ODRŽANA JAVNA DEBATA MLADIH – Preko medija do pravih vrednosti | Opština Osečina\nPočetna / vesti / reportaže / ODRŽANA JAVNA DEBATA MLADIH – Preko medija do pravih vrednosti\nODRŽANA JAVNA DEBATA MLADIH – Preko medija do pravih vrednosti\nViše od 150 mladih prisustvalo je prošle nedelje javnoj debati u Osečini na temu: „Moje mesto – moj svet: od lokalne komunikacije do globalizacije”. Ovaj skup organizovali su mladi ljudi iz ove opštine uz veliku podršku filmskog i televizijskog reditelja Petra Stanojlovića.\nU uvodnim izlaganjima, pored Stanojlovića, govorili su: novinar Radio televizije Srbije Milan Popović (autor serijala „Zadnja kuća Srbija”), zatim akademski slikar Đorđe Stanojević i mladi novinar iz Užica Nemanja Kovačević. Oni su pažnju usmerili na društveni aktivizam mladih i njihove mogućnosti u korišćenju medija zarad promocije sebe samih, svog kraja i vrednosnih sistema koji se polako potiskuju populističkim programima plasiranim kroz razne medije. Podsetili su na važnost sopstvenog brendiranja i svog okruženja, zatim istakli da bi mediji trebalo da služe samo kao sredstvo, a ne da budu cilj, onda naglasili potrebu za inspiracijom na tradiciji i oslanjanju na prošlost kako bi se što uspešnije pronašao put za budućnost.\nZanimljiva tribina nastavljena je panel diskusijom, u kojoj su učešće uzeli predstavnici brojnih organizacija sa kojima je ovim povodom uspostavljena saradnja (SKONUS, Humanitarna organizacija Novi Beograd, studenti Teološkog i Fakulteta organizacionih nauka, zatim Akademije lepih umetnosti i Megatrend univerziteta, onda članovi Društva za akademski razvoj, nevladina organizacija Ujedinjena Srbija, udruženje VAKUM iz Valjeva, učenici i profesori Osme beogradske gimnazije i svih valjevskih srednjih škola). Razgovor je potrajao više od tri sata, a zaključeno je da je aktivizam mladih itekako potreban u okolnostima u kojima se naše društvo nalazi, kao i to da mladi mogu i moraju da menjaju svet u kome žive, počev od lokalne zajednice do podizanja najvažnijih pitanja na globalni nivo.\nDogovoreno je da ovakvih događaja u Osečini bude i ubuduće jer su mladi ljudi „gladni” dešavanja na kojima mogu da nauče kako da se bore za sebe i svoju sredinu. Otuda i predlog da se baš ovde pokrene festival novih medija, prvi ovog tipa u Srbiji.\nPrethodna: Stigle sadnice šljive, maline i kupine\nSledeća: REGIONALNA PRIVREDNA KOMORA: Nagrada za „Podgorinu Fruht”


Obilježen Dan bibliotekara Republike Srpske – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Kultura/Obilježen Dan bibliotekara Republike Srpske\nZvornik Danas Send an email 9. oktobra 2015\nZVORNIK – U zvorničkoj Narodnoj biblioteci i muzejskoj zbirci danas je, okupljanjem kolega sa matičnog područja i otvaranjem izložbe posvećene Stojanu Novakoviću, istoričaru, diplomati i akademiku, obilježen Dan bibliotekara Republike Srpske.\nDirektor Nega Stjepanović rekla je da je na današnji dan 1892. godine rođen Ivo Andrić, naš veliki književnik i jedini nobelovac, koji je kompletan novčani iznos koji je kao dobitnik Nobelove nagrade dobio usmjerio za razvoj narodnih i školskih bilioteka u BiH.\n– Kada je primao Nobelovu nagradu Ivo Andrić je rekao da je ta nagrada kao snop svjetlosti usmjeren na jednu malu državu, kao što je bila tadašnja Jugoslavija, u okviru koje i BiH, i na kulturu i književnost te male zemlje. Obilježavanje Dana bibliotekara Republike Srpske je takođe usmjeravanje svjetlosti na biblioteke i prije svega na bibliotekare Republike Srpske koji su posrednici između korisnika i resursa koje biblioteka posjeduje – rekla je Stjepanovićeva.\nOna je podsjetila da zvornička biblioteka tradicionalno ovaj dan obilježava na radno-svečani način tako što ugosti sve kolege sa matičnog područja, a to je područje regije Podrinja i Birča.\n– Tom pilikom razmjenjujemo ideje i dogovaramo smjernice za dalji rad. Danas smo otvorili i izložbu posvećenu Stojanu Novakoviću, istoričaru, diplomati, akademiku, književniku i na kraju krajeva bibliotekaru koji je od 1869. do 1874. godine bio upravnik Narodne biblioteke Srbije i koji je dao veliki doprinos razvoju bilioteka u Srbiji i bivšoj Jugoslaviji – naglasila je Stjepanovićeva.\nDan bibliotekara narodna biblioteka zvornik\nOko 600 osnovaca u velikom maskembalu (foto)\nAkcija „Urban“: U Sarajevu uhapšeno sedam lica\nHoror na nebu: Pijana putnica pokušala da otvori vrata aviona u letu


Vlada premijera Viktora Orbana nastavlja ofanzivu protiv nezavisnih medija u Mađarskoj, piše danas Dojče vele (Deutsche Welle – DW) uz ocenu da se sloboda govora i medija u toj zemlji-članici Evropske unije sve više ograničava.\nNajnoviji slučaj je radio Klubradio koji emituje vesti i političke emisije. Kancelarija za medije NHMM, u kojoj su zaposleni ljudi odani premijeru Orbanu, objavila je krajem prošle nedelje da tom radiju neće produžiti licencu za emitovanje koja ističe iduće godine u februaru, uz objašnjenje da je stalno kršio odredbe Zakona o medijima.\nTa vest bila je pravi šok za deo mađarske javnosti koji kritikuje vlasti, a iznenadila je i umerene pristalice vladajuće stranke Fides. Jer, Klubradio je odavno poslednji bastion kvalitetnog i nezavisnog radijskog novinarstva u Mađarskoj.\n“Velika je verovatnoća da će nas zatvoriti. Ne verujem da još imamo neke šanse”, rekao je za DW najpopularniji voditelj te radio-stanice Đerđ Bolgar.\nOno što NHMM navodi kao razlog za ukidanje dozvole za emitovanje su beznačajne stvari. Klubradio navodno vlastima nije na vreme saopštio koliko u programu ima mađarske, a koliko strane muzike. “Kancelarija je jednostavno mogla i da kaže da nas ne voli”, komentariše direktor tog radija Andraš Arato.\nOvaj slučaj je vrhunac nove ofanzive Orbanove vlade protiv nezavisnih medija. Ona je počela u proleće s Indeksom, najčitanijim mađarskim internet-portalom. Firma Indamedia, koja je upravljala prihodima i poslovanjem s oglasima tog portala, dobila je novog suvlasnika: medijskog menadžera Mikloša Vasiljija, bliskog vladi. On je objavio plan za restrukturiranje redakcije, a kada se ona protiv toga pobunila, krajem jula je najpre otpušten glavni i odgovorni urednik Sabolč Dul, a nekoliko dana kasnije, u znak protesta, otkaz je dala kompletna redakcija.\nIndeks je nesumnjivo veoma smetao Orbanu i njegovom sistemu. Prošle godine taj portal je razotkrio seks-skandal jednog gradonačelnika sa severozapada Mađarske. Time je ukazano na korumpiranu samovolju i moralnu dvoličnost Orbanove hrišćansko-nacionalne konzervativne stranke Fides. Nakon toga, stranka je izgubila na lokalnim izborima u svim većim gradovima i opštinama, piše DW.\nPotom je usledio otkaz još jednom glavnom i odgovornom uredniku: ovoga puta u tradicionalnom liberalnom nedeljniku “168 ora”. Peter Roža morao je da ode sa funkcije jer je njegov list objavio navodno privatnu fotografiju Orbanove porodice. Ali Orban, koji se vrlo rado predstavlja kao porodičan čovek, tu fotografiju odavno je sam objavio na društvenim mrežama.\nU slučaju Klubradija je drugačije: tu je državna kancelarija za medije na neki način postupila kao produžena ruka vlade. Signal Klubradija je u početku pokrivao čitavu zemlju, ali mu se od dolaska Orbana na vlast 2010, domet malo-pomalo ograničavao i na kraju sveo samo na glavni grad Budimpeštu i okolinu. “Mi smetamo. U logici diktatorskog jednostranačkog sistema je da sahranjuje ili prisvaja sve što mu smeta”, kaže Bolgar.\nTo što se redakcija Indeksa dugo borila protiv te logike naišlo je na međunarodno priznanje: bivši glavni i odgovorni urednik Indeksa Sabolč Dul danas dobija Potsdamsku M100-medijsku nagradu koju će mu uručiti komesarka Saveta Ecrope za ljudska prava Dunja Mijatović.\n“Čast mi je što ću dobiti tu nagradu, ali ona nije moja, već pripada čitavoj redakciji Indeksa. Radujem se tom znaku solidarnosti u doba u kojem su evropske vrednosti slobode govora i medija u Mađarskoj u sve težem položaju”, rekao je Dul za DW.\n“Dojče vele: Orbanova vlada nastavlja ofanzivu protiv nezavisnih medija”\nPise Dojce vele pa opet pise DW NE dragi i preposteni kriticari, moze da pise samo novinar ili po neki podmiceni licnost. sve sto pise ili govori neko taj ili ta ima svoje ime i prezime pa se objavi u nekoj novini ili u radiju mozda na internetu. Za pohfalu je da Dojce vele iznese i imena nekima. Novinarima i onima koji su rekli svoje misljenje mogu preporuciti da lepo presele i da zive u Madjarskoj, ako slucajno nisu iz madjarske — to zakljucujem iz toga i vidim da nepoznaju zivot madjara i stav madjarski drzavnika zajedno sa velikom borcem za slobodu govora i ponasanja Orbán Viktora i posle toga da pisu razne izmisljene kritike o Madjarskoj i o Orban Viktoru. I da prikazuju realno i u ostalim medijama dogadjaje i u Indexu. Sto se tice slobode u punom smislu mnogi drzavnici i politicari mogli bi slobodno da ponasaju u interesu svog naroda kao Orbán Viktor, 1956 madjari su izbili prvi kamen od zida izmedju slobode i komunistickog robstva, pa prvi su ispratili iz istocnog okupiranog bloka Sovjetsku armiju, Orban je oprostio od tih Veliki nosioca ” takozvane SLOBODE “. Ima drzava gde i sada uvelicavaju petokraku i osudjuju samo fasizam a u stvari isti krvopije bili , negde i sada i jedni i drugi. Kod Orbana zabranjeno i kukasti krst i petokraka, negde jos se uvek fali sa petokrakom . Madjarima je dosta bilo od njih zauvek, zato i napreduju ekonomski iznad proseka u EU jer mesto cekanja inkarnacije te sramne politike i politicara oni rade i grade buducnost za svoju decu ne treba njima uvoziti ni bikove ni majke oni sami obnavljaju stanovnistvo.


O Transsibirskoj železnici | RayHaber | RaillyNews\nTranssibirska željeznica je željeznica koja povezuje zapadnu Rusiju sa Sibirom do Daleke istočne Rusije, Mongolije, Kine i Japanskog mora. To je najduža željeznička pruga na svijetu u dužini od 9288 km od Moskve do Vladivostoka.\nIzgrađena je između 1891. i 1916. godine. Iznos potrošen za izgradnju pruge između 1891. i 1913. iznosio je 1.455.413.000 rubalja.\nMoskva (0 km, Moskva vreme) Većina vozova polazi sa železničke stanice Yaroslavski.\nVladimir (210 km, Moskva vrijeme)\nGorky (461 km, Moskva vrijeme)\nKirov (917 km, Moskva vrijeme)\nPerm (1397 km, Moskva vrijeme + 2)\nImaginarni granični prelaz između Evrope i Azije. Obeležen je obeliskom. (1777 km, Moskva vrijeme + 2)\nEkaterinburg (1778 km, Moskva vrijeme + 2)\nTjumenj (2104 km, Moskva vrijeme + 2)\nOmsk (2676 km, Moskva vrijeme + 3)\nNovosibirsk (3303 km, Moskva vrijeme + 3)\nKrasnojarsk (4065 km, Moskva vrijeme + 4)\nIrkutsk (5153 km, Moskva vrijeme + 4)\nŠljudanka 1 (5279 km, Moskva vrijeme + 5)\nUlan Ude (5609 km, Moskva vrijeme + 5)\nTrans je točka preseka sa linijom Mongolije. (5655 km,) \_ t\nCheetah (6166 km, Moskva vrijeme + 6)\nTo je tačka preseka Trans Manđurske linije. (6312 km,) \_ t\nBirobidyan (8320 km, Moskva vrijeme + 7)\nHabarovsk (8493 km, Moskva vrijeme + 7)\nVladivostok (9289 km, Moskva vrijeme + 7)\nŽudnja za lukom na dugogodišnjoj ruskoj pacifičkoj obali ostvarena je 1880. godine uspostavljanjem grada Vladivostoka. Uspostavljanje veze ove luke sa glavnim gradom i distribucija podzemnih i nadzemnih resursa Sibira čine karike koje nedostaju u ovoj čežnji. 1891. godine car III. Uz odobrenje Aleksandra, ministar saobraćaja Sergej Witte pripremio je planove transsibirske železnice i započeo izgradnju. Pored toga, usmjerila je sve mogućnosti i ulaganja države u regiju za industrijski razvoj. Smrću cara, tri godine kasnije, njegov sin, car II. Nikolaj je nastavio da ulaže i podržava prugu. Uprkos ogromnoj veličini projekta, cijela je trasa u potpunosti završena 3. godine. 1905. oktobra 29. putnički vozovi su prvi put stigli do Tihog okeana (luka Vladivostok) iz Atlantskog okeana (zapadna Evropa), a da se trajektima nisu prevozili šinama. Tako je pruga podignuta samo godinu dana prije rusko-japanskog rata. Pruga je otvorena 1905. godine trenutnom trasom, uključujući izazovnu rutu oko Bajkalskog jezera i Mandžurske pruge, sa opasnim položajem na sjeveru zamijenjenom novom trasom.\nTranssibirska željeznica uspostavila je važnu trgovačku i transportnu liniju između Sibira i ostatka Rusije. Transfer sibirskih podzemnih i površinskih resursa, posebno žita, obezbedio je važne resurse za rusku ekonomiju.\nMeđutim, Transsibirska željeznica imala je dalekosežne i dugotrajne posljedice. Bez sumnje, ova železnička linija će uticati na rusku vojnu moć, kao i na njen doprinos ruskoj ekonomiji. Pored toga, potpisan je sporazum o solidarnosti između Rusije i Francuske u 1894-u. Obje zemlje su obećale da će se međusobno podržavati u napadu Njemačke ili saveznika. Približavanje dve zemlje i ubrzanje francuskih investicija u Rusiji neizbežno je.\nI Transsibirska željeznica i rusko-francuski sporazum učinili su Britaniju zabrinutošću za svoje interese na Dalekom istoku. Ruska politika širenja usmjerena na Kinu, koja će razviti jaču kopnenu vojsku, čini se neizbježnim. Slična zabrinutost je u Japanu. Širenje Rusije u pravcu Kine predstavljaće područje opasnosti, uključujući i Mandžuriju, Japan je najranjiviji na vanjski napad. Pored toga, luka Viladivostok postala je važna pomorska baza za Rusiju.\n20. Ovaj sporazum, koji se dogodio na samom početku 18. veka, jasan je pokazatelj da je Britanskoj imperiji sada potrebno udruživanje kako bi se sačuvao status quo svijeta. Može se videti i kao jedan od prvih znakova kolapsa Britanskog carstva.


