Zvezda pravi "lou-kost" tim? - Sportske.net\nZvezda pravi "lou-kost" tim?\nCrveno-beli se nadaju da će preživeti odluku UEFA i takmičiti se narednog leta u Evropi. Ali, bez obzira na to, moraće da smanje troškove i dovode jeftinije igrače...\nZvezda će, bez obzira što to niko javno ne priča, morati da smanji troškove, to se pre svega odnosi na ugovore igrača.\nNaime, plan je da se tim podmladi, ali i da se redukuju primanja prvotimaca koja su velika stavka u budžetu.\nU ovom trenutku još nema konkretnih koraka, čeka se praktično četvrtak i osvajanje titule, ali nakon toga će klub morati da se pozabavi merama šternje i pravljenjem ekipe za novu sezonu.\nBez obzira na to šta će se desiti u Nionu, klub nema novac da finansira primanja veća od stotinak hiljada evra po sezoni. Realno je da iskusniji igrači poput Milijaša i Ninkovića napuste "Marakanu" i ponovo se okušaju u inostranstvu.\nI jedan i drugi su imali ponude i prošle zime, ostali su zbog titule, ali će verovatno tokom leta napustiti "Marakanu". Dauda će sigurno biti prodat, verovatno i Lazović koji bi mogao malo da popuni hronično praznu kasu.\nPriča se da će crveno-beli dobiti i novog direktora, u pitanju je Vladimir Matijašević iz Napretka koji se sa Kruševljanima napravio bum ove sezone. On bi sa sobom mogao da dovede i omalenog Regana, fudbalera iz Gane koji je odigrao odličnu sezonu za Kruševljane.\n"Sport" pominje i Stefana Babovića kao želju iz prethodnih prelaznih rokova, a sigurno je da će još neko od igrača iz domaćeg šampionata koji su se istakli put "Marakane".\nCilj će biti da se dovedu mlađi igrači, čiji ugovori neće biti tako visoki. Samim tim bi se zatvorio budžet za narednu sezonu koji se isključivo oslanjao na par većih sponzora, dok neke značajnije prodaje igrača nije bilo.\nOvog leta bi Lazović i Dauda mogli kako rekosmo da donesu malo olakšanje na planu finansija, ali nevolja je što se moraju uporedo sa tekućim finansiranjem vraćati dugovi iz prethodnih godina.\nU svakom slučaju jedini način je da se poslovanje prilagodi finansijama, odnosno da se troši ono što možeš da zaradiš, sve ostalo vodi u nove probleme.\nAli, prvo titula i slavlje, pa nova pravila za novi tim...


Šilhavy: Crna Gora i Kosovo imaju vrhunske igrače | Euro 2020 | Al Jazeera Balkans\nDva mjesta u grupi vode dalje, odnosno na Evropsko prvenstvo i to je šansa za svaki tim u grupiReuters/David W Cerny\nNogometne reprezentacije Crne Gore i Kosova imaju odlične igrače i frenetične navijače, koji su im velika prednost na domaćim utakmicama, tako da oni mogu mnogo uraditi u ovom ciklusu, rekao je za Al Jazeeru selektor reprezentacije Češke Jaroslav Šilhavy.\nS njim smo razgovarali pred početak kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2020, koje će biti održano u 12 gradova i 12 država "starog kontinenta". Njegovi se izabranici u grupi A s Engleskom, Bugarskom, Crnom Gorom i Kosovom.\nŠilhavy nam je rekao da ima određenih problema sa sastavom.\n"Nekoliko igrača nije nastupalo za svoje klubove proteklih sedmica zbog problema s povredama. Naprimjer, Vladimir Darida [vezni igrač Herthe iz Berlina], koji nam je veoma važan, počeo je trenirati tek prije nekoliko dana. Vidjet ćemo hoće li biti spreman ili će propustiti ove dvije utakmice", navodi naš sagovornik.\nČeška 22. marta gostuje u Londonu u prvom kolu kvalifikacija, dok četiri dana kasnije dočekuje višestrukog prvaka svijeta, Brazil, s kojim će igrati prijateljsku utakmicu u prijestonici Pragu.\nNa pitanje ko je favorit kvalifikacijske grupe A Šilhavy brzo odgovara:\n"Engleska, bez ikakve sumnje. Oni su pokazali svoju snagu tokom prošlogodišnjeg Svjetskog prvenstva u Rusiji. No, dva mjesta u grupi vode dalje, odnosno na Evropsko prvenstvo i to je šansa za svaki tim u grupi", rekao je on.\nSelektor Češke slaže se da bi dobar rezultat bio povratak s Wembleyja bez poraza.\n"To bi bilo dobro. Engleska ima jaku reprezentaciju i to će nam biti veoma teška utakmica. No, ne smijemo se predavati prije nje", govori i nastavlja:\n"Borit ćemo se do samog kraja i vidjet ćemo do kojeg ćemo rezultata doći."\nZa Crnu Goru i Kosovo kaže da imaju veoma dobre nogometaše.\n"Neki od njih igraju u veoma jakim prvenstvima. Crna Gora, kao i Kosovo, ima ogromnu prednost na domaćim utakmicama, a to su navijači, koji će im pružiti veliku podršku. Kad je riječ o Kosovu, mislim da je to jedna od najboljih reprezentacija iz petog šešira", rekao je Šilhavy i dodao da se nijedan protivnik ne smije potcijeniti.\nNa kraju smo ga pitali da prokomentira Evropsko prvenstvo u nekoliko država, kao i nedavno održanu prvu sezonu Lige nacija, u kojoj je Češka zauzela drugo mjesto (dvije pobjede, dva poraza) u Diviziji B1 iza Ukrajine, a ispred Slovačke.\n"Ovo sve je nešto novo i vidjet ćemo kako će sve proći. Veoma sam znatiželjan u vezi s time", rekao je na kraju intervjua za Al Jazeeru Jaroslav Šilhavy, selektor nogometne reprezentacije Češke.\nSpisak pozvanih igrača\nRomin Patrik Schick predvodi napad Češke protiv Engleza i Brazilaca [EPA-EFE]\nZa utakmicu protiv Engleske 22. marta na otvaranju kvalifikacija, te za prijateljski okršaj protiv Brazila četiri dana kasnije selektor Češke pozvao je sljedeće igrače:\nGolmani: Tomaš Vaclik (Sevilla), Tomaš Koubek (Rennes), Jiri Pavlenka (Werder).\nOdbrana: Theodor Gebre Selassie (Werder), Marek Suchy (Basel), Filip Novak (Trabzonspor), Tomaš Kalas (Bristol City), Ondrej Čelustka (Antalyaspor), Vladimir Coufal (Slavia Prag), Ondrej Kudela (Slavia Prag).\nVezni red: Borek Dočkal (Slavia Prag), Jakub Jankto (Sampdoria), Tomaš Souček (Slavia Prag), Jaromir Zmrhal (Slavia Prag), Lukaš Masopust (Jablonec), Alex Kral (Slavia Prag).\nNapad: Matej Vydra (Burnley), Patrik Schick (Roma).\nOd Londona do Sofije\nKao što smo ranije naveli, Česi su u veoma nezgodnoj grupi A s Crnom Gorom, Kosovom, Engleskom i Bugarskom.