Požrtvovana vaspitačica iz Ivanjice: „Za njihov osmeh išla bih peške i do Beograda“ – Info LIGA\nby infoLIGA · 10/12/2019\nKako trud i rad njenih predškolaca ne bi bio uzaludan, vaspitačica Nena Popović iz Ivanjice, odlučila je da pređe 160 kilometara i u poslednjem trenutku preda kućicu sa pismima za Deda Mraza.\nReč je o nagradnom konkursu Pošte Srbije „Piši Deda Mrazu“, na kome Nena Popović sa svojim mališanima, a uz pomoć kolektiva PU Bajka, učestvuje već godinama. Nedelju dana pred završetak ovogodišnjeg konkursa devetnaestoro mališana pokazali su svu kreativnost i sa svojom vaspitačicom napravili ogromnu kuću Ivice i Marice, u čije poštansko sanduče su ubacili crteže sa svojim željama.\n„Uživali smo radeći na toj kućici, deca su imala razne kreativne predloge, a poseban sjaj dale su joj lampice koje smo na kraju dodali. U poštansko sanduče mališani su ubacili svoje želje. Moram priznati da me oduševila dečija skromnost. Na spisku su se našle lopte, kopačke, rukavice, haljine, ali i plazma TV. “- rekla je Nena Popović.\nMeđutim, kako su pošte stupile u štrajk, u jednom trenutku delovalo je nemoguće da njihov rad uopšte stigne na pravu adresu pre isteka Konkursa. Zato je požrtvovana vaspitačica Nena odlučila da uradi sve što je u njenoj moći.\n„Okrenula sam deset brojeva kako bih pronašla način da ne razočaram svoju decu. Nijedna kompanija za isporuku pošiljki nije mogla da mi garantuje da će paket stići na vreme. Kontaktirala sam i upravnika Pošte u Beogradu, koji mi je rekao da je najbliža dežurna pošta u Čačku.“-kaže Nena.\nBez premišljanja, Nena se sa ogromnim uvijenim paketom uputila u Čačak, ne dozvolivši da bilo šta skine osmeh sa lica njenih predškolaca.\n„Ne bi mi bilo teško da idem ni do Beograda. Utrčala sam u poštu sva zadihana i u poslednjem trenutku predala naš rad. Sad možemo samo da se nadamo nekim lepim nagradama“-istakla je vaspitačica.\nDeca su toplim zagrljajima iskazala zahvalnost vaspitačici što su njihove želje stigle na adresu Deda Mraza, a sada sa nestrpljenjem očekuju da one budu i ispunjene.\nTags: ivanjicakonkursnena popovicpisi deda mrazupoštapu bajkaVrtić\n10/12/2019 u 21:34\nDivna vaspitačice, želim Vam puno sreće u životu! Eh da je više takvih ljudi… ali drago mi je što je bar jedan takav čovek baš iz Ivanjice:)\nNext story Obaveštenje\nPrevious story Došli joj na sahranu a ona ih dočekala živa


Amelie Searching For: Virginia Woolf\nOna nije jedna od već JEDINA od svih! Danas mi je posebno u mislima...\nA za Vas, odlomak iz knjige "Ka svetinoiku" - svima koji nisu čitali, ovaj moj favorit preporučujem...\n"...Ali odmah se uznemiri što je to kazala. Ko je to rekao? Nije ona; bila je uhvaćena kako govori nešto što i ne misli. Ona pogleda preko pletiva i srete treći snop svetlosti i učini joj se kao da njene sopstvene oči, istražujući kao što bi ona sama istraživala po svojoj duši i srcu, brišući tu laž, svaku laž. Hvalila je sebe hvaleći svetlost, bez sujete, jer je stroga, prodirna, lepa kao ta svetlost. Čudno je to, pomislila je, kako se čovek kada je sam privija uza stvari, mrtve stvari, drveće, potoke, sveće; Oseća da ga oni izražavaju; da postoju on; da ga poznaju, da su u neku ruku on; oseća neku iracionalnu nežnost, ovako (pogledala je dugu postojanu svetlost) kao za sebe. Dizala se, i ona je gledala i gledala, igle su prestale da rade, izvijala se sa dna svesti, dizala se iz jezera ljudskog bića, izmaglica, nevesta u susret svome dragom."\nI za kraj, maestralna uloga Nicole Kidman u filmu "The Hours". Mislim da niko nikada nije mogao, niti će na platnu moći da dočara raspoloženje, polete i nemire Virginije Woolf, kao što je to učinila ona...\nObjavila Amelie у среда, март 16, 2011\nАнониман 18. март 2011. 13:39\nPosebno su mi se svidele dve slike jedne devojke, cija inspiracija za oblacenje je pretpostavljam bila Virginia Woolf :)\nAmelie 19. март 2011. 00:52\nDa, da... Stilista je tako hteo a sada dobro poslužilo svrsi, non? ;)\nKlaun 02. април 2011. 20:01\n"Šta sada osećam u odnosu na svoje delo? – ovu knjigu, Sate, ukoliko je to ime? Mora se pisati iz dubokih osećanja, rekao je Dostojevski. Da li ja to činim? Ili ih proizvodim rečima, koje volim? Ne, mislim da nije tako. U ovoj knjizi imam gotovo suviše ideja. Hoću da prikažem život i smrt, razumnost i ludost; hoću da kritikujem društveni sistem, da prikažem kako funcioniše u svom najvećem intenzitetu… Da li pišem Sate iz dubokih osećanja? Naravno, ludi delovi me toliko umaraju…"\nAmelie 02. април 2011. 23:32\nI šta dodati na ovako iskrene dileme prilikom stvaranje jednog istorijskog dela?! Hvala ;)\n▼ март 2011 (14)\nZara This Week\nFilm and Fashion part II\nMoscow in my mind... ;)


Dobra knjiga - Znam Za Maturu - Biologija - Testovi za malu maturu -\nZbirka Znam za maturu - biologija sadrži standarde koji opisuju šta bi učenici trebalo da znaju i umeju na kraju obaveznog obrazovanja. Standardi se odnose na pet oblasti, grupisani su po nivoima znanja, a ilustrovani zadacima.\nU zbirci su zastupljene sve vrste zadataka: tabelarni, zadaci višestrukog izbora, dijagrami, pravljenje nizova, dopunjavanje, povezivanje i tačne i netačne tvrdnje. Na kraju zbirke nalaze se rešenja svih zadataka čime je omogućena samoevaluacija učenika.


Konkurs za angažovanje projektnog službenika sa specijalizacijom u oblasti komunikacije i informisan\nCrna Gora trebalo bi sjutra da otvori pregovore o poglavlju 17 - Ekonomska i monetarna unija u okviru Međuvladine konferencije o pristupanju Evropskoj uniji, koja će biti održana u Luksemburgu.\nEvropska unija je u okviru devetneastog poziva za dostavljanje projekata Zapadobalkanskog investicijskog okvira dodijelila Crnoj Gori dodatnih 1,5 miliona eura za pripremu projektne dokumentacije za projekat izgradnje obilaznice oko Budve, kao prioritetnog dijela primorske varijante Jadransko – jonskog autoputa, potvrđeno je na sastanku Upravnog odbora ovog instrumenta održanom danas u Parizu. Crnu Goru je na sastanku predstavljala zamjenica glavnog pregovarača – nacionalna IPA koordinatorka Ivana Glišević Đurović...\nObavještavamo zainteresovanu javnost da su u okviru Prvog poziva za dostavljanje projektnih prijedloga za IPA Program prekogranične saradnje Crna Gora - Albanija 2014-2020 ugovoreni projekti u iznosu od 2,75 miliona eura.\nObavještavamo zainteresovanu javnost da je objavljen Drugi poziv za uspostavljanje Dunavske strateške tačke u okviru Dunavskog transnacionalnog programa. Uspostavljanje Dunavske strateške tačke je predviđeno specifičnim ciljem 4.2 - Podrška upravljanju i implementaciji Strategije EU za Dunavski region (EUSDR).\n17.10.17 2017 10 17 Ministar Aleksandar Andrija Pejovic - IZLAGANJE - VIDEO_001\n17.10.17 2017 10 17 Zamjenik ministra za EU I EEA Norveske Audun Halvorsen - IZLAGANJE - VIDEO\n18.09.17 zajednicki odbor_edit


pink.rs | ČUDAN SAVET LEKARA: Ne delite krevet sa partnerom!\nIzvor: Superzena.b92.net Foto: Mr.Thomas via Foter.com CC BY SA ||\nIstraživanje je pokazalo neverovatne rezultate.\n- Skoro trećina Britanaca kaže da ne može da se naspava zbog navika i ponašanja svojih partnera u krevetu - kaže stručnjak za spavanje Nerina Ramlakan.\nProblemi imaju različite uzroke - neki su prosto nemirni u krevetu, neki hrču, a digitalna era je sa sobom donela i dosadne pametne telefone. Ipak, posledice su iste - nedostatak sna i loš san dovode do niza zdravstvenih problema među kojima su srčani problemi, dijabetes i gojaznost.\n- Poljubac onoga koga volite pre odlaska na spavanje pomaže da se odvojite od svakodnevnog stresa. Važi i obrnuto i to za 70 odsto ljudi, oni koji kažu 'volim te' partneru pred spavanje imaju prijatniji san - kaže doktorka Ramlakan.\nSAVET ZLATA VREDAN: Riblje ulje ublažava astmu\nMehurići u gaziranoj vodi vas mogu prevariti!


Goca Tržan i Raša Novaković hoće da usvoje dete | Želim bebu | Sterilitet i problemi\n"VOLELA BIH DA BUDE DEČAK, ALI POSTOJI POTEŠKOĆA": Goca i Raša posle neuspelih VTO doneli odluku o usvajanju deteta 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n31.03.2022. / 12:08\nPevačica Goca Tržan i njen suprug Raša Novaković doneli su odluku da usvoje i usreće neko dete.\nIzvor: Printskrin, Instagram/gocatrzan\nPevačica Goca Tržan i njen suprug Raša Novaković godinama se bore za potomstvo, a sada su doneli odluku i usvajanju deteta.\n"Goca je bila jako tužna kada je dobila negativan rezultat, međutim, ne odustaje, veliki je borac i ne želi da klone, a najveću podršku ima od muža Raše. Iako su se peti put podvrgli veštačkom začeću, oni će kroz neko vreme verovatno pokušati ponovo. Međutim, seli su razgovarali i rešili da ako uskoro ne uspeju da se ostvare kao roditelji otpočnu proces usvajanja. Razgovarali su sa Sergejem Ćetkovićem koji je usvojio dve devojčice i on im je objasnio sve oko procedure. Pošto već ima ćerku Lenu, Goca bi želela da usvoji dečaka", kaže izvor za Star.\nBORBA ZA POTOMSTVO JE TEŠKA MUKA: Goca Tržan otkrila detalje procesa vantelesne oplodnje! Peti put prolazi kroz to\nO odluci da usvoje dete nedavno je za domaće medije govorila i pevačica. Otkrila je da ona i Raša nemaju priliku da usvoje novorođenu bebu. Prema našem zakonu, žena od 48 godina ne može da usvoji tek rođenu bebu, jer razlika između usvojitelja i usvojenika ne sme da bude veća od 45 godina.\n"Procedura oko usvajanja dece je jeziva jer moraju da se ispune razni zahtevi, a ima i određenih ograničenja. Moraš dve-tri godine da prikupljaš papire i mlatiš se sa glupostima. Pričala sam sa Sergejem Ćetkovićem, koji je usvojio ćerke i koji će pokušati da uradi nešto da se te procedure ubrzaju. Pošto ne možemo da usvojimo bebu, Raša i ja smo se dogovorili da izaberemo dete koje ćemo finansijski pomagati", otkriva Tržanova za Gloriju.\nIzvor: Printskrin, Instagram/gocatrzanBr. slika: 5 1 / 5\nIzvor: Printskrin, Instagram/gocatrzanBr. slika: 5 2 / 5\nIzvor: Printskrin, Instagram/gocatrzanBr. slika: 5 3 / 5\nIzvor: Printskrin, Instagram/gocatrzanBr. slika: 5 4 / 5\nIzvor: Printskrin, Instagram/gocatrzanBr. slika: 5 5 / 5\n4 STVARI ODMAH IZBACITE IZ ISHRANE: Hrana koju treba da jedete ako želite da zatrudnite! Povećava plodnost oba pola\nPROŠIRENA STAROSNA GRANICA ZA VANTELESNU OPLODNJU: Posle neograničenog broja pokušaja o trošku države, još iznenađenja\nOVA LICA OTKRIVAJU NAJVEĆU SREĆU: Par podelio viralan snimak borbe za potomstvo, zbog njihovih roditelja ćete zaplakati\nGoca Tržan Vantelesna oplodnja Usvajanje\nPODMUKLO STANJE KOJE DOVODI DO POBAČAJA: Doktor Dugalić otkrio sve o tro...\nIZRASLA JE IZ NADE I ODLUČNOSTI: Sa 19 godina mi je 7 lekara reklo da ne...\nRODILA BLIZNAKINJE U 74. GODINI: Pre 25 godina ušla u menopauzu, lekar d...\nGODINE ŽENE SU NAJBITNIJE: Dr Mardešić iz klinike u Češkoj otkrila sve o...


Osnovna Škola Sonja Marinkovic\nIzbor udžbenka za prvi i peti razred 2018/2019 godine\nGde u slobodno vreme...\nInfo za Osmake\n07/05/2018 Poziv za devojčice na događaj "Devojke u IT-iju"\nPratite IT događaj povodom Međunarodnog dana devojaka u IT-ju\nŽeliš IT karijeru?\nPrijavi se besplatno za online praćenje IT događaja posvećenog devojkama\nSamo za vas ITAcademy organizuje IT događaj povodom Međunarodnog dana devojaka u IT-ju. Sve zainteresovane devojčice naše škole pozvane su da ovaj događaj, koji se održava poslednje subote maja, 26. 5. prate online (preko live streama), kad će slušati uspešne žene IT sektora naše zemlje.\nITAcademy tim povodom želi da pozove devojčice koje su zainteresovane da svoje školovanje nastave u IT smeru da se prijave za online praćenje ovog predavanja jer će na njemu moći da čuju vrlo korisne savete uspešnih žena iz IT kompanija, kao i iskustva polaznika naših škola koji su vrlo brzo ostvarili izvanredne rezultate u svojoj karijeri.\nNe propustite ovu izvanrednu šansu da se upoznate sa svim mogućnostima koje vam pruža školovanje i usavršavanje u IT oblasti, ali i da čujete priče onih žena koje su uspele da ostvare zavidne IT karijere.\n05/04/2021: Nacionalna platforma „Čuvam te“\n25/01/2021: Obaveštenje za 27.1.2021.\n10/12/2020: Međunarodni dan ljudskih prava\n14/10/2020: Likovna radionica\n03/06/2020: JUBILARNI 60. ROĐENDAN!\n30/08/2018: Svečani prijem prvaka\n07/05/2018: Poziv za devojčice na događaj "Devojke u IT-iju"\n24/08/2017: Svečani prijem prvaka\n26/05/2017: Zbunjena bajka\n20/03/2017: Dani otvorenih vrata škole u martu, aprilu i maju\nTel: +381 21 6364 787


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Dobri izgledi za snažan oporavak CG ekonomije\n09. 01. 2022. 08:05 >> 14:12 1\nCrnogorska ekonomija ima dobre izglede za snažan oporavak od duboke recesije izazvane pandemijom Covid-19, ocijenila je predsjednica Privredne komore Crne Gore (PKCG) Nina Drakić. Govoreći o programu "Evropa sad", Drakić je u intervjuu za Portal RTCG istakla da će smanjenje poreskog opterećanja na rad i povećanje minimalne zarade najvećem dijelu privrednih subjekata donijeti smanjenje troškova.\n"Pozivam članice da nam se obrate ukoliko imaju bilo kakvih nejasnoća ili poteškoća u implementaciji propisa kako bi im u saradnji sa nadležnim institucijama pružili podršku", rekla je Drakić.\n* Crna Gora je prošla kroz tešku pandemijsku 2020. godinu koja je bila u znaku zatvaranja privrede. Godina koja je na izmaku u znaku je povoljnijih uslova, a imali smo i daleko bolju turističku sezonu u odnosu na 2020. godinu. Da li se, uzimajući u obzir navedeno, može govoriti o oporavku privrede i koliko smo daleko od nivoa iz 2019?\n"Pandemija COVID 19, kako u cijelom svijetu, tako i u Crnoj Gori, tokom 2020. godine uzrokovala je zatvaranje granica, zabrane i ograničenja rada privrednih subjekata, što je u konačnom rezultiralo padom privredne aktivnosti od 15,3%.\nOporavak realnog sektora nešto sporijom dinamikom prati opravak na tržištu rada, te je u periodu od deset mjeseci registrovan blagi rast prosječnog broja zaposlenih. Ipak, zabrinjava povećanje broja lica na evidenciji Zavoda za zapošljavanje budući da je na kraju novembra 2021. broj nezaposlenih bio za 19,8% viši u odnosu na isti period prethodne godine, a čak 47,8% viši u odnosu na uporedni period 2019."\n* Kako biste danas generalno ocijenili privredni ambijent u zemlji i kakva su predviđanja za 2022?\n"Rezultati istraživanja Privredne komore, koje je realizovano novembra 2021, pokazuju da skoro ¾ privrednih subjekata očekuje poboljšanje ekonomske situacije u 2022.godini, nešto više od 71% ostarenje većih prihoda, te svako drugo preduzeće predviđa rast broja zaposlenih. Prema prognozama Ministarstva finansija i socijalnog staranja očekuje se snažan rast crnogorske ekonomije u 2021. po stopi od 13,4%, a to pokazuju i prognoze Centralne banke, koja predviđa stopu rasta 11%.\nPandemija sa kojom živimo je apostrofirala mnogo godina ranije identifikovani problem nepovoljne strukture crnogorske ekonomije. Stoga je imperativ učiniti sve u pravcu diversifikacije ekonomije, kao preduslova za jačanje i povećanje opšte otpornosti privrede na eksterne šokove bilo koje vrste. Najveći potencijal za kreiranje održivijeg rasta prepoznat je u sektorima poljoprivrede, energetike, turizma i informaciono - komunikacionih tehnologija, te okretanju zelenim načinima poslovanja."\n* Koliko vladin paket reformi kroz program Evropa sad doprinosi boljem ambijentu za privrednike i poslovanje u Crnoj Gori? Koji su stavovi Privredne komore po pitanju najavljenog povećanja minimalne zarade na 450 eura i je li to održivo za naše javne finansije?\n"Vlada je program 'Evropa sad' kreirala sa ciljem poboljšanja životnog standarda građana, smanjenja neformalne ekonomije na tržištu rada, kao i unaprijeđenja poslovnog i investicionog ambijenta. Poresko opterećenje troškova rada, kao i visina minimalne zarade, imaju snažan uticaj na likvidnost i poslovne rezultate privrednih subjekata.\nVjerujem da će poslodavci u potpunosti uskladiti poslovanje shodno novim zakonskim propisima koje donosi program Evropa sad, te pozivam članice da nam se obrate ukoliko imaju bilo kakvih nejasnoća/poteškoća u implementaciji propisa kako bi im u saradnji sa nadležnim institucijama pružili podršku."\n* U kojem obimu je sada siva ekonomija problem za našu ekonomiju? Kako se boriti protiv nje?\n"Neformalna ekonomija je fenomen koji negativno utiče na poslovno okruženje, na kompanije koje posluju u u skladu sa propisima, urušava poresku disciplinu, umanjuje visinu javnih prihoda, te u krajnjem smanjuje konkurentnost cjelokupne privrede.\nDinamičan i produktivan privatni sektor zahtijeva poslovno okruženje u kome se podstiče zdrava konkurencija, sveobuhvatna primjena pravila i propisa, čime se obezbjeđuje ravnopravan položaj i stvaranje jednakih uslova za poslovanje privrednih subjekata. Rješavanje problema neformalnog sektora je važan strukturni izazov, te smanjenje razmjera neformalne ekonomije predstavlja prioritet aktivnosti u otklanjanju ograničenja rasta privatnog sektora."\n* Jesu li realna očekivanja predstavnika resornih ministarstava da se turistička privreda u 2022. oporavi i vrati na rekornu 2019. godinu?\nEvidentno je da će poslovanje u turizmu i u 2022. godini biti ograničeno i zavisiće od epidemiološke situacije i uslova za ulazak turista u zemlju. U tom smislu, važno je da se prilikom donošenja epidemioloških mjera, koje mogu imati negativan uticaj na tok sezona, konsultuje turistička privreda".\n* Koji su to najveći problemi koji danas opterećuju crnogorske privrednike i kako ih riješiti?\n"Privredni subjekti u Crnoj Gori su se i prije pandemije u dužem periodu suočavali sa izazovima, čije prevazilaženje zahtijeva sistemski pristup. Prema istraživanjima koja smo realizovali u 2021, spora naplata potraživanja, odnosno nelikvidnost najveće su barijere poslovanju. O obimu ovog problema svjedoči podatak da je dug blokiranih pravnih lica i preduzetnika, na kraju novembra bio 38,4% veći u odnosu na mart 2020. godine.\nIzazov koji takođe zahtijeva sveobuhvatnu reformu uz maksimalno uključivanje privrede je neusklađenost ponude i tražnje na tržištu rada, odnosno deficit kadrova sa odgovarajućim znanjima i vještinama (turizam, građevinarstvo, ICT, poljoprivreda i saobraćaj). Pristup finansijama za mikro, mala i srednja preduzeća predstavlja ograničenje poslovanju duži period, pa je za očekivati da će se formiranjem Kreditno-garantnog fonda doprinijeti prevazilaženju ovog izazova. Kreditno-garantni fond bi trebalo da omogući finansijsku podršku razvoju i jačanju preduzeća, kako bi komercijalne banke smanjile rizik i ponudile povoljnije kreditne linije uz niže kamatne stope."\nPrivredna komora Crne Gore PKCG Nina Drakić


OVO JE NAJOPASNIJA KRVNA GRUPA: Ako je imate, teško podnosite bolesti, ali postoji i nešto još gore! – Saznaj Prvi\nZanemarila zdravlje: Seka Aleksić završila u bolnici\nNOVI SKANDAL DARE BUBAMARE! Polugola u krevetu, u seksi pozi, 17 godina mlađem košarkašu poslala: Ljubavi, čekam te (FOTO)\nOna misli da sam glupa, da ne vidim šta radi: Besna Luna se zbog Kije posvađala sa Slobom! (VIDEO)\nFilip u gluvo doba noći završio u Kijinom krevetu, pa se spustio dole i počeo da je… (VIDEO)\nNa jednog ljuta, drugom otišla u krevet, treći joj ZAPALIO kosu! Ana Korać uradila NEŠTO NEOČEKIVANO! (VIDEO)\nNaslovna > Zdravlje > OVO JE NAJOPASNIJA KRVNA GRUPA: Ako je imate, teško podnosite bolesti, ali postoji i nešto još gore!\nOVO JE NAJOPASNIJA KRVNA GRUPA: Ako je imate, teško podnosite bolesti, ali postoji i nešto još gore!\nby SAZNAJ SVE - July 23, 2017 0\nOno što jednu krvnu grupu razlikuje od druge su njeni antigeni, odnosno omotač oko crvenih krvnih ćelija eritrocita koji pomaže tijelu da prepozna koje su krvne ćelije vaše. Različitost krvnih grupa, odnosno postojanje četiri krvne grupe A, B, AB i 0 ima veze s evolucijskom prednošću.\nAustrijski doktor Karl Landštajner 1900. otkrio je tri krvne grupe, A, B i 0. To je bilo ogromno otkriće pa je Landštajner 1930. osvojio Nobelovu nagradu za veliko dostignuće u medicini. Nekoliko godina kasnije otkrivena je i krvna grupa AB.\nOno što jednu krvnu grupu razlikuje od druge su njeni antigeni, odnosno omotač oko crvenih krvnih ćelija eritrocita koji pomaže tijelu da prepozna koje su krvne ćelije vaše. Dakle, ako pacijent s krvnom grupom A primi transfuziju donora krvne grupe B, antitela u pacijentovom organizmu odbiće primljenu krv jer im ne odgovara. Tada postoji opasnost od zgrušavanja krvi što može ugroziti život pacijenta.\nPostoje dva glavna antigena koja okružuju okružuju eritrocite, zvani A i B. Ako je vaša krvna grupa AB, u vašem tijelu nalaze se i A i B antitijela.\nKrvnoj grupi 0, opet, nedostaje antigena A i B zbog čega će antitela pacijenta s krvnom grupom 0 da napadnu antitijela krvne grupe A i B tokom transfuzije. Zbog toga osobe sa krvnom grupom 0 mogu primiti samo krv te iste krvne grupe.\nKrvna grupa A najstarija je krvna grupa, a sve ostale krvne grupe nastale su kao rezultat mutacije koja je bila potrebna kako bi čovjek preživio, odnosno odupro se određenim bolestima. Tako je prije pet miliona godina nastala krvna grupa 0, a ubrzo nakon nje krvna grupa B. Vjeruje se da su te mutacije preživjele zahvaljujući upravo svojoj otpornosti na određene bolesti. Naučnici su tako ustanovili da se ćelije zaražene malarijom ne vežu lako s krvnom grupom B ili 0, što znači da su osobe s krvnom grupom 0 i B otpornije na malariju nego osobe s krvnom grupom A. Zato se može reći da je krvna grupa A “slabija“od ostalih.\nTagovano Ova krvna grupa je opasna...\nDO SADA NEVIĐENE FOTOGRAFIJE KRISTIJANA GOLUBOVIĆA IZ ZATVORA! Slikao se GO IZA REŠETAKA! (FOTO)\nSEVNULE GOLE GRUDI: Poznata pevačica se MAZILA sa dečkom na plaži, pa pokazala BRADAVICE! (FOTO)\nDjevojka Doživotna depilacija Dvostruko ubistvo:Ubio bivšu Emina Jahović o razvodu Evo ko je izbačen iz Zadruge Glumac Đuro Palica:Nažalost Horoskop Imate samo 10 sekundi da preživite ispovijest Izgorela cigi kuća Jelena Karleusa Kada sam se udala već sam bila... Luna i Sloba se žestoko posvađali Luna trudna Oglasio se Kijin dečko Otac razotkrio pedofila Prekrasan makeup Preminuo poznati glumac... Preminuo poznati pjevač... Rada Manojlović Razvode se Ana i Rasta... Riješeno ubistvo žene u vagonu Salko čuva svoju Minu Sedmični horoskop... Sjekirom ubio ukućane Sloba Sloba i Luna se pomirili Sretne kum kumu... Stručnjaci potvrđuju:Seks u svi koji voli Radu Svi ste pevali njezine hitove Tata smitio uplakanog sina zasekund Tužna vijest Tužna vijest:Donni Ares Tvrdi da je Mesija Umro poznati glumac... Učesnica Zadruge trudna... Vaš pupak će otkriti Vic:Fata i prosjak... Vic:Mašina za mužu krava... Vic:Mozak među nogama Vic:Prevara u braku Vic dana Zaljubila sam se u oženjenog čovjeka Četiri mladića silovali