\nKvalifikacijski ciklus otvaraju upravo protiv "Gordog Albiona" na stadionu Wembley u Londonu.\nU drugom su kolu slobodni i igraju prijateljski susret protiv Brazila (26. mart) da bi kvalifikacije nastavili prvom domaćom utakmicom 7. juna, kad im dolazi Bugarska, iza koje će biti već dvije odigrane utakmice s Crnom Gorom (u Sofiji) i Kosovom (u Prištini).\nTri dana kasnije u Olomouc im u goste dolaze Crnogorci, potom 7. septembra idu u Prištinu da bi balkansku turneju nastavili 10. septembra u Podgorici.\nEngleska gostuje kod Češke 11. oktobra u Pragu, a novembarske kvalifikacije Česima donose domaći okršaj s Kosovom i na kraju gostovanje kod Bugara.\nPola-pola u 2018.\nPobjeda ili poraz ukratko je opis 2018. za nogometnu reprezentaciju Češke.\nOdigrala je deset zvaničnih utakmica, bilo da je riječ o Diviziji B Lige nacija, Kupu Kine ili prijateljskim susretima, te upisala učinak pola-pola.\nBolji od Čeha bili su Urugvajci (0:2), Australci (0:4), Rusi (1:5), te Ukrajinci u dvije utakmice u Ligi nacija – 1:2 i 0:1.\nS druge strane, slast pobjede Češka je osjetila protiv Kine (4:1), Nigerije (1:0), Poljske (1:0) i dvaput protiv Slovačke: 2:1 i 1:0.\nZanimljivo je da su porazi od Australije i Rusije ujedno i rekordni za Češku u njenoj historiji od raspada Čehoslovačke.\nNajuvjerljiviju pobjedu Česi su ostvarili 4. juna 2005, kada su u Liberecu deklasirali Andoru s 8:1.\nČeh i Koller\nGorostasni napadač Jan Koller prvi je strijelac Češke svih vremena sa 55 golova [EPA]\nČeška ima dugu nogometnu historiju, ali pod različitim nazivima. Tako je, naprimjer, nogometni savez te države osnovan 19. oktobra 1901, ali je tada bio Nogometni savez Kraljevine Bohemije. Prvu zvaničnu utakmicu odigrali su 5. aprila 1903. i tada je Bohemija pretrpjela poraz od Mađarske u Budimpešti (1:2).\nOd 1922. do 1993. djelovao je Čehoslovački nogometni savez da bi od podjele te države krovna kuća češkog nogometa nosila ime Češko-moravski nogometni savez. Trenutno ime, Nogometni savez Češke, nosi od juna 2011. i na čelu mu je Martin Malik.\nNajviše nastupa u češkoj reprezentaciji sakupio je legendarni golman Petr Čeh (124), dok je gorostasni napadač Jan Koller prvi strijelac s 55 golova.\nČeška je trenutno na 44. mjestu na FIFA-inoj rang-listi nacionalnih timova, a četiri puta bila je čak druga selekcija svijeta (septembar 1999; januar – maj 2000; april – maj 2005; januar – maj 2006).


Video igre kao trening u nenasilnim pokretima obaranja diktatora\nIskustva pokreta OTPOR u obaranju sa vlasti Slobodana Miloševića koriste se u video igri "Obaranje diktatora"\nIvan Marović, koji radi za York`s film, je bio lider u pokretu OTPOR, ključnog nenasilnog pokreta protiv Miloševića.\nPopularni socijalni mediji, kao Facebook i Twitter, su korišteni za organiziranje nenasilnih protesta koji su prošlog mjeseca doveli do ostavke egipatskog predsjednika Hosni Mubaraka. Neki ljudi su u Egiptu i drugdje u svijetu su koristili druge medije za ideje o uklanjanju diktatora.\nTo uključuje gledanje dokumentarnih TV emisija o gradjanskoj neposlušnosti u produkciji privatne video kompanija u Washingtonu. Ista kompanija je, takodjer, napravila video igru o načinima korištenja nenasilnih taktika na postizanju demokratizacije.\nThe York-Zimmerman, televizijska i filmska kompanija u Washingtonu je snimila nekoliko dokumentaraca o gradjanskoj nepokornosti.\nSteve York, producent\nProducent, Steve York kaže da su oni prikazani širom svijeta i prevedeni na mnoge jezike, uključujući Arapski:\n"Ljudi ove filmove koriste kao neku vrstu treninga u njihovom vlastitom ne-nasilnom pokretu, u njihovoj borbi protiv diktatora, ili autoritarnih okrutnih režima."\nYork kaže da je medju najpopularnijim film nazvan "Obaranje diktatora". On dokumentarno prikazuje ne-nasilne strategije korištene protiv bivšeg jugoslovenskog predsjednika Slobodana Miloševića koji je podnio ostavku nakon osporenih izbornih rezultata 2000-te. On je kasnije uhapšen i sudjeno mu je za ratne zločine na sudu UN-a u Hagu, ali je umro prije završetka sudskog procesa.\nIvan Marović, koji radi za York`s film, je bio lider u pokretu OTPOR, ključni nenasilni pokret protiv Miloševića.\nIvan Marović, nekadašnji lider pokreta OTPOR u Beogradu\n"Kada se pojačava nivo represije, pojačava se i nivo otpora", kaže Marović.\nOn je bio student koji je organizirao demonstracije. Firma York-Zimmerman je unajmila Marovića da im pomogne napraviti video igru koja će prikazati ne-nasilne strategije uklanjanja tiranskih režima. Druga, najnovija igra je "Moć naroda - Igra gradjanskog otpora". Igra sadrži zamišljeni scenario u kojem lider ne-nasilnog pokreta koristi taktike kao što su ulični protesti, štrajkovi i bojkoti.\nGovoreći telefonom iz Beograda za Glas Amerike, Marović kaže da se pretpostavlja da će ljudi koji će igrati tu igru biti mladi i obrazovani:\n"Igra vam dozvoljava da sagledate kompleksnost i političku borbu i fokusiranje na sve nijanse, sve detalje koji su neophodni kako bi napravili pravi potez", kaže Marović.\nProducent Steve York kaže da su njihve igre prve te vrste:\n"Postalo nam je jasno da ljudi koji su se angažirali u ne-nasilnim pokretima u mnogim zemljama jednostavno nisu imali materijala koji bi im pomogao da nauče tehniku."\nJack Duvall, predsjednik Medjunarodnog centra za ne-nasilne sukobe u Washingtonu kaže da se igra, takodjer, koristi na univerzitetima:\n"Stotine sociologa, politologa na fakultetskom i magistarskom nivou su te igre uvrstili u svoj normalni nastavni program."\nIgra "Moć naroda" se može preuzeti samo sa interneta. Cijena je deset dolara. Ali York kaže da je ljudi mogu dobiti besplatno ukoliko ne mogu platiti. On kaže da je preuzeta na mnogo mijesta.\n"Južna Amerika, Istočna Evropa, dijelovi Azije, svakako Afrika i Sredni istok", kaže York.\nIgra "Moć naroda" je trenutno dostupna samo na Engleskom. Ali York kaže da će uskoro biti prevedena na Arapski, Farsi, Ruski i Španski.