Sempiola - dobar investitor\nNaslov: Sempiola - dobar investitor Uto 24 Jan 2017, 17:17\nZna li neko ko stoji iza Sempiole?\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Uto 24 Jan 2017, 23:53\nZvanično firma sa Kipra koja ušla u gomilu firmi...\nDanas vidim da su ušli čak u GRADITELJ iz Kikinde???\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 09:07\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 14:58\nTo sam video i ja ali ako malo razmislim i pogledam njihove investicije - to moraju biti ili neki tajkuni ili politicari ili neko ko je vrlo dobro upucen na desavanja u nasoj privredi...\nMozda se i varam, mozda imaju zaista samo dobrog brokera ali nisam siguran da je ovo poslednje tacno.\nPo meni, oni su trenutno najjaci i najaktivniji na berzi.\nImaju vrlo pametna ulaganja, usli su u Trgopromet preko 10%, imaju preko 5% u Metalcu, ulaze snazno u AVEN, IMPL...\nMislim da su izasli iz Graditelja iz Kikinde nedavno. U svakom slucaju, vrlo respektabilan igrac. Samo se plasim da ne ostete male akcionare jer mogu dogovarati prodaju akcija sa vecinskim vlasnikom i time namestati cene za otkup preostalih akcija. Vreme ce pokazati kakav su igrac a ko stoji iza, mozda nikad necemo saznati.\nMoja pretpostavka je da se domaci kapital na volseban nacin dogegao do Kipra...\nAli ono sto je najvaznije je da zaista imaju vrlo elegantan nacin ulaganja i vrlo su vredni, kreativni i inspirativni.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 15:30\nNa TGAS su se odlicno ukrcali u aprilu 2015 na ceni od 6100-6300 i do jula 2015 kupili ukupno preko 10.000 kom. po 7.000. Baš kao da su imali info za dividendu. Ovo što sada kupuju deluje kao da idu na nesaglasnost ili neki dil sa vecimskim, a pošto nesaglasnost sve teže prolazi moguce je ono drugo.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 18:07\nSve tri firme na istoj adresi i same žene (iste) su direktorke?\nOčigledno firme poštansko saduče!\nRevekka David was the company director of Sheffield Trading Co Ltd. Revekka David started there in 1997 at 31 years of age. They are now likely retired as there is no record of any involvment with an active company.\nLATAN CORPORATION LIMITED\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 18:19\nVT INTERNATIONAL LIMITED\nI svuda je ona direktor....\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 18:33\nPoslovno ime: SEMPIOLA INVEST LIMITED\nMaticni broj: HE 325935\nAdresa i sediste: DIAGOROU 4, KERMIA, BUILDING 6-601\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 18:49\nSENT 011INTERNATIONAL DOO\nKOMENSKOG 37, 21470 BAČKI PETROVAC, SRBIJA\nVlasnk frme je:\nПословно име: KORR BUSINESS LIMITED\nМатични број: HE 300247\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 18:51\nPoznat je ovaj gornji zastupnik ima ga i na SJPT kao akcionar. Nisam siguran treba proveriti čini mi se da je zastupao i akcionara broj 2 na SJPT.\nDeluje mi da Sempiola dobro poznaje prilike na lelexu, a to nisu u prilici stranci nego domaći igrači.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 19:05\nMARIJAN TRIAŠKA se pojavljuje na ovom forumu SJPT 3. deo 28/2/2013, 7:29 pm\nRadiilo se o prepakivanju akcija Soje, a on je kao bio zastupnik grčke firme iz Londona, pročitajte postove na toj i sledečoj strani, sve će vam biti jasno...\nizmedju ostalog ::\nДана 10.09.2012. године\nРегистратор Регистрa привредних субјеката који води Агенција за привредне регистре, на основу члана 15. став 1. Закона о поступку регистрације у Агенцији за привредне регистре („Службени гласник РС“, бр. 99/2011), одлучујући о регистрационој пријави промене података код KOR REAL BP DOO ZA INVESTIRANJE I TRGOVINU, BAČKI PETROVAC , матични/регистарски број 20421185 коју је поднео:\nИме и презиме: Маријан Триашка\nKOR REAL BP DOO ZA INVESTIRANJE I TRGOVINU, BAČKI PETROVAC\nРегистарски/матични број: 20421185\nкоја се односи на регистрацију промене: Седиште и адресе,\nјер је утврђено да нису испуњени услови из члана 14. став 1. тачка 7) Закона о поступку регистрације у Агенцији за привредне регистре.\nПодносилац регистрационе пријаве поднео је дана 05.09.2012. године, регистрациону пријаву промене података број БД 117960/2012 и уз пријаву је доставио документацију наведену у потврди о примљеној регистрационој пријави.\nПровeравајући испуњеност услова за регистрацију промене података ,прописаних одредбом члана 14. Закона о поступку регистрације у Агенцији за привредне регистре, Регистратор је утврдио да нису испуњени услови за регистрацију из следећих разлога:\nОдредбом члана 14. став 1. тачка 7) Закона о поступку регистрације у Агенцији за привредне регистре (Службени гласник РС 99/2011) прописано је да по пријему пријаве регистратор проверава да ли су чињенице из пријаве сагласне чињеницама из докумената приложених уз пријаву и подацима који су регистровани у регистру који поступа по пријави. Увидом у документацију утврђена је несагласност података наведених у одлуци о промени седишта друштва са подацима регистрованим у Регистру привредних субјеката.\nНаиме, у одлуци о промени седишта се наводи да исту доноси члан физичко лице Маријан Триашка, а у бази је као оснивач друштва уписано правно лице KOR BUSINESS LTD, Велика Британија, те је потребно доставити уредну одлуку о промени седишта донету од стране овлашћеног лица правног лица оснивача.\n- поднесе регистрациону пријаву за регистрацију података о чијој регистрацији је одлучено овим решењем,\n- достави уредну одлуку о промени седишта донету од стране регистрованог оснивача друштва - овлашћеног лица правног лица оснивача,\n- плати половину од износа прописане накнаде за регистрацију која је предмет пријаве (1.250,00 динара)\nзадржава право приоритета одлучивања засновано подношењем пријаве одбачене овим решењем.\nВисина накнаде за вођење поступка регистрације утврђена је у складу са Одлуком о накнадама за послове регистрације и друге услуге које пружа Агенција за привредне регистре („Сл. гласник РС“, бр. 5/2012).\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 19:26\nПословно име: KOR BUSINESS LTD\nМатични број: 5047203\nDrektor: Име Презиме: Маријан Триашка\nЈмбг/Лични број: 0710983800332\nOvo je baš zanimljivo, a lik je očigledno BOG u Bačkom Petrovcu...\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 19:44\nSkupštma Soje, 28.6.2013, zapisnk:\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 20:48\njedan od članova foruma mi se na PM predstavo (dakoko anonimno) kao broker dotčnog M.Triaška, i preti mi da će ne samo da se žali KzHOV nego i šire te da treba da budem srećan što postoje takvi investitor kao M.T. koje on zastupa...\nJa nešto, mislim da M.T nema lovu za ovoliko zezanje po Belexu i s toga nastavljam istragu na Kipru....\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sre 25 Jan 2017, 22:35\nJavlja mi se da iza lika stoji ekipa iz Soje....\nZato nema dividende i uzimaju se nov krediti.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Čet 26 Jan 2017, 08:09\nSvaka cast momci, hvala na informacijama i istrazivackom radu.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Čet 26 Jan 2017, 14:57\nNa TGAS su se odlicno ukrcali u aprilu 2015 na ceni od 6100-6300 i do jula 2015 kupili ukupno preko 10.000 kom. po 7.000. Baš kao da su imali info za dividendu. Ovo što sada kupuju deluje kao da idu na nesaglasnost ili neki dil sa vecimskim, a pošto nesaglasnost sve teže prolazi moguce je ono drugU\nU pravu si Mile, zaboravih spomenuti i mudro ulaganje u TGAS, a cini mi se da nisi daleko ni od ove tvrdnje da idu na neki dil sa vecinskim.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Čet 26 Jan 2017, 16:04\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Pet 10 Feb 2017, 23:25\nJa se nikako necu sloziti s tim ni da Sempiola kupuje akcije da bi isla na nesaglasnost niti da ima neke dilove sa vecinskim vlasnicima. Oni su svakako trenutno jedan od najjacih investitora na berzi. Imaju u portfoliju 20-ak firmi. Da imaju dil sa VV kupili bi 2-3 firme ogromne kolicine akcija i to je to. Nemoguce da se na 20 firmi dogovarali sa vecinskim vlasnicima. Ovo nema nikakve logike na firmama koje ni nemaju VV,kao sto su MTLC,FITO ili INFM. Takodje,nema logike ni na Impolu ili TGAS-u. Ne verujem ni da su se s Peconijem dogovarali. Na TRGOM-u i AVEN-u su kupili velike kolicine ali su znacajno podigli cene.\nNa skupstini TRGOM-a su preko Triaske postavili mnogo pitanja vecinskom vlasniku sto govori da ne rade zajedno. Na AVEN-u je cena skocila u nebo zahvaljujuci njima. Postavlja se pitanje zasto bi oni kupovali akcije TRGOM-a ili AVEN-a ili neke trece firme umesto vecinskih vlasnika i pri tom drasticno dizu cene kad su oni mogli sami da daju ponudu za otkup ili za preuzimanje dok su cene na obe firme bile po 400 i kupili bi odredjen broj akcija.\nSkoro na svakoj akciji gde su kupovali su znacajno digli cenu sto vecinskim vlasnicima nikako ne odgovara. Mnogo je logicniji zakljucak da oni upravo dizanjem cene vecinskim vlasnicima (ako ih uopste ima) otezavaju preuzimanje ostatka akcija.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Pet 10 Feb 2017, 23:33\nNe poznajem ni gospodina Marijana niti znam bilo sta o Sempioli. Ali,meni je logican zakljucak da ljudi prosto kupuju akcije koje su jeftine na belexu. Ne vidim zasto to ne bi mogli i sta je tu sporno. Vecina ce se ovde sloziti da firme koje oni kupuju zaista vrede. Kupuju mnogo razlicitih akcija verovatno da bi diverzifikovali portfolio. I ja mislim da su nam ovakvi investitori itekako potrebni. Dok se nije pojavila Sempiola u Oktobru MPC segment berze bio je polu-mrtav. Tek se po malo trgovalo. Zivnulo je kad su oni poceli da kupuju.\nImamo mi na berzi dosta mutljarosa koji se bave manipulacijama i koji nam ne misle dobro. Zbog njih nam je ovako mali promet na berzi. Protiv njih se treba boriti. Sempiola nikako ne spada u tu grupu ni po kom osnovu. Nislim da su kritike nekih forumasa neopravdane. Da nam je vise ovakvih investitora belex bi nam svakako zivnuo. Ali,jasno je da je tesko privuci investitotre posle svega sto se desavalo. Mozda oni imaju neke veze ili ko zna sta ali ne vidim da su bilo sta lose uradili nama,malim akcionarima. Uneli su zivost ne belex i prodrmali neke do tada mrtve akcije,sto je svakako odlicno.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sub 11 Feb 2017, 01:31\nInteresantno bi bilo, ako bi neko mogao da napravi da izvuce ko je sa Sempiolom kupovao zajedno .\nJa nisam skidao strukturu, ali imam mogucnost to lako da uradim samo ako mi neko posalje u excelu\nstrukturu navedenih akcija pre ulaska i posle ulaska Sempiola. I onda bi dosta toga bilo jasnije.\nU principi ja nelikvidnu akciju ne kupujem, skoro nikada. Berza kilava i kupovao bih manje likvidnu ako je market u zamahu, i ako je cena tako niska da se moze uci i rizik nelikvidnosti.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Pon 13 Feb 2017, 18:00\nA jel postoji nacin da ko zeli moze da ih prati u kupovini? Pa kad oni kupuju kupujem i ja a isto tako i kad prodaju.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Pon 13 Feb 2017, 21:39\nPostoji ali moraju onda da se svaki dan skida struktura i pravi razlika, a to je zamorno i kratak a kamoli na neki srednji rok. A i tesko je mozda razumeti neke poteze, ja na prmer nelikvidne akcije sada ne bih kupovao ne znam ko da ih kupuje.\nBolje je ovde mislim za manje akcionare koji nemaju neke teze dostupne informacije, a ne pripadaju nekoj od grupacija brokera( nista lose ne mislim vec samo da su organizovaniji i da imaju vise mogucnosti za da dodju do informacija i da brze reaguju na berzi) da idu nekim kombinovanim sistemom i na manje rizicne varijante. Ali to vec zavisi od vremena koliko se moze posvetiti, preferencija i "alata " kojima se raspolaže.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Uto 14 Feb 2017, 09:50\nNije to tako jednostavno, pogotovo deo oko prodaje tj. izlaska ali ja ne vidim razlog zasto bi to radio?\nMoj predlog bi ti bio da uvek mislis svojom glavom ali gledaj i gde ulaze investitori kao sto je Sempiola sto ti moze biti dobar znak za investicije ali za svoj novac moras donositi sam odluku ( i o ulasku i o izlasku iz akciie).\nPo meni, Sempiola je zaista sjajan investitor i treba gledati sta rade ali ni kao klinac nisam imao idole koje sam slepo pratio... :)\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Sub 04 Mar 2017, 21:01\nAjde i ja da se prikljucim. Sto se tice Sempiole i ja bih rekao da nisu povezani sa vecinskim vlasnicima. Pratio sam trgovanje na Takovu. Oni su jedno vreme kupovali sitno a kad je doslo do obaranja cene neko je ubacio na kupovinu 50.000 komada. To su skoro sigurno oni. Cilj je ocigledan,ne daju da padne cena ispod 70. Prema tome,oni se ovde bore protiv vecinskih vlasnika ili nekih drugih mutljarosa koji su u to umesani. Cudno je zaista sto je vecinski vlasnik ovde prodavao akcije firmi. Nije sve bas najjasnije ali firma je svakako jeftina.\nU poslednje vreme Sempiola je kupovala i mnogo akcija na MBLS. Kad je u pitanju veliko trgovanje na Iritelu opet mi oni prvi padaju na pamet. Izuzetno jak investitor i zaista su dobre firme koje kupuju.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Ned 05 Mar 2017, 00:18\nJesu dobre firme, ali ima mnogo problematicnih vlasnika, neznam kako su zamislili da se nose sa tim likovima, ipak je ovo Srbija. Ali ajde da propratimo, samo da se ne otegne u nedogled.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Ned 05 Mar 2017, 11:40\nPostoje mnogi mitovi vezani za trgovanje/investiranje.Jedan je upravo ovaj - pracenje i kopiranje tudjih transakcija. Garantujem vam da koga kod da kopirate necete proci dobro.\nMnogi su 2007-08 pratili MVI (mesane dugorocne i kratkorocne pozicije) , EGP (jako dobre kratkorocne spekulacije), PANAMERA (isto), investicione fondove i razna fizicka lica. Nisu prosli dobro.\nNe znate mnogo toga o njihovoj kupovini/prodaji - koji im je mehanizam da profitiraju (ne mora da bude samo porast vrednosti akcije, a vi to ne znate), vremenski rok drzanja, nacin na koji ce izaci koji vama mozda nece biti dostupan, pracenje diversifikovanih pozicija i dodavanje (nemate dovoljno kapitala da to ispratite).\nI jos jedna stvar - oni itekako grese, a vi cete se uhvatiti bas za tu poziciju. Njima je to low risk i mala izlozenost, a vama solidan deo kapitala. A prave i velike greske, kao MVI sa Agrobankom - drzali su veliku poziciju tokom celog downtrenda (imajuci u glavi neku dugorocnu i romanticnu ideju) sve do bankrota od kojeg nisu izvukli nista.\nNije bas tako jednostavno kao sto izgleda.\nNecete nista postici kopiranjem. Use i u svoje kljuse.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Pon 06 Mar 2017, 20:42\nTo sam i hteo da kažem u predhodnom postu, izmedju hartija koje su kupovali izdvojio bih MBLS, ja neznam nikoga ko je Peconiju i 1 Din. ušcupao. I ako neko racuna na nesaglasnost kod Peconija, može to odmah da zaboravi. Lakše je majmunu oteti bananu nego ovom liku uzeti naku paru. Mislim da mnogi kupuju po inerciji i prate recimo Sempiolu i ne posmatraju širi kontekst.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Uto 07 Mar 2017, 13:10\nŽešći bizMismen ovaj Triaška. Poćeo kao lokalni igrač u poljoprivredi, a sa 30 i kusur već investira milione evra na berzi.\nSrbija, zemlja neograničenih mogućnosti.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Uto 07 Mar 2017, 13:53\nIgi, a sto tvoj list ne posalje reportera u Backi Petrovac, da slika kucu Traske, porazgovara sa susedima jer od njih sve moze da se sazna, malo je to mesto.\nA mozda i dobije intervju.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Uto 07 Mar 2017, 17:01\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Čet 09 Mar 2017, 17:51\nMislm da gesis za MBLS, al vreme ce pokazati...\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Pet 10 Mar 2017, 10:04\nMožda grešim, tu je baš tanak sa 51% ali kao što kažeš vreme ce pokazati....\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Pet 10 Mar 2017, 17:39\nNije ni Peconi bas babaroga. Akcionari LKDN su prosli sjajno iako zaista firma vredi mnogo. Ali,vredi i MBLS mnogo a ovde ce Peconi tesko da zaokruzi vlasnistvo a da ne plati neku dosta jaku cenu.\nNaslov: Re: Sempiola - dobar investitor Uto 19 Mar 2019, 23:39\nOvo je deo iz Izveštaja sa skupštine AERO.\nNaš poznanik je očigledno postao mirođija u svakoj čorbi. Ovde kao zastupnik kastodi računa!\nU međuvremenu je otvorio i "Ovlašteni Mercedes servis Triaška":\nMercedes-Benz ovlašteni servis Triaška\nOvlašteni servis za Mercedes Benz vozila. Triaška Bački Petrovac, zakazivanje termina servisa: Telefon 021/780-382, Radno Vreme 7.30-17.30 casova.\nOčigledno radi za nekoga, preko gorepomenutih 3-4 firmi sa Kipra, čijim parama se ovde eksponira nije jasno. Možda neko od forumaša zna o čemu se radi?\n» Dobar grafit!


pink..rs | 15.04.2018. | 22:51\nrijaliti Maca Diskrecija zadruga Ana Korać\n(VIDEO) ŽEŠĆA SVAĐA! Maca brutalno izvređala Anu Korać: BRAT TI JE MRTAV!


Nature's Spa and Wellness : hoteli blizu, fotografije, adresa, Сједињене Државе plan, blizu, rezervacija\nNature's Spa and Wellness (Сједињене Државе)\nAdresa: 6311 Carmel Road, Charlotte, North Carolina , 28226, United States\nNa 32 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 8405 Pineville Matthews Rd sa pozicijom jug za grad Charlotte, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo Nastavaknekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela za grad Charlotte je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Besplatan parking.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: grejanje u sobama.Pripada hotelskom lancu EA.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer bazen. Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nHotel ima 132 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Suburban Extended Stay SE Hotel kreću se od n.a. dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Charlotte Nastavakje Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Satelitska televizija.Na 30 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 10225 Feldfarm Lane sa pozicijom jug za grad Charlotte, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Ima brzu internet konekciju.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nStil hotela SpringHill Suites Charlotte Ballantyne je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking. SpringHill Suites Charlotte Ballantyne ima 124 soba/e/u. Cene se kreću od 8 7Nastavak88 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Na 35 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 12325 Johnston Road sa pozicijom jug za grad Charlotte, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer bazen. Deo je lanca Marriott Hotels & Resorts.U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Charlotte. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Nalazi se u ulici 10930 Park Road, pozicija mu je jug za grad Charlotte, a od cNastavakentra je udaljen samo 32 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: grejanje u sobama.Deo je lanca EA.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 10930 PARK RD sa pozicijom istok za grad Pineville, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko danNastavaka ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela za grad Pineville je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Pripada hotelskom lancu EA.Sakrijte


Ganimete Halilaj – Museum of Refugees Kosovo\nArbër Halilaj (osoba koja intervjuiše)\nGanimete Halilaj (sagovornik)\nSkracenice: AH= Arbër Halilaj, GH= Ganimete Halilaj\nAH: Šta ste radili pre nego što ste pobegli od kuće i šta se desilo?\nGH: Mi smo bili tu uobičajeno, znali smo da je rat svuda naokolo, pre nego što nam je neko javio u selu da je Policija u selu, a onda smo bili primoran da napustimo, poveli smo decu?\nAH: I gde ste otišli?\nGH: Otišli smo u obližnju planinu iznad sela i tu smo boravili 3 dana. Trećeg dana došli su srbi i počeli su da pucaju. U planinu smo imali sa sobom one stvari koje smo poneli, hranu, odeću. Oni su neprestano pucali, narod je bežao, imalo je ranjenih. Deda mog supruga, dever i njegov sin bili su ranjeni granatom, tokom noći i ne mogu da se setim, ali bilo je dosta ubijenih. I odatle smo otišli u (nije jasno) , sastali smo se sa (nije jasno). Ranjeni su tamo odvedeni i pružena im je lekarska pomoć. Tamo smo ostali da prenoćimo a onda smo se vratili u selo ponovo. Istog jutra ponovo su počeli sa napadima i da pucaju i opet smo bili primorani da pobegnemo u (nije jasno)., i tu smo ostali još jednu noć. Onda smo se ponovo vratili kući bili primorani da ostanemo jednu noć, dobro se sećam, a onda su ponovo počeli da pucaju na nas baš mnogo, sećam se da nismo mogli da izađemo, a onda u neko doba naveče organizovali smo se (nije jasno) i otišli smo u (nije jasno) selo. Došli su nam neki gosti, moj otac i majka da nas posete, pošto smo bili napadnuti i bili smo ranjeni, ostali su sa nama, i oni su uzeli na traktore i otišli smo njihovoj kući u (nije jasno), tamo smo ostali mesec dana. Nakon mesec dana stanje se bilo primirilo, vratilo smo i onda je otpočela druga ofanziva koja je bila gora i ostali smo sedam nedelja (nije jasno). Zapalili su nam kuće, prvi put su nam zapalili svu garderobu, traktore…brašno, hranu…nismo imali šta da jedemo! Ostali smo kući bez hrane ponovo 2 dana! Stariji sin (nije jasno), sir smo jeli rukama. Tokom druge ofanzive takođe su nam zapalili kuće i ono što smo imali, pobegli smo samo sa onim što smo imali na sebe obučeno.\nKada smo pobegli u (nije jasno), tamo smo ostali 7 nedelja, dobro su pribunili o nama, doneli su hrane koje su imali, šta su mogli da kupe, mada nije bilo mnogo toga da se kupi, nije bilo prodavnica, neke makarone i nešto tako. Živeti 7 nedelja skoro bez ičega, nije bilo ni šećera ni ništa, osim tog hleba što smo imali. Nakon toga opet je počeo napad i onda smo opet počeli da bežimo po planinama. Tog jutra spremali smo kukuruzni hleb, imali smo dovoljno brašna, naveče bi isto spremali (nije jasno) imalo je nešto mesa, ali kuvati meso bez soli, nekako ne ide…nije ukusno, nije se moglo jesti…eto tako nekako smo se spasili, inače drugačije nije moglo biti.\nBili smo ranjeni, ja, (nije jasno), dever, starac, i dosta ljudi iz mahale, bilo je ubijenih, ukratko bez hrane,….neki su uspeli da odu za Albaniju, tačnije većina….ali mi ostali na ovu stranu, hteli smo da se predamo…nismo mogli da ostanemo tokom druge ofanzive, međutim uzeli su nas neki prijatelji, dok drugi deo sela otišao je za Albaniju (nije jasno), tako da smo do kraja rata ostali ovde na Kosovu i sve smo proživeli, one najteže stvari koje niko ne može da zamisli. Samo hvala Bogu, nismo imali nijednog člana iz porodice ubijenog, preživeli smo tako sa ranama ali smo se spasili.\nAH: Kako ste ranjeni?\nGH: Počeli su da pucaju od ranog jutra, mi smo spremali jelo u šumu, spremali hleb naveče za ujutru. (nije jasno) Kad su počeli da nas pucaju, ja sam tada mesila hleb. Bilo je ukupno 50 članova, većina su bili izbeglice iz Blaca, Mališeva…kada su počeli da pucaju ja sam spremala jelo…nisam znala šta da radim, kako taj narod da ostavim bez hleba, (nije jasno) više od polovine ljudi je pobeglo, ja sam se vratila ponovo tu kod hrane (nije jasno) a onda bežeći uzbrdo oni su ponovo pucali, ja sam bila sama sa deverom i svoje dvoje dece. Kada sam stigla gore ugledala sam starca, dedu…ostao je sam nije se mogao pomerati. Onda sam kazala deveru, uzmi ovu decu i krenite sa izbeglicama, ja se vraćam da uzmem starog i otišli smo kod jednog traktora. Kad sam ostavila starog kod točka traktora, pala je granata i ranila je starog u lice, i mene je pogodila u rame, tako jako me je zabolelo rame da sam pomislila da mi je unutrašnja kost presečena (nije jasno), videla sam da mi krv teče, i tu je dosta ranjenih bilo, ne mogu da se setim tačno koliko, ali sam videla kako je izdahnuo 25 godišnjak, umro je tu na licu mesta i videla sam mnoge druge koji nisu smeli da posmatraju to dešavanje. Nakon rata i dosta nakon toga bili imali smo traume, ja i moja deca, videli smo uđas, sve i svašta.\nAH: A kada ste se vratili svojoj kući nakon rata, kako je bilo u tom mestu, da li se sećate?\nGH: Kada smo se vratili kući, ostali su samo zidovi, sve kuće su bile zapaljene, nije ništa ostalo. Otišli smo u komšijsku kuću, bila je gostujuća soba velika, bila je smeštena blizu jedne štale, tada smo ispred prozora imali (nije jasno), u toj maloj sobi bilo nas je ukupno 14 članova porodice, tu smo sedeli. Kada smo se vratili ja nisam smela da ućem u dvorište, otišli smo tu kod komšije..nakon 2 nedelje, otišli smo kod moje porodice u selo (nije jasno) tamo smo sedeli sve dok nismo napravaili smeštaj. Tamo ništa nije bilo, sve što je ostalo bilo je uništeno, gardaroba, zlato, sve je odnesto….imali smo samo ono u šta smo bili obučeni za vreme rata. Hvala dobrim ljudima, što su nam pomogli i nakon toga smo se snadbeli (nije jasno).\nOsim što su nas pobili, ranili, oni su nam i uništili imovinu koju smo imali. Dva puta su nas proterali (nije jasno).\nAH: Kako ste se osećali nakon završetka rata?\nGH: Nakon što je rat završen, osećala sam se nekako, znajući da smo oslobođeni…kao da letimo, dobro smo se osećali….oslobodili smo se puacanja, kad bi nešto puklo uvek bi se podsetili dešavanja…nismo imali brigu o tome ima li hrane ili ne, možemo da živimo i u šatoru samo da nemamo više ono što smo svakodnevno preživljavali, dosta smo se brinuli za decu…sećam se dok smo bili 7 nedelja u izbeglištvu, da deca budu obučena, da budu spremna da tokom noći, da ih stavim na leđa i da bežimo. Odvajalo se iz naših usta za decu (nije jasno)…\nhttps://museumofrefugees-ks.org/wp-content/uploads/2022/04/Intervista-me-Alban-Radoniqi.mp3 Osoba koja intervjuiše: Orhidea Humolli Sagovornik: Alban Radoniqi O.H.: Kako ste opisali period pre početka rata? A: Zdravo. Ja sam Alban Radoniqi,...\nhttps://museumofrefugees-ks.org/site/wp-content/uploads/2021/01/Naxhije-Kadiri.mp3 Bjeshka Guri (osoba koja intervjuiše) Naxhije Kadiri (sagovornik) Skracenice: BG=Bjeshka Guri, NK= Naxhije Kadiri BG:Možete li da se predstavite molim vas? NK: Ja...


RTS :: Srbija između EU i Rusije\nPolitika Srbija između EU i Rusije\nponedeljak, 24. mar 2014, 19:30 -> 20:28\nUsled krize u Ukrajini svetska politička scena podeljena. Tehnička vlada ne komentariše dešavanja u svetu, te se Srbija nije svrstala ni na jednu stranu. Ipak, otvoreno suprotstavljanje Briselu ugrozilo bi pristupne pregovore.\nUkrajina je povod najvećeg suprotstavljanja sila i podela na svetskoj političkoj sceni od kraja Hladnog rata. S obzirom na to da tehnička vlada ne komentariše dešavanja u svetu, Srbija se ne svrstava. Kao kandidat za člana poštuje obaveze prema Briselu, ali to ne podrazumeva neprijateljski stav prema Moskvi.\nTreba li zbog ukrajinske krize strahovati od novog hladnog rata? Preovladava stav da su interesi Istoka i Zapada češće ukršteni nego potpuno suprotstavljeni i da, u poređenju sa nekadašnjim Hladnim ratom, nema sukoba ideologija.\nIpak, neophodna je sva diplomatska veština da se ostane neutralan kada odnose zaoštre centri političke i ekonomske moći, poput Brisela i Moskve.\n"Nije nemoguće napraviti poziciju koja će pokazati našu otvorenost i prema jednoj i prema drugoj strani. Uostalom, do pre 30 godina tako smo i živeli. I u vreme najhladnijeg rata uspevali smo dobro da komuniciramo i s jednima i s drugima. Mislim da to nije nemoguće, ali će biti veoma teško i zahtevaće maksimum naše diplomatske i političke angažovanosti", kaže Mihajlo Crnobrnja, profesor Fakulteta za ekonomiju, finansije i administraciju.\nSporazum o stabilizaciji i pridruživanju, koji je Srbija potpisala sa EU, podrazumeva da naša zemlja političkim dijalogom približava svoje stavove o međunarodnim pitanjima evropskoj spoljnoj politici, ali nema pravnu obavezu da sprovodi iste mere, kao što su sankcije.\n"Sve treće zemlje pozvane su da se pridruže pozicijama EU, za potencijalne kandidate to je posebno važno, ali odluka je na svakoj zemlji da odluku sama donese", rekla je Maja Kocijančič, portparolka visoke predstavnice EU za spoljne poslove.\nIpak, ne isključuje se da bi otvoreno suprotstavljanje stavovima Brisela ugrozilo pristupne pregovore i ekonomske veze. Sa državama EU, Srbija ostvaruje oko 60 odsto ukupne razmene i tamo izvozi robu za više od šest milijardi evra.\nEvropske kompanije su najveći investitori u srpsku privredu, ali i davaoci bespovratne pomoći. Od 2000. godine izdvojile su oko 3,6 milijardi evra.\nSa Rusijom smo, pak, odnose unapredili do strateškog partnerstva i imamo veoma povoljan Sporazum o slobodnoj trgovini i razmenu od tri milijarde dolara, od kojih je trećina naš izvoz na rusko tržište. Posebno su značajne energetske veze - uloga ruskog gasnog diva u snabdevanju i finansiranje gasovoda "Južni tok".\n"Srbija u ovom trenutku nema alternative isporukama gasa iz Rusije, koje idu naftovodom od Rusije, preko Ukrajine do Srbije. Šta znači poremećaj u tom snabdevanju videli smo 2009. godine. U ovom slučaju Srbija je u nešto boljem položaju, ali zahvaljujući činjenici da je 'Naftna industrija Srbije' u većinskom vlasništvu 'Gaspromnjefta', a i da je izrađen rezervoar u Banatskom Dvoru", kaže Predrag Simić, profesor Fakulteta političkih nauka.\nOno što neutralnosti Srbije ide naruku, jeste i to da ni same evropske države nisu potpuno saglasne kada je reč o ekonomskom kažnjavanju Rusije, jer su neke od njih s njom veliki ekonomski partneri i znaju da batina ima dva kraja. Evropska unija trećinu neophodnih energenata zadovoljava uvozom ruskog gasa.\n"Evropljani su podeljeni. Neki su, poput Nemačke, spremni da umire i odobrovolje Rusiju. Neki nisu toliko zainteresovani, poput Francuza, a antirusko raspoloženje jače je u istočnoevropskim zemljama", kaže analitičar Pjer Brijanson.\nAnalitičari ne mogu da se usaglase koliko dugo će trajati ukrajinska kriza. Prema nekima, ništa ne ukazuje na to da će se brzo smiriti. Drugi pak očekuju da će se već za nekoliko nedelja skinuti sa naslovnih strana.\nKoliko god da traje ta kriza, nova srpska vlada, u interesu države i naroda, mora da balansira stav i ne naruši ni evropski put, a ni rusko prijateljstvo, što ističu i dosadašnji premijer i vicepremijer.\n(utorak, 25. mar 2014, 15:02) - anonymous [neregistrovani]\nMuka mi je ovakvih dilema\nJa stvarno ne znam cime je Rusija zasluzila nasu naklonost. Pa nasu najvecu nevolju(Kosovo) iskoristili su da otmu Krim Ukrajini.\nStvarno koliko jos samara trebamo dobiti od Rusije da se opametimo.\nDa smo se barem jos 1990 pridruzili Zapadu mozda bi Kosovo jos bilo nase.\n(utorak, 25. mar 2014, 15:01) - anonymous [neregistrovani]\ndokle-sve za pristupnje EU...\nda sada ne nabrajam koliko stvarno Srbija trpi I odrice se svega samo zbog pregovora....a sta ce biti kasnije...nesmijem ni da pomislim jer je toliko politicki oslabljena da I ona karta sto su Ukrajinci napravili nije samo tako....\ntako je to kad je netko neutralan...zato su nas I bombardirali jer nismo imali bas nikog iza sebe I oni su to znali....moglo im se...\n(utorak, 25. mar 2014, 14:47) - anonymous [neregistrovani]\nCivilizacijski mi možemo da se uredimo i bez EU,a u mnogim stvarima smo i ispred mnogih zemalja EU.Na mnogim poljima nauke,kulture,sporta itd,smo u samom svetskom vrhu.Ne treba da imamo kompleks niže vrednosti.Nije EU bogom dana i jedina alternativa za naš razvoj i opstanak.EU nije ni 1/7 sveta.\n(utorak, 25. mar 2014, 14:27) - anonymous [neregistrovani]\nMislim da je vecina gradjana za Rusiju,ali politicari su diplomate i tu vaze druga pravila,mada je jasno da ni oni sa Rusijom nemaju problema.\n(utorak, 25. mar 2014, 13:58) - Predrag [neregistrovani]\nOvakva "nikakva" nesvrstanost nikome nije donela sreću pa neće ni nama. Slovenija zna kome pripada i nikada se nije dvoumila. Mi jedino znamo da smo pripadali Otomanskom carstvu a od tada nemamo pojma na čijoj smo strani.\n(utorak, 25. mar 2014, 13:43) - Laza [neregistrovani]\nugrozili bi pristupne pregovore?\nMa vidi, jos se nismo ni pridružili a već nemamo svoje "ja"\n(utorak, 25. mar 2014, 13:39) - Aca J [neregistrovani]\nJa ne mogu da shvatim da toliko ljudi u Srbiji ne moze da shvati da je Eu velika zabluda.Od kada je Djelic potpisao SSP Srbija tone u propast.Pitam se zar danasnja situacija u Srbiji nije dovoljna slika cinjenicnog stanja.Eu je model za naivne,sto znaci grupacija zemalja gde velike zemlje poput Nemacke ,Britanije,Francuske i USA gledaju da sprovedu svoje geopoliticke interese.Njihov cilj je izolirati ili okupirati Rusiju sto dok je Putin nece proci.Bolje receno oni hoce da rade u svetu sta hoceju i za njih ne postoji sud.Srbija ce tu da suzi da Klima glavom.\n(utorak, 25. mar 2014, 13:35) - anonymous [neregistrovani]\nzemle BRIC-a (brazil-india-cina(plus rusija) potpisale su deklaraciju o neuvodjenju nikakvih sankcija protiv rusije.\n(utorak, 25. mar 2014, 13:26) - anonymous [neregistrovani]\nOdg. Kako u federaciju sa Rusijom kad se ne granicimo sa njom?\nA jel? Kako mogu Aljaska i Havaji da budu Amerika ako se ne graniče sa njom? Kako može Kalinjingrad da bude u Rusiji, a ne graniči se sa njom? kako mogu Falklanska ostrva da budu u Velikoj Britaniji, a nalaze se u Argentinskim teritorijalnim vodama?\n(utorak, 25. mar 2014, 13:23) - Vladimir [neregistrovani]\nPitam se i molim nekog pametnijeg da mi objasni šta je to dobro EU, USA (tzv. "Zapad") učinio za nas pa toliko žudimo za njima. Ljudi koji žive tamo su otišli trbuhom za kruhom uglavnom, a ne zato što ih vole. To je kao bumerang. Kroz istoriju su naš uništavali i uzimali nam, a mi njima možemo jedino na taj način. Po mom mišljenju je napravljena velika greška još u prošlosti. Nismo se okrenuli Rusiji koja nam je bila prijatelj nego smo uvek igrali tu dvostruku igru. Trebalo je da se opredelimo za Rusiju.


Umetnički trend ili „Dosije iks“: Švedska se pridružila klubu misterioznih monolita - Sputnjik Srbija\n23:20 17.12.2020 Preuzmite kraći link\nMonolit, visok nešto više od dva metra, osvanuo je na jednom brdu nedaleko od Katrinheloma, grada na istoku Švedske. Nacionalna televizijska stanica SVT je objavila da je napravljen od lima.\n„Izgleda pomalo jezivo u sumraku. Ne možete a da se ne zapitate kako je ovde dospela“, naveo je novinar švedske televizije.\nI korisnici društvenih mreža komentarisali su pojavljivanje monolita.\n„Monoliti su ovde. Sada je još jedan otkriven u Katrinhelomu...Odnekud dopiru zvuci muzike iz serije ‘Dosije iks’“, glasi jedna od objava na Tviteru.\nPrvi monolit u Švedskoj pojavio se prošle nedelje u centralnim delovima zemlje, a posle dva dana bez traga je nestao.\nŠvedski kritičar Denis Dalkvist smatra da su monoliti rezultat trenutnog trenda.\n„Postoji žudnja za duhovnošću. Čežnja za nečim većim i boljim možda je veća nego ikad, posebno sada sa pandemijom“, rekao je Dalkvist.\nOn je napomenuo da se monolit u Katrinhelomu razlikuje od drugih koji su se pojavili u širom sveta.\n„Postavljen je na uzvišenju koji gleda na zgrade. Nažalost, tu ne postoji oštar kontrast između prirode i umetnosti, kao što je slučaj u Juti“, kazao je Dalkvist.\nPodsetimo, prvi metalni sjajni monolit pojavio se u američkoj saveznoj državi Juti, a potom u još tridesetak mesta širom sveta, uključujući Britaniju, Španiju, Poljsku, Australiju.\nNedavno je grupa umetnika „Most famous artist“ objavila da stoji iza postavljanja ovih struktura koje su ponudili na prodaju po ceni od 45.000 evra. Međutim, i posle ovog „priznanja“, monoliti se i dalje pojavljuju.\nmonolit, Dosije Iks, misterija


U Drugom svetskom ratu najviše je poginulo Rusa, oko 25 miliona, ali istoričari, pa i sami Rusi, polaze od činjenice da je ta stravična brojka u najvećoj meri posledica vojnih operacija, nemačkih ofanziva, ruskih odbrana i protivnapada, stradanja civila u godinama velikih oskudica za svim i svačim. Razume se da je nekoliko miliona tog naroda ubijeno sa jasnim ciljem, u okviru programa „brojčanog smanjivanja Rusa“, ali Hitler nikada nije imao plan potpunog uništenja ruskog naroda iz prostog razloga što je to bilo nemoguće. Takav plan u najvećem oružanom sukobu naroda u istoriji sveta postojao je za dva naroda – Jevreje i Srbe. Za prve su „obavezu“ preuzeli Nemci, za druge, Hrvati.\nZIDANjE HRVATSKE KUĆE\nSvet zna gotovo sve o holokaustu, uništenju Jevreja za vreme Drugog svetskog rata, i to je dobro, veoma značajno, ali nije dobro što taj isti svet nema pojma da je u Drugom ratu jedna država, Hrvatska, saveznica Hitlerove Nemačke, imala i u značajnoj meri u praksu sprovela plan uništenja Srba kao naroda. To je bila državna politika, najvažniji program Nezavisne države Hrvatske koju mnogi Srbi i danas sasvim bespotrebno, pogrešno, stavljaju pod znake navoda; NDH je bila država, priznata, hiljadu godina sanjana, kako je govorio Tuđman, sa ispunjenim elementima koje svrstavamo u preduslove za stvaranja države. E, sad, što se neki Hrvati stide Nezavisne države Hrvatske, njenog fašističkog lica, genocidnosti, to je građa za drugu priču.\nO holokaustu je snimljeno najmanje stotinu igranih filmova; o stradanju Srba u NDH nijedan. Nebrojeno je romana i pripovedaka inspirisanih likvidacijom Jevreja za vreme Drugog svetskog rata, nekoliko međunarodno poznatih pisaca „rođeno“ je u krilu teme holokausta. O stradanju Srba u Nezavisnoj državi Hrvatskoj postoji nekoliko biografskih zapisa, sećanja, i nekoliko istorijsko-istraživačkih studija, ali ništa od toga nije prevedeno na, uzmimo, engleski, francuski, nemački. Možete do mile volje prosečnom Francuzu ili Englezu da pričate o sistematskom ubijanju Srba, o genocidu nad njima koji je za vreme Drugog svetskog rata provela država Hrvatska, on će vas gledati belo i na kraju vašu priču podvesti pod jeftinu srpsku propagandu. I ne možete ga okrivljavati, jer on o tome zaista ne zna ništa.\nImao sam u životu nekoliko žestokih rasprava na temu: likvidacija Srba u NDH kao državni projekat. Sagovornici su mi bili i Hrvati i Srbi. Ovi drugi imaju srpsko poreklo i to je jedino što ih dovodi u vezu sa Srbima. Politički su projektovani u komunističkim laboratorijama. Niko od njih nije prihvatao moje tumačenje da je NDH, inače postavljena na dva stuba; hrvatskom državotvornom pravu i mržnji prema Srbima, imala precizno razrađen plan potpunog uništenja Srba. Njihova teorija, naravno, sadrži Krležino minimiziranje ustaštva („dva kamiona ustaša, pridošlih iz Hercegovine“) i sve što se dogodilo svodi na zločine suludih pojedinaca, satnika, komandira na terenu, tamo negde daleko od Zagreba. Jasenovac je, da ne idemo dalje, od Zagreba „daleko“ samo 57 kilometara. Kao Fruška Gora od Beograda, na primer.\nOvih dana i meseci, ono malo preostalih Srba u Hrvatskoj obeležava strašne datume iz vremena postojanja NDH i upravo ti datumi idu u red neoborivih dokaza da je Nezavisna država Hrvatska za Srbe imala istovetan plan kao Hitlerova Nemačka za Jevreje –potpuno uništenje. Čak se i Budakovo rešenje srpskog pitanja (trećinu Srba pobiti, trećinu prevesti u katolicizam, a trećinu proterati) pokazalo kao „dobra namera“ spram događanja na terenu, stvarnog odnosa te hrvatske države prema Srbima.\nBez posebnog straha od preterivanja, greške, ovde se može otići i korak dalje, pa tvrditi, videćemo zbog čega, da je Nezavisna država Hrvatska napravljena pre svega sa ciljem da se taj prostor očisti od Srba, „pravoslavaca, istočnjaka, šizmatika“, a da se tek po okončanju ovog posla pristupi zidanju prave hrvatske kuće, u granicama koje budu nametnute aktuelnim okolnostima.\nKoji je bio prvi i najvažniji posao novostvorene NDH? Ubijanje Srba; plansko, sistematsko, masovno. Od prvog dana postojanja te države. Nema srpskog mesta u današnjoj Hrvatskoj čiji meštani, proterani ili oni koji su ostali, ne nose porodične ožiljke iz Drugog svetskog rata. Srbi u Hrvatskoj mogli bi svaki dan da obeležavaju neke zločine koje je NDH počinila nad njima, i opet ne bi uspeli sve da postignu. Počelo je samo 16 dana pošto je Slavko Kvaternik 10. aprila u Zagrebu proglasio Nezavisnu državu Hrvatsku.\nPavelić je, kao što se zna, sa nekoliko stotina najodanijih ustaša, u Hrvatsku stigao desetak dana kasnije.\nSamo nekoliko sati posle Kvaternikovog „povijesnog obraćanja“ preko Radio „Zagreba“, u sumrak 10. aprila, ustaše su po Lici, u Gospiću, Smiljanu, Bogdaniću, počeli da hapse i privode ugledne Srbe. U noći između 26. i 27. aprila u Grubišnom Polju, severoistočna Hrvatska, uhapšeno je više od 500 Srba, pod optužbom da su za Đurđevdan pripremali ustanak protiv novostvorene hrvatske države. Odvedeni su u kompleks logora „Gospić-Jadovno-Pag“ gde ih je 487 ubijeno. Proteklog aprila ovaj događaj u Grubišnom Polju nije ni spomenut. Tamo živi još samo poneki Srbin, sve ih je manje, umiru, iseljavaju se, od proteranih malo ko se vraća, a stepen asimilacije toliko je izražen, ovo važi za celu Hrvatsku, da se od deset osoba nesumnjivo srpskog porekla čak sedam izjašnjavaju kao Hrvati.\nPLAN POTPUNOG UNIŠTENjA\nSamo tri dana kasnije, 29. aprila 1941. godine, u selu Gudovac, kod Bjelovara ubijeno je 196 Srba, seljaka. Hapšenje je trajalo celoga dana, a onda je kolona krenula prema obližnjoj reci Plavnici. Tu je prema svedočenju trojice preživelih Srba i jednog od glavnih ustaša, kome je suđeno 1946. godine, došlo do komešanja, pokušaja bežanja i pucnjave. Srbima je naređeno da se postroje, legnu na travu, a onda je dvadesetak ustaša sa noževima krenulo da ih kolje. Tu strašnu scenu, sedeći u hladu ispod jednog drveta, u besprekorno čistoj i ispeglanoj uniformi, u izglancanim crnim čizmama koje su mu sezale do kolena, posmatrao je Eugen Dido Kvaternik, sin Slavka Kvaternika, zapovjednik „Ustaške nadzorne službe“, pristigao u jutarnjim satima tog dana iz Zagreba. Poznati hrvatski slikar Edo Murtić napisaće mnogo godina kasnije kako je, putujući sa majkom vozom, prvih dana maja 1941. godine, kroz Gudovac, na jednoj poljani, posutoj krečom, video delove ljudskih tela – ruke, noge, glave – kako vire iz zemlje.\nNa Đurđevdan, dakle samo nekoliko dana od zločina u Gudovcu, Hrvati u selu Blagaj, na Kordunu, ubijaju 530 Srba. I ta strašna rabota obavljena je ustašama najdražom metodom likvidacije – klanjem. Jedan od ustaša koji su učestvovali u klanju, Janko Medved, priznaće na suđenu 1945. godine da je nožem i maljem likvidirao veći broj Srba, ne seća se tačno, ali je znao da su po okončanju tog jezivog događaja, posle zatvaranja grobnice, ustaše iznad zatrpanih Srba igrale kolo.\nPlan potpunog zatiranja Srba u Nezavisnoj državi Hrvatskoj realizovao se gde god je to bilo moguće i najefikasnije. Za samo mesec dana postojanja NDH likvidirano je na zverski način više od deset hiljada Srba, a to je bio tek početak, uigravanje. Slede zločini u Josipdolu, Veljunu, Ogulinu, Plaškom, Plitvičkim jezerima, Korenici, Ličkom Petrovom selu, Vrhovinama, Banskom Grabovcu, Prekopi, Glinskoj crkvi…\nSamo u Jadovnu, od maja do avgusta 1941. godine, likvidirano je 38 hiljada Srba. Ko ima hrabrosti da kaže kako se ovako masovni zločini mogu sprovesti na lokalnom nivou organizacije, da iza toga nije stajala hrvatska država u punom kapacitetu, sa svim logističkim i infrastrukturnim elementima.\nZa sve to vreme, od prvog dana postojanja NDH, obavljane su pripreme za start „rada“ koncentracionog logora „Jasenovac“, po metodama likvidacije najstrašnije tvornice smrti u novijoj svetskoj istoriji. Tamo i u selu Gradina, sa druge strane reke Save, u naredne četiri godine ubijeno je između 600 i 700 hiljada Srba.\nUbijanje Srba u NDH, likvidacije koje su prevazilazile pojam zverstva, zapanjile su i same Nemce. Herman Nojbaher, Hitlerov predstavnik za jugoistočnu Evropu piše u Berlinu o užasavajućim zločinima koje režim u Zagrebu, „ u hrvatskom, krstaškom ratu uništenja“ provodi na srpskim civilima, a general Horstenau, nemački predstavnik za centralni deo Balkana, neka vrsta veze između Hitlera i Pavelića, u jednom dopisu iz Zagreba, poslanom početkom jula 1941. godine, ukazuje na jezive zločine nad Srbima, prema svedočenjima nemačkih oficira i vojnika sa terena. „Na životinjski način ustaše ubijaju čak i nerođenu decu“, stoji u izveštaju generala Horstenaua.\nRealno gledajući, nikakve sumnje nema da je hrvatska država iz Drugog svetskog rata imala ideju i plan (u značajnoj meri realizovan) potpunog uništenja Srba, ali tek bi trebalo da sačekamo odgovor na pitanje ko je i zbog čega tu paklenu državnu rabotu sveo na „zločine okupatora i njegovih sluga“. Nije ta zaprška, kako se čini, iz jednog tiganja.\nZbornik radova „Pravni poredak Nezavisne Države Hrvatske …\nNapomena redakcije portala Jadovno.srb.: Ovaj prilog je prvi put objavljen na našem portalu 19. avgust 2012. godine.


Zakažite psihoterapiju - Dr Milan Popović - Asocijacija prirodne i šumske medicine - Forest\nZakažite psihoterapiju – Dr Milan Popović\nПочетна / Psihoterapija / Zakažite psihoterapiju – Dr Milan Popović\nZakažite psihoterapiju i rešite emotivne probleme: anksioznost, depresija, hipohondrija, tuga, bes, ljutnj, povređenost, krivica, ljubomora, strah, socijalna fobija, panični napadi, odlaganje obaveza, smanjeno samopouzdanje, stid, problemi u partnerskim i intimnim odnosima, ljubavni i seksualni problemi, smanjene motivacije i produktivnosti, problemi u školi, porodici i na poslu.\nUkoliko imate neki emotivni problem, zakažite psihoterapiju.\nZakažite psihoterapiju - Dr Milan Popović количина\nШифра производа: psihoterapija Категорија: Psihoterapija Ознаке: cena psihoterapije, meditacija, online psihoterapija, psihijatar, psiholog, psihoterapeut, psihoterapija, REBT psihoterapija\nRacionalna emocionalno bihejvioralna psihoterapija (REBT) je direktivni, brz i efikasan oblik psihoterapije, koji vam pomaže da identifikujete iracionalne misli i nezdrava osećanja koja dovode do emotivnih blokada i bolesti. Cilj REBT psihoterapije je da pomogne klijentu da postane srećan u životu kroz identifikaciju iracionalnih misli i nezdravih emocija i sticanje uvida koji klijenta vodi do promene iracionalnih uverenja (misli).\nPromena iracionalnih uverenja ciljano dovodi do promene emocija: nezdrave emocije nestaju, a zamenjuju ih zdrave i produktivno ponašanje. REBT se uglavnom fokusira na sadašnje vreme kako bi vam pomogao da razumete kako nezdrave misli i iracionalna uverenja stvaraju emocionalnu uznemirenost, koja dovodi do nezdravog disfunkcionalnog ponašanja koje ometa vaše trenutne životne ciljeve i čini vas nesrećnim. Jednom identifikovane i shvaćene iracionalne misli i ponašanje mogu se promeniti i zameniti racionalnim, logičnim i fleksibilnim, kao i produktivnijim uverenjima i ponašanjem, omogućavajući vam da razvijete uspešnije lične i profesionalne odnose.\nKod kojih problema pomaže psihoterapija:\nTotal Visitors: 58.929


MEDITERANSKA ISHRANA NIJE ŠTO JE BILA: Novo istraživanje dalo neočekivane rezultate – Nadlanu.com\nMEDITERANSKA ISHRANA NIJE ŠTO JE BILA: Novo istraživanje dalo neočekivane rezultate\nObjavljeno 28. maja 2018. / 15:15:45\nOrganizacija planira da se posveti poređenju koristi dve vrste ishrane, kako bi ustanovila i kroz edukaciju pokušala da "revitalizuje" mediteransku ishranu na Mediteranu, i time smanjiti probleme gojaznosti, kardiovaskularnih bolesti i dijabetesa.\n- Tradicionalna mediteranska dijeta potiče iz regija gde se ekstenzivno sade masline i ona ima duboku kulturološku povezanost s tom vrstom ishrane. Karakteriše je konzumiranje velikih količina povrća, voća, orašastih plodova, žitarica i maslinovog ulja, umerena konzumacija ribe i živine, i relativno mala konzumacija mlečnih proizvoda (najviše jogurta i sira), i najmanje crvenog mesa i slatkiša. Tradicionalno se jede zajedno i posle obroka se odmara, što uveliko utiče na pozitivna zdravstvena dejstva - piše na stranicama WHO.\nJug sa ovim stvarima loše stoji, i "ishrana dedova" godinama se uzimala zdravo za gotovo, sve dok nije postala komoditet isključivo rezervisan za turiste.\n- Mediteranska ishrana iščezla je sa Mediterana, naročito za mlađe generacije. Bliže su joj deca iz Švedske nego sa juga. Vreme je da se potrudimo da je vratimo - rekao je predstavnik WHO Džoao Breda na evropskom kongresu o gojaznosti u Beču.\nNapomenuo je da se osim ishrane promenio i način života, jer je prosečni građanin Krita nekada kalorije trošio hodajući po brdima, radeći u vinogradu i u polju. Razlika u ishrani svakako ima veze i sa platežnom moći, gde mnogi na jugu, koji nisu proizvođači, ne mogu da priušte hranu kakva se konzumira na severu, već se odlučuju za jeftinije varijante obrađene hrane, crveno meso, brzu hranu i šećer.\nZemlje sa najmanje gojazne dece su Tadžikistan, Turkmenistan i Kazahstan, ali na njih, kaže Breda, treba obratiti pažnju jer se i one "prebacuju" na sve više obrađene i "zapadne" hrane.\nFrancuska, Norveška, Letonija i Danska imaju od pet do devet odsto dece koja se bore s viškom kilograma zbog loše ishrane i nedovoljno kretanja, Irska 20 odsto, a u Engleskoj je jedno od troje dece starosti 11 godina gojazno.\ngojaznostgrčkaitalijamediteranska dijetamediteranska ishrana


U Srbiji je trenutno veliki "investicioni talas" u oblasti infrastrukture - Gradjevinarstvo.rs\n27.05.2021. | Tanjug\nVrednost investicija koje se trenutno u Srbiji sprovode u oblasti saobraćajne infrastrukture iznosi oko 23 milijarde evra. To predstavlja skoro polovinu srpskog BDP-a", izjavio je juče (26.05.2021) ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović.\nNa panelu o infrastrukturi i regionalnom povezivanju u okviru Kopaonik biznis foruma, Momirović je istakao da se u Srbiji izvodi ili projektuje nešto više od 1.000 kilometara auto-puteva. Naglasio je da je reč o impresivnom podatku, naročito ako se zna da izgradnja puteva i pruga direktno utiče i na stopu rasta BDP-a Srbije.\nGovoreći o projektima u Srbiji, Momirović je naveo da se od Beograda do Novog Sada radi na brzoj pruzi koja bi trebalo da bude završena do kraja godine i koja će omogućiti da građani iz jednog grada u drugi stižu za pola sata. Naglasio je da će ta brza pruga biti najmodernija u jugoistočnoj Evropi.\nMomirović je dodao da su sa evropskim partnerima uspeli da otvore i dogovore inicijative vezane za investiranje u brzu prugu od Beograda do Niša. Ističe da će Srbija za taj projekat od Evropske unije dobiti grant u vrednost od oko 650 miliona evra, kojim, dodaje, želi da stimuliše našu zemlju da ulaže u zelene projekte.\nKada je reč o putnoj infrastrukturi, Momirović podseća da je završena deonica auto-puta Miloš Veliki, od Beograda do Čačka, te da se sada radi deonica od Čačka ka Požegi od 33 kilometra, i ukazao da je reč o zahtevnoj deonici koju 40 odsto čine mostovi i tuneli i na kojoj radi više od 800 radnika.\n- Da bismo završili tu trasu, mi smo morali da na teritoriji opštine Čačak završimo eksproprijaciju za oko 1.440 katastrskih parcela, što znači da je sudbina stotine ljudi direktno promenjena zbog tog puta - rekao je Momirović.\nNa teritoriji čitave zemlje, dodaje on, u prethodnom periodu urađena je eksproprijacija za više od 20.000 katastarskih parcela.\nPodseća da su počeli radovi i na izgradnji Fruškogorskog koridora, gde će se nalaziti najveći tunel u Srbiji, da su u toku radovi i na Moravskom koridoru, a da je u planu izgradnja puta od Požege ka Boljaru, kako bi Srbija bila bolje povezana sa Crnom Gorom.\nIstakao je i da će Srbija, pored ulaganja u putnu i železničku infrastrukturu, u narednih pet godina uložiti i pet milijardi evra u kanalizacionu i vodovodnu mrežu, i fabrike za prečišćavanje otpadnih voda.


DA LI JE JEDAN IZMIŠLJENI INTERVJU BITAN?\nHome » AKTUELNO » DISEKCIJA VESTI » KOLUMNE > » SRBIJA » DA LI JE JEDAN IZMIŠLJENI INTERVJU BITAN?\n17. октобра 2016. urednik Srdjan D. Stojanović 0 AKTUELNO, DISEKCIJA VESTI, KOLUMNE >, SRBIJA,\nU svojoj potrebi da se dopadne klanu Clinton, predsednik vlade Srbije je prošlog meseca seo na kauč kod kvazi-psihoanalitičara (bivšeg predsednika) Bila i „propevao“. Svojim intimnim ispovedanjem i kajanjem na njujorškoj pozornici Fondacije Clinton dao je za pravo, odnosno zvanični „oprost grehova“ za zlonamernu, arogantnu i štetnu politiku koju je administracija omiljenog ženskaroša sistematski vodila prema Jugoslaviji i Srbiji tokom devedesetih godina prošlog veka. Možda je na srpskoj strani zaista bio prisutan inat i pogrešno viđenje svog značaja i mesta u svetu – kao direktna posledica pomračenog uma vladara i njegove supruge. Međutim, to nije davalo prava apsolutnoj i jedinoj super sili tog vremena da se tako ponaša – već da pokuša da u datim okolnostima pronađe uravnotežen pristup i rešenje za problem.\nOvonedeljni (pokazalo se lažni) intervju koji je predsednički kandidat Donald Trump dao „Nedeljniku“, može skupo da košta Srbiju. Bilo kakvo pozicioniranje na stranu jednog ili drugog kandidata ovde nije bilo uputno – da li na stranu dokazane „srbožderke“ i patološkog lažova Hilari Klinton, ili na stranu ljudski odvratnog reality TV junaka i političkog klovna Donalda Trumpa.\nU žarkoj želji da svom magazinu pribavi ekskluzivu i tiraž, uredništvo „Nedeljnika“ je naselo na krajnje jeftin i providan trik jednog američkog prodavca automobila i glumca u pokušaju, srpskog porekla. On je poželeo da svoje ime učini poznatim u zemlji porekla, kako bi se pozicionirao kao kandidat dijaspore na predsedničkim izborima u Srbiji. Njegova ambicija da od običnog nikogovića postane „važna ličnost“ je sasvim predvidljiva i opravdana. Da li je takva ambicija i utemeljena – zavisi od onih sa druge strane, koji takvog čoveka uzimaju za ozbiljno.\nU ovom slučaju je presudila neutemeljena želja i tih ljudi sa druge strane (uredništvo „Nedeljnika“) da dobiju ekskluzivu „preko veze“, a ne uobičajenim profesionalnim kanalima. To je odlika primitivizma i potrebe da se pred nekim (javnošću Srbije i/ili čitalaštvom magazina) hvališe i razmeće svojim „uticajem“. To je jednako bolesno i diletantski kao i potreba kontroverznog prodavca automobila i nesuđenog glumca da im „proda“ lažnu priču i pribavi sebi nekakav respekt u zemlji. Profesionalna greška uredništva „Nedeljnika“ ne samo da je potkopala kredibilitet ovog magazina, već i onako slabašnu spoljno-političku poziciju zemlje čini dodatno komplikovanom i kompromitovanom.\nAli ona ne može ni da se poredi sa spoljno-političkim promišljanjem i apsolutno pogrešnim i štetnim akcijama predsednika vlade Srbije. On je, u svojoj potrebi da se dopadne klanu Clinton, prošlog meseca na kauču kod kvazi-psihoanalitičara (bivšeg predsednika) Bila „propevao“! Svojim intimnim ispovedanjem i kajanjem na njujorškoj pozornici Fondacije Clinton, dao je za pravo, odnosno zvanični „oprost grehova“ za zlonamernu, arogantnu i štetnu politiku koju je administracija omiljenog ženskaroša sistematski vodila prema Jugoslaviji i Srbiji tokom devedesetih godina prošlog veka.\nMožda je na srpskoj strani zaista bio prisutan inat i pogrešno viđenje svog značaja i mesta u svetu – kao direktna posledica pomračenog uma vladara i njegove supruge. Međutim, to nije davalo prava apsolutnoj i jedinoj super sili tog vremena da se tako ponaša – već da pokuša da u datim okolnostima pronađe uravnotežen pristup i rešenje za problem.\nOvako, mogu te proklete Srbe da okrive što danas Americi na svim frontovima ne ide kako su to zamislili – od 11. septembra 2001. godine pa do Iraka, Sirije, Libije, Jemena… Srbi se nisu (dovoljno) bunili i time se složili sa štetnom i pogrešnom politikom Amerike tokom devedesetih, zasnovanoj na fabrikaciji laži pomoću medija. Sada su Amerikanci za takvo gledanje na stvari dobili i zvaničnu potvrdu. I išlo im je od ruke dok su vežbali svoju politiku samo na „srpskoj koži“. Dok je postepeno, a zatim sve brže rasla skepsa u međunarodnim krugovima, sve do granice potpunog gubitka poverenja u „prosvećeno“ vođstvo Amerike i zapadnih vrednosti.\nDo revizije stavova i načelne politike velikih sila ne dolazi tako često, tako da strateška gledanja na stvari važe i po 40-50 godina. Male zemlje poput Srbije, ne smeju, a i kada se usude da to urade, nisu u poziciji da moćnicima ukazuju na greške i očekuju ispravljanje pojedinačnih njima učinjenih nepravdi. Tu ne vredi „posipanje pepelom“, kako je to uradio predsednik vlade, ali niti suprotan stav zabijanja prsta istine u oči.\nPoslednja velika strateška revizija spoljne politike Amerike desila se kada je Zbignjev Bžežinski preuzeo funkciju Savetnika za nacionalnu bezbednost predsednika SAD, još davnog januara 1977. godine, kod predsednika Džimija Kartera. Od tada se promenilo pet administracija iz redova republikanaca i demokrata – a da se niko nije pozabavio analizom uspešnosti tako projektovane politike. Činjenica da je u doba takvog razmišljanja došlo do nestanka Sovjetskog Saveza kao glavnog ideološkog i vojnog rivala Amerike u svetskim poslovima. Ali to nije bila posledica bilo kakvog američkog aktivnog delovanja, već se Sovjetski Savez jednostavno ekonomski urušio i povukao, uz sve evidentne ideološke nedostatke koje je imao. Američki politikolog Frensis Fukujama je to proglasio za „kraj istorije“, odnosno za trijumf demokratije (kapitalizma). Samo je propustio da kaže šta treba uraditi u budućnosti da Amerika to iskoristi na najpovoljniji način.\nA birokratija kao birokratija, u Vašingtonu ili u Prćilovici svejedno, ponaša se kako se ponaša. Već 40 godina slepo i bespogovorno sprovodi tu i takvu direktivu iz mozga Bžežinskog. Ako je ta ideologija/politika bila podobna i potrebna za dobijanje Hladnog rata, zasnovana na njegovoj patološkoj mržnji prema svemu što ima bilo kakav ruski predznak, čini se da je Americi pod hitno potrebno jedno novo umereno, primereno i strateško sagledavanje sveta i svoje uloge u njemu.\nNa žalost, (ne)mogući izbor Trumpa za predsednika, ukazivao je da bi do toga moglo da dođe, ali kako stvari stoje čini se da će klan Clinton ponovo arogantno žariti i paliti svetom. Baš kao što je svojevremeno u slučaju Libije kao državni sekretar izjavila Hillary: We came, we saw, he died. (Došli smo, pogledali smo, on je umro). To je trebalo da bude humorna parafraza čuvenih Cezarovih reči: Veni, vidi, vici. (Dođoh, videh, pobedih). Dozvolite mi da završim ovo moje pisanje još jednom latinskom izrekom: O tempora, o mores!\nPrevious: BOSNA PO MERI SVIH\nNext: PISMA MUŠKARCIMA (III deo) – NE BEŽITE OD OSEĆANJA