Obami prijeti puna republikanska blokada | Izbori u SAD | Al Jazeera Balkans\nAko budu većina u Senatu i dominatni u Predstavničkom domu, republikanci bi mogli zaustaviti bitne odluke lidera SAD-a.\nVideo of SEltxbTsfZU\nAmerikanci glasaju na izborima za Kongres, a izlazne ankete predviđaju da bi republikanci mogli osvojiti većinu. Ako se to ispostavi tačno, pitanje je hoće li to zakomplicirati političke prilike u Sjedinjenim Američkim Državama.\nWashington nema ambasadora u Sijera Leoneu da izvijesti o stanju borbe protiv ebole. Ni u Turskoj, koja je na ivici rata zbog borbe protiv grupe Islamska država Irak i Levant. Predstavnika nema ni u Bahreinu, bazi Američke pete flote, najjačeg projekta njihove vanjske politike.\nRazlog - republikanci u Senatu namjerno blokiraju imenovanje više od 60 vladinih službenika, ali i postavljanje na funkciju prijedloga predsjednika Baracka Obame za sudije, sekretare, pa čak i generala vojske. Ovo su potezi kojima se okreću leđa politici aktuelnog lidera.\nBlokade bi mogle biti i gore, ako, kako izlazne ankete predviđaju, republikanci osvoje većinu u Senatu, ali vrate dominaciju i u Predstavničkom domu. Time bi mogli zaustaviti bitne odluke, kako domaće, tako i vanjske politike predsjednika Obame u preostale dvije godine mandata.\nZaborav zajedničkog dijaloga\nI trenutna politika prema Iranu mogla bi biti osakaćena - napori zajedničkog dijaloga past će u zaborav ako republikanci u Senatu glasaju za nove sankcije.\n"U zajedničkim planovima predsjednik je jasno rekao da je protiv dodatnih sankcija. Zašto ne pitamo Kongres da se izjasni o ovom pitanju?", pita se Mitch McConnell, republikanski senator iz Kentuckyja.\nAli, i vojne službe pod palicom republikanaca mogle bi tražiti čvršću ulogu na terenu u Siriji i Iraku.\n"Ako predsjednik SAD-a kaže da je Sirija prešla crvenu liniju upotrebom hemijskog oružja, moramo odgovoriti. Očigledno da nismo", kaže republikanac John McCain.\nIako je mnogo vojnika ubijeno u mirovnim misijama, vanjska politika rijetko je bila tema izbornih debata. Međutim, pred kraj Obamine ere vanjska politika je postala centralno pitanje američkih političara.


826-850 od 874 razultata za termin\nOGLEDI IZ SOCIOLOGIJE SAVREMENOSTI - Pavle Milenković\nAutor:: Pavle Milenković\n;Žanrovi:: Sociologija, Domaći pisci\n;Broj strana: 198\n;Tvrdnja da je sociologija mlada nauka ni u vreme svog nastanka nije bila tačna, ali današnje ponovno razmatranje njenog uzrasta može biti povod za konstataciju o sada već neospornoj zrelosti. Formativni period sociologije kao akademske discipline seže u kraj devetnaestog veka, sada je početak dvadeset i prvog. Kao socijalna i politička teorija, te kao uporedna društvena istorija ona je stara koliko i filozofija. Za pozitivistički orijentisanu sociologiju, proisteklu delimično iz pragmatizma i utilitarizma devetnaestovekovne praktičke filozofije može se reći da je nešto mlađa, ali i ona ima već zamašnu krivulju. No\nsveta modernog svetskog romana, filozofije, antropologije, etike itd.) prekida priču i pričanje i tako nam stvara privid o narativnom rukopisu koji jeste ispisivan kao da je reč o Šeherezadinom kazivanju. U izvesnom smislu, ta dokumentarnost kao da podseća na večnu temu, njena je neka vrsta istorije, od drevnih do modernih vremena; to je, prevashodno, istorija užasa jedne „ljudske duše“ koja prerasta u simbol bezdušnosti, mračna priča koju glavni junak kazuje s jezivom strašću, s takvom ubedljivošću da vam se pri čitanju ledi krv. Priča je, dakle, autentična, pričalac je doista ispričao istoriju svoje\nISTORIJA NOVIJE FILOZOFIJE - Dr. B. Petronijević\n-Od Renesanse do Kanta-\nMalo požutelo zbog godina\nČASOPIS THEORIA 1-4 2003\n/> JOVAN ARANĐELOVIĆ - Zajednička sudbina evropskog čoveka i filozofije\nALEKSANDAR GORDIĆ - Filozofija i nauka kod poznog Huserla u radovima Zagorke Mićić\nRADOMIR ĐORĐEVIĆ - Huserlova fenomenološka filozofija u Rusiji\nRETORIKA U NAUČNOM ISTRAŽIVANJU\nALEKSANDAR GORDIĆ - Retorika u naučnom istraživanju\nDŽON A. ŠUSTER, RIČARD R. JOU - Politika i retorika nuačnog metoda\nMAURIČE FINOKJARO - Galilej i veština uveravanja\nVOLF LEPENIS, PETER VAJNGART - Funkcije i upotrebe disciplinarnih istorija\nMAJKL MULKAJ - Nauka i sociologija saznanja\nOdisej Polihronijades - Konstantin Leontjev\nRoman Konstantina Leontjeva Odisej Polihroniades ima sve uslove da privuče pažnju ne samo ljubitelja književnosti (posebno ruskog realističkog romana) već i istoričara, etnologa, balkanologa i, uopšte, čitalaca koje zanimaju istorija i kultura balkanskih zemalja pod turskom vlašću.\nNa osnovu ličnog diplomatskog iskustva Leontjev živo i detaljno dočarava razne aspekte „konzulskih vremena“ u Janjini s početka šezdesetih godina XIX veka a da pri tom ni u jednom trenutku ne ispušta iz ruku nit zanimljive fabule.\nTokom pet decenija koje dele vreme radnje Andrićeve Travničke hronike od vremena ovog romana istorijske okolnosti su se znatno promenile: strašni Orijent i surovi, hiroviti veziri preselili su se u legendu, i konzuli evropskih sila i slobodne Grčke suočavaju se sa imperijom na silaznoj putanji i sa njenim slabijim, pasivnijim predstavnicima. Etnička posebnost i patos junaštva\nPsihologija opažanja - Predrag Ognjenović\nObjavljen: 17.04.2017. 20:00:28 Psihologija opažanja - Predrag Ognjenović Cena: 750,00 din Lokacija: Beograd - ostalo (Srbija, Beograd) Tema: Psihologija Format: Korišteno Tekst oglasa Naslov: Psihologija opažanja Autor(i): Predrag Ognjenović Izdavač: Naučna knjiga Mesto: Beograd Godina:1992 Povez: mek Strana: 354 Format: 20x27 Stanje knjige: dobro očuvana Opis knjige: Iako psihologija opažanja ima svoju posebnu istoriju, veliki deo te istorije je zapravo i istorija psihologije kao nauke. Eksperimenti na problemima opažanja, odvojili su psihologiju kao nauku od filozofije i definitivno je osamostalili. Problem opažanja kao elementarni proces predstavljao je pretpostavku da se i duhovni život analizira u što elementarnijem vidu. Vremenom se takođe pokazalo da se u procesu opažanja nalaze i rešenja mnogih problema drugih naučnih i filozofskih disciplina. Tako se psihologija opažanja, o čemu\nBOGOLJUB ŠIJAKOVIĆ - PRED LICEM DRUGOG\ni tautegoričnost pesništva;\n11. Problemski snop metafizike svetlosti;\n12. Bibliografija o metafizici svetlosti;\n13. Karl Marks s Aristotelovim ključem u pogrešnoj bravi;\n14. Otkrovenje, stvaranje, razaranje;\n15. Istorija, moć, identitet;\n16. Otvoreno društvo, zatvorena interpretacija istorije;\n17. Kritika balkanostičkog diskursa;\n18. Rat i racionalnost.\nOgledi sabrani u ovoj knjizi zalaze u razne oblasti filosofije, kao što su ontologija i epistemologija, antropologija i etika, filosofija istorije i istorija filosofije, filosofija religije i teorija... (1994), Amicus Hermes: Aufsätze zur Hermeneutik der griechischen Philosophie (1996), Istorija, Odgovornost, Svetost (1997), Kritika balkanističkog diskursa: Prilog fenomenologiji „drugosti“ Balkana(2000, 2001, 2009), Bibliographia Praesocratica: A Bibliographical Guide to the Studies of Early Greek\nČIČA GORIO- Onore De Balzak (NOVO!)\n. Njegova Ljudska komedija je tako postala i ostala istorija naravi francuskog društva prve polovine 19.veka. On je postao najbolji i najpoznatiji istoricar.\nU najznacajnija i najpoznatija dela ubrajaju se: Cica Gorio, Šagrinska koža, Evgenija Grande, Rodaka Beta, Rodak Pons, Izgubljene...ČIČA GORIO- Onore De Balzak\nNaslov originala: LE PERE GORIOT - Honore De Balzac\nBiblioteka ZLATNI FRANCUZI\nBalzak je roden 1799.godine u Turu, Francuska. Kao licnost i kao pisac formira se u prvoj polovini 19. veka, koju obeležavaju snažan uspon buržoazije i njene filozofije života i sila novca kao osnovna pokretacka snaga svega djelovanja i stila\nIstorija filozofije za srednju školu Veljko Korać\nizd 2008g, odlično očuvana\n440 RSD = 3.73 EUR\n, svecano prinošenje žrtve.\n– Istorija nam izgleda kao poprište nagona i moda pohotljivosti, gramzivosti i požude za vlašcu, ubistava, nasilja, razaranja i ratova, slavoljubivih ministara, potkupljenih generala, pucnjavom razorenih gradova, a isuviše lako zaboravljamo da je to samo jedan od mnogih njenih aspekata. A pre svega zaboravljamo da smo mi sami komad istorije, nešto postalo i nešto što je osudeno na izumiranje kada izgubi sposobnost za dalje postojanje i samopreobražavanje. Mi sami smo istorija i saodgovorni smo za svetsku istoriju i svoj položaj u njoj. Veoma nam.... U Heseovim delima jasno je uocljivo njegovo zanimanje za egzistencijalne, duhovne i misticne teme i veliki uticaj budisticke i hindu filozofije. Njegova najpoznatija dela su Stepski vuk (Der Steppenwolf), Sidarta (Siddhartha), Igra staklenih perli (Das Glassperlenspiel).\nHese je „Igru staklenih\nunutrašnjost odlično očuvana, ali nema povez\nistorija grčke kuhinje\nspremanje morskih specijaliteta\nuzo i mastika\nISTORIJA SAVREMENE OBRAZOVANOSTI od Šarpa Senjobosa SKZ\nod utemeljivača francuske L’École méthodique, škole koja je u najboljem pozitivističkom maniru nastojala da dostigne apsolutnu istoriografsku objektivnost.\nistorija evropskih naroda obrađuje najrelevantnije istorijske epohe i civilizacije Starog kontinenta, od grčke i rimske, preko vizantijske, pa sve...ISTORIJA SAVREMENE OBRAZOVANOSTI od Šarpa Senjobosa SKZ 129. *1084..\nIzdavač SKZ Beograd 1908.g SKZ Kolo XVII. / knj.119\nštamparija : Nova štamparija `Davidović` Beograd.\nPreveli Vlad. Radojević i Milivoj Anastasijević.\ntvrd povez, 440 strana,ćirilica\nSTANJE : OČUVANA...,stvaranje nemačkog jedinstva,......\n-XIII.-KOMADANJE TURSKE CAREVINE-u XIX.veku i stvaranje : Grčke,Srpske,Rumunske i Bugarske države\n-XIV.-NOVI SVET-ukidanje ropstva ,\nXVI.-UMETNOST KNJIŽEVNOST I NAUKE U XIX.VEKU\nNaslov originala: Essai\nGRADAC - NIČE 152-153 (odlično stanje)\nKARL ŠLEHTA - Vreme i život: Hronologija\nŽIL DELEZ - Ničeova filozofija\nMIŠEL FUKO - Niče, genealogija, istorija\nPJER KLOSOVSKI - Zaborav i anamneza u doživljenog iskustvu večnog vraćanja istog\nALEKSANDER NEHAMAS - Neistina kao uslov života\nĐANI VATIMO - Volja... jezika, ludila i filozofije. Za njega jezik nije samo sredstvo uobličavanja, već i materijal koji se uobličava, ne puki prenosnik informacije, već informacija sama. Genijalan filolog, talentovani muzičar, izvanredan pisac i nemilosrdni mislilac, Niče od svog jezika iskiva čekić kojim, kao nordijski bog..., `pretpostavljaju novu zamisao filozofije, novu sliku mislioca i mišljenja. Ideal saznanja, otkriće istine, Niče zamenjuje tumačenjem i vrednovanjem. Prvo cilja na ‘smisao’ neke pojave, uvek parcijalan i fragmentaran; drugo određuje hijerarhijsku ‘vrednost’ smisla i objedinjuje fragmente, a da ne slabi niti\nPREGLED ISTORIJE FILOSOFIJE , od Borislava Lorenca\nPREGLED ISTORIJE FILOZOFIJE OD NAJSTARIJEG DO NAJNOVIJEG DOBA\nAUTOR - BORISLAV LORENC , Profesor Univerziteta u Beogradu\nFILOZOFIJA , ISTORIJA , antikvarna knjiga , 1927.\nIzdanje Knjizarnice Rajkovica i Djukovica Beograd\nMek povez , 191 strana , ocuvana solidno za ovu starost\nkorica iskrzana na rikni i coskovima (prednja do pola zacepljena), kao na slici , zacepljen prvi naslovni list\nunutrasnjost listova u odlicnom stanju bez ikakvih ostecenja i fleka\n50 KNJIGA PO IZBORU SA SPISKA\n105.\tPOEZIJA ROMANTIZMA JUGOSLOVNENSKIH NARODA, NOLIT\n106.\tISTORIJA FILOZOFIJE, UDZBENIK, 2002.\n107.\tPATRIK KOVEN, E=MC2, LJUBAVI MOJA, PLATO 2004.\n108.\tIZVESTAJ O RADU SKOLE 2009/10. OS SVETI SAVA, POZAREVAC, 2010.\n109.\tNEBOJSA JOVANOVIC, KULTURA DIJALOGA\n4,999 RSD = 42.35 EUR\nŽan-Lik Marion EROTSKI FENOMEN (NOVO)\nsentimentalizam popularnih štiva, frustrirane pornografije industrije idola ili bezoblične ideologije pojedinačnog ispunjenja, te hvalisave asfiksije. I tako filozofija ćuti i u toj tišini ljubav se briše.`\nodlično stanje, nova knjiga\nfilozofija, erotika, erotsko, istorija seksualnosti... uopšte ne govori o ljubavi ili govori o njoj vrlo malo, zapaža Žan-Lik Marion u uvodnim rečenicama knjige Fenomen erotskog (2004), dodajući da je, ipak, i ta`tišina` mnogo vrednija od govora koji bi ovu veliku temu nipodaštavao ili bi je izdao. Duh Marionovih refleksija o odnosu savremene filozofije\nPOLITIČKA MEHANIKA I VEŠTINA DRŽAVNIŠTVA - Neven Cvetićanin\n/> ;Bez istinskih državnika, kao veoma retkih individua, zaključuje Neven Cvetićanin, istorija bi bila „tek haotičan, krvav i besmislen sklop bez bilo kakve svrhe i oblika koje joj ipak daju oni koji su u njoj ostavili dubljeg traga svojim državničkim delom“.\n;Knjiga Politička mehanika i veština... istorijskim primerima, tako i sa filozofskim tradicijama i najmodernijim izrazima političke filozofije. Na temelju tih istraživanja i analitičkih uvida Cvetićanin pokazuje da je državnik, zapravo, dinamični i praktični mislilac.\n;Otuda državnik, kako ga vidi Cvetićanin u najboljim istorijskim primerima\n880 RSD = 7.45 EUR\nputovanja radi studija.\nKao učitelj i domaći vaspitač, ili kao manastirski gost obilazi skoro ceo Balkan i Malu Aziju, zatim Italiju, Nemačku, Francusku, Englesku, Austriju i Rusiju. U Smirni je proveo nekolike godine, kao đak čuvene grčke bogoslovske škole Jeroteja Dendrina. Tu i na Krfu dobro..., bosanski, servijanski, horvatski, slavonijski, sremski, bački i banatski jednim jezikom govore?` „Govoreći za narode, koji u ovim kraljevstvam i provincijam živu, razumevam koliko grčke crkve, toliko i latinske sledovatelje, ne isključavajući ni same Turke Bošnjake i Ercegovce, budući da zakon i vera može... zdravoga razuma, najizabranije misli i savete učenih ljudi s raznih jezika prevedene. To su moralni i polemični ogledi, puni prosvetiteljskih misli. Zatim objavljuje Sobranije, zbirku ogleda iz morala i praktične filozofije: o patriotizmu, o ljubavi k naukama, o laži, o čitanju, o umerenosti itd\nŽil Delez - Bergsonizam\nje filozofija (1991) veoma je različit po tonu od njihovih ikonoklastičkih knjiga iz 70-ih. On je staložen, skoro tužan, pokušava da odgovori na pitanje `šta je filozija?“ i oni odgovaraju iznoseći da je filozofija disciplina koja stvara koncepte, a ne forme kontemplacije, refleksije ili komunikacije. Istorija filozofije je istorija stvaranja `potpisanih koncepta“ kao što je Dekartov `kogito“ ili Lajbnizova `monada“. Nauka, s druge strane, stvara postavke i funkcije, a umetnosti, kojoj je grubo uzevši posvećena trećina teksta, jesu kombinacija reči, pigmenata i zvukova koji obuzimaju i kodiraju čulne percepcije... širokim opsegom tema i čine ga teško smestivim u konvencionalne akademske definicije filozofije. Njegova Logika smisla (1969), primera radi, istražuje pitanja značenja i ne-značenja u korpusu tekstova od stoika i Platona do Luisa Kerola. Pisao je o tako različitim temama kao što su Zaher-Mazoh (1967\nCelokupna dela Ljubomira P. Nenadovića 1894-95\nprevodilac Diminog `Napoleona Bonaparte` 1850\njedan od autora: Beogradski veliki kalendar za 1853... je putovao i bio upoznat sa savremenim idejama i kulturom zapadnih naroda. On je pristalica racionalističke filozofije i poštovalac Dositeja Obradovića, na koga inače umnogome podseća. Kao i Dositej, i Nenadović je više praktičan duh i reformator, koji književnost uzima samo kao sredstvo za popularisanje\nStvaranjem prve jugoslovenske države 1918. godine i njene kraljevske mornarice, javila se potreba... primat u krstarenjima preuzima š/b „Galeb“. Primat preuzima nazad 1997. godine krstarenjem do Grčke, da bi već sledeće godine otplovio za Lisabon.\nNajzanimljivije i najduže putovanje š/b „Jadran“ (11.262 nautičkih milja) bilo je na ruti Dubrovnik-Njujork-Boston-Dubrovnik u vremenu od 20\n17... optike, anatomije, zoologije, akustike, oružarstva, fortifikacije, urbanistike, arhitekture, hidraulike, filozofije, fiziologije, astronomije, filozofije, slikarstva… On piše o letu pti ca, vetrovima, senkama, razmerama, o svetlosti u sutonu i zori, mašinama za letenje, livenju bronze za spomenike\ntakvom mirnoćom kao da doista pripoveda po receptu „priča“ iz Hiljadu i jedne noći. Na to nam ukazuje i posve moderna struktura ovog jedinstvenog romana u srpskoj književnosti, koji dokumentarnim iskazima (da li su istorijski, ili su pak iz sveta modernog svetskog romana, filozofije, antropologije, etike itd.) prekida priču i pričanje i tako nam stvara privid o narativnom rukopisu koji jeste ispisivan kao da je reč o Šeherezadinom kazivanju. U izvesnom smislu, ta dokumentarnost kao da podseća na večnu temu, njena je neka vrsta istorije, od drevnih do modernih vremena; to je, prevashodno, istorija\nPutopis (1-2) - Odlomci o jugoslovenskim zemljama Evlij\nPutopis (1-2) - Odlomci o jugoslovenskim zemljama\nIzdavač: Svjetlost, Sarajevo 1957;\ntvrd povez sa omotom, strana 292+268, ilustracije, 24cm, stanje: vrlo dobro.\nPutopis Evlije Čelebije po kome je stekao svjetsku slavu poznat je pod imenom Sejahtnama (Putopis). Tako i sam Evlija najčešće naziva svoje djelo. Carigradsko izdanje nosi naslov Evlija Čelebi Sajahatnamesi (Putopis Evlije Čelebi). Nije isključeno, međutim, da je Evlija svom djelu dao naziv Tarih i Sejjah (Istorija putnika), kako stoji u bečkom rukopisu i kako... Carigrada na Krit preko Jedrena, Soluna, Tesalije, Moreje. Na kraju je opis putovanja iz Grčke u Albaniju, a u vezi s tim i nekih pograničnih dijelova Jugoslavije i povratak u Carigrad. Sav deveti svezak Sejahatname posvećen je opisu Evlijinih putovanja iz Carigrada u Arabiju. Tu se nalaze, pored ostaloga


19.09.2017. / Književnost i pop kultura\nPromocija knjige “Konstatinović. Hronika” Radivoja Cvetićanina\nPrva promocija u Srbiji knjige Radivoja Cvetićanina “KONSTANTINOVIĆ. Hronika” ( Dan Graf Beograd i Fondacija ‘’Stanislav Vinaver’’ iz Šapca, 2017) o životu i delu pisca ‘’Filosofije palanke’’, uz dokumentarnu foto scenografiju, održaće se u Beogradu u utorak, 19. septembra od 19 časova 2017. u UK Parobrod.\nO ovoj najvećoj biografskoj studiji savremene srpske književnosti, umetnosti i politike, koja sadrži preko sto fotografija i hiljadu imena u indeksu ličnosti, osim autora govoriće: Latinka Perović, Filip David, Milan Vlajčić i Gojko Tešić – urednik izdanja, uz moderiranje Katarine Lazić, urednice književnog programa u Parobrodu. Specijalni gost večeri iz Berlina video linkom, je Konstantinovićev dobar prijatelj, književnik Bora Ćosić.\n’’Konstantinović. Hronika’’ je otvorena pripovest, o sinu profesora univerziteta, ministra i kraljevog učitelja, koji je progovorio prvo na francuskom, pa na srpskom jeziku. Konstantinović je omladinski akcijaš, pesnik, novinar, saputnik Komunističke partije, književni, likovni i filmski kritičar, pisac književnih manifesta, romanopisac, književni istoričar, urednik, dramaturg, savetnik ministra, angažovani intelektualac, predvodnik antimiloševićevske Druge Srbije tokom krvavog raspada Jugoslavije.\nKonstantinović je Beketov prijatelj. Kao i Bore Ćosića, Miće Popovića,Krleže, Žike Stojkovića, Žike Berisavljavića, Ivana Stambolića, Kasima Prohića, Ota Bihaljija – Merina… Stanovnik Subotice, Beograda, Ivanjice, Rovinja. Višestruki laureat i zaboravljen tvorac raznovrsnog dela srpske književnosti i filozofije.\nRadivoj Cvetićanin, diplomirani profesor književnosti Beogradskog univerziteta, novinar Politike, Borbe, nedeljnika NIN, suosnivač i komentator nezavisne novine Danas. Autor knjige ‘’Nova Evropa’’, o diplomatskim izveštajima Miloša Crnjanskog . Savetnik Ivana Stambolića, predsednika Srbije i Milana Panića, predsednika Vlade SR Jugoslavije. Prvi ambasador Srbije u Hrvatskoj od 2005. do 2009. godine, o čemu svedoči u dnevniku ‘’Zagreb indoors’’


[es] - Cene roaminga leto 2008 - Pregled\n09.03.2005. pitanje u vezi roaminga\nCene roaminga leto 2008 - Pregled\n[es] :: Mreže i novosti :: Cene roaminga leto 2008 - Pregled\n[ Pregleda: 7218 | Odgovora: 25 ] > FB > Twit\nCene roaminga leto 2008 - Pregled 24.06.2008. u 15:25 - pre 154 meseci\nraming.png - 122.08k\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 26.06.2008. u 17:43 - pre 154 meseci\nizgleda da u romingu vise kosta postpaid nego pripad?\njel ima neko one ussd kodove za pozivanje iz inostranstva, ne bi bilo lose da se i oni nadu u ovoj temi.\nevo nadjoh za mts:\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 26.06.2008. u 19:08 - pre 154 meseci\n**121*+381br bez pocetne 0#\n*102*+381 br bez pocetne 0 #\nPrimere za broj 063123456\nVIP nema ussd codove vec se samo poziva u medjunarodnom formatu...\nIz mreza sa kojima vip ima roaming mozete\npozivati samo zemlju u kojoj gostujete i srbiju.\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 26.06.2008. u 19:47 - pre 154 meseci\nZaboravio sam jednu sitinicu: GR Vodafone olazni saobracaj i SMS je isti kao i kod BG Mobiltel-a za Vip postpaid korisnike.\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 27.06.2008. u 12:28 - pre 154 meseci\nSkupo k'o kokain... Bolje ostaviti mobilni kuci.\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 27.06.2008. u 17:29 - pre 154 meseci\n^ ... a kokain?\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 27.06.2008. u 19:17 - pre 154 meseci\nSuper tabela, samo, ja bih ubacio i Tursku.\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 30.06.2008. u 20:58 - pre 154 meseci\nZar primer ne bi trebao da pocinje sa*121* kako si napisao gore, a ne sa *123*?\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 30.06.2008. u 22:56 - pre 154 meseci\nDanašnje vesti na sajtu mts-a\nSpecijalna letnja promocija rominga\nMobilna telefonija Srbije, kao i prethodnih godina, u sezoni letnjih godišnjih odmora i putovanja u inostranstvo svojim korisnicima je obezbedila dodatne pogodnosti za korišćenje usluge roming uvođenjem značajnog popusta za odlazne i dolazne pozive u većem broju zemalja.\nmt:s je svim svojim korisnicima koji koriste m:tel mrežu u Crnoj Gori omogućio da razgovaraju bez troškova rominga, tako da se dolazni pozivi ne naplaćuju. Odlazni pozivi iz mreže m:tel Crna Gora tarifiraju se po ceni od samo 8 dinara* po minutu za prepaid, odnosno 7 dinara* po minutu za postpaid korisnike. Iste cene se primenjuju za razgovore u mreži m:tel BiH.\nmt:s je u letnjem periodu omogućio korisnicima da vode opuštene razgovore, zahvaljujući specijalnom popustu za roming saobraćaj u mrežama mobilnih operatora u najatraktivnijim turističkim destinacijama i evropskim državama, koje su svrstane u promotivnu My friend zonu.\nTako će, u periodu od 01. jula do 31. avgusta 2008. godine, korisnici koji koriste mreže određenih mt:s roming partnera imati pogodnosti za odlazne i dolazne pozive ostvarivanjem specijalnog popusta u najvećem broju evropskih zemalja, među kojima su Grčka, Bugarska, Hrvatska, zatim u Turskoj, Tunisu i drugim atraktivnim turističkim destinacijama.\nPrepaid korisnici, kada iz navedenih mreža pozivaju Srbiju, Crnu Goru i m:tel u Republici Srpskoj, ukucavanjem kratkog koda (USSD), plaćaju minut razgovora 35 dinara*. Tokom letnje promocije, dolazni pozivi za prepaid korisnike kada se nalaze u nekoj od navedenih mreža, tarifiraće se 25 dinara* po minutu, a obračunska jedinica je 1 sekund.\nPostpaid korisnici, ukoliko koriste neku od navedenih mreža, u promotivnom periodu ostvarivaće jedinstveni popust od 25% na odlazne pozive. Dolazni pozivi će se naplaćivati po ceni od 25 dinara* po minutu, a obračunska jedinica je 1 sekund. Primera radi, postpaid korisnici koji se u Grčkoj prijave na mrežu Cosmote, mogu da ostvaruju pozive prema Srbiji po ceni od 55,44 dinara* po minutu.\nPostpaid roming promocija\nKada ste u Crnoj Gori ili Republici Srpskoj, a odabrali ste m:tel mrežu, pozivi ka Srbiji, Crnoj Gori i Republici Srpskoj tarifiraju se sa samo 7,00 dinara po minutu, a dolazni pozivi su potpuno besplatni. Interval tarifiranja odlaznih poziva zavisi od mreže operatora u kojoj se korisnik nalazi.\nZa vreme trajanja roming promocije GPRS saobraćaj iz mreža m:tel CG i m:tel RS tarifira se sa 50% popusta u odnosu na cene prikazane u tabelama roming partnera.\nKao i prethodnih godina, u sezoni godišnjih odmora i putovanja u inostranstvo, omogućili smo dodatne pogodnosti za korišćenje roming usluge uvođenjem značajnog popusta za roming saobraćaj u zemljama i mrežama mobilnih operatora u najatraktivnijim turističkim destinacijama i najvećim evropskim državama.\nU periodu od 1. jula do 31. avgusta imate popust od 25% na dolazne i odlazne pozive u zemljama sa spiska koji sledi:\nAustria (T-mobile), Bugarska (Globul), Češka (T-mobile), Danska (Telia Mobile), Egipat (Vodafone), Finland (Telia Mobile), Francuska (Orange), Grčka (Cosmote), Holandija (T-mobile), Hrvatska (T-mobile), Italija (Telecom Italia), Kipar (Cytamobile Vodafone), Mađarska (T-mobile), Makedonija (Cosmofon), Nemačka (T-mobile), Poljska (T-mobile), Portugal (TMN), Slovačka (T-mobile), Slovenija (Mobitel), Španija (Telefonica), Švajcarska (Sunrise), Švedska (Telia Mobile), Tunis (Tunis Telecom), Turska (Avea), UK (T-mobile).\nPrepaid roming promocija 01.07.2008. u 23:05 - pre 154 meseci\nNovina je to sto je definisana roming promotivna grupa- My Friend iz koje su znacajno nize cene. Vise na http://www.mts.telekom.yu/index.php?ID=233\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 02.07.2008. u 09:26 - pre 154 meseci\nTakođe, ovde na forumu, u Vip sekciji tema:\nVIP katastofalan raspored roaming partnera\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 16.07.2008. u 02:13 - pre 153 meseci\nEvo ako nekom znaci, neke cene sa mog listinga sa exkurzije u maju 2008>\nDolazni za 67s 35.00din\nOdlazni za 8s 60.88din\nDolazni za 20s 13.50din\nOdlazni za 16s 108.85din\nFrancuska mislim da je Bouger\ndolazni za 76s 39.50din\nsve bez pdv\nA cini mi se da tad kada sam gledao, na netu, su bile skroz drugacije cene.\n[Ovu poruku je menjao bug killer dana 17.07.2008. u 03:37 GMT+1]\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 16.07.2008. u 07:53 - pre 153 meseci\nKorisnik si koje mreze i da li je u pitanju prepaid ili postpaid?\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 16.07.2008. u 19:13 - pre 153 meseci\nA cini mi se da tad kada sam gledao su bili skroz drugacije cene\nMa to nista ne vazi dok se sam licno ne uveris.\nLibrabicboj: Zar primer ne bi trebao da pocinje sa*121* kako si napisao gore, a ne sa *123*?\nNe nego je gore greska, treba za Telenor:\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 17.07.2008. u 02:30 - pre 153 meseci\nSlobodan Milivojevic: Korisnik si koje mreze i da li je u pitanju prepaid ili postpaid?\nnaravno da sam korisnik dragog nam telekoma srbije u postpaid varijanti :)\nMTS letnji roaming 29.07.2008. u 18:25 - pre 153 meseci\nNedavno sam bas gledao MTS-ov letnji roaming i zaprepastio se. U vecini zemalja cena sa popustom u navedenim mrezama je daleko veca od cena u ostalim mrezama u istoj zemlji, a u Francuskoj postoji mreza koja je cak duplo jeftinija od mreze u kojoj MTS daje 25% popusta.\nČlan broj: 189294\nRe: MTS letnji roaming 29.07.2008. u 20:20 - pre 153 meseci\nSta se desava sa slanjem poruka iz Grcke preko onog operatera Q-Telecom? Non stop sam pokusavao i nikako nisam mogao da nadjem tu mrezu, a pre neki dan se vratih iz Grcke sa mora. Na m:ts-ovom portalu pise da su im to roaming partneri.\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 29.07.2008. u 22:54 - pre 153 meseci\nQ-Telecom ima vrlo slabu pokrivenost, samo okolina Atine i Soluna kolko sam ja zakljucio pre 3 godine kad sam bio dole.\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 03.07.2010. u 22:29 - pre 129 meseci\nSlobo, da li si voljan da napravis jednu tabelu za ovu godinu, da imamo sve na jednom mestu, kao i da vidimo koliko se cena promenila za 2 godine?\nRe: Cene roaminga leto 2008 - Pregled 03.07.2010. u 23:00 - pre 129 meseci\nDa li mts ima neku akciju slicnu vipu, telenoru za leto za svoje korisnike?


Nova sezona 'Igre prestola' snimaće se u Makedoniji Prolog\nIako se poslednja sezona serije tek završila, ekipa ne odmara, pa će posle Hrvatske, prvi kadrovi za VI sezonu pasti u Makedoniji.\nSnimaće se u Prilepu, Ohridu i u regionu Krivolaka, koji je korišćen kao baza NATO-a.\nKako piše Express.co.uk, Prilep i Ohrid su ogromna područja sa razbacanim selima, koja predstavljaju sjajnu lokaciju za seriju, dok je Krivolak više planinsko područje. Makedonski Narodneglas.mk piše da su producenti već platili za obilazak zemlje, prenosi Blic.\nJoš jedna potencijalna lokacija je Markova kula, prenose Britanci. Oni Markovu kulu objašnjavaju kao dom makedonskog srednjevjekovnog vladara Marka Mrnjavčevića iliti Marka Kraljevića.\nKako je Kula teško dostupna i na vetrovitom i brdovitom mestu, opet je savršena za set.


Terziæ Francuzima: Zvezda je èuvar pravoslavlja, nema korupcije - B92\nPrvi èovek Crvene zvezde Zvezdan Terziæ rekao je da je njegov klub "èuvar pravoslavlja" i dodao da u srpskom klubu nema korupcije.\nLNIzvor: B92 utorak, 11.12.2018. | 12:30\n* Francuski novinar provocirao Milojeviæa, pa ljut napustio konferenciju\nTerziæ je te detalje, kao i neke druge o istrazi UEFA o nameštanju utakmice PSŽ-a i Zvezde, otkrio u razgovoru za francuski list "Le Monde".\nAutor teksta na pomenutom portalu je na zanimljiv naèin zapoèeo svoj intervju.\n"U Srbiji sada fudbalski vlada Crvena zvezda, koja je preuzela to mesto od svog najveæeg rivala Partizana, koji je bio omiljeni klub bivšeg predsednika Srbije Borisa Tadiæa i koji je bio nepobediv. Da vam iskreno kažem, niko ne zna ko, zapravo, vodi ta dva kluba. Jedno je sigurno – ne postoji vlast kojoj nije stalo", navodi se.\nZvezdan Terziæ kaže da Crvena zvezda nije samo jedan obièan fudbalski klub, veæ mnogo više od toga.\n"Crvena zvezda nije samo fudbalski tim, to je ideologija, filozofija i nacionalni simbol. Crvena zvezda je èuvar srpskog identiteta i pravoslavlja", izjavio je Terziæ za "Le Monde".\nTerziæ je oštro osudio pisanje L'Ekipa o navodnom nameštanju i "neèasnim radnjama" Crvene zvezde i Pari Sen Žermena.\n"U nekom trenutku UEFA æe morati da otkrije ime ludaka koji je smislio ovu prièu i uznemirio javnost, èime je ukaljao ugled oba kluba i Lige šampiona. Kako su oni napisali èlanak od šest strana oko neèega što se nije dogodilo? Tome ne bi poverovao ni šestogodišnjak", jasan je Terziæ.\nPrvi èovek Zvezde dodaje da u Zvezdi nema korupcije, te da su za kaljanje ugleda krivi uglavnom ljudi koji imaju liène interese.\n"Srpski fudbal nije ni bolji ni gori od francuskog. Ove ne postoji korupcija, to je samo pitanje percepcije. U Srbiji je sve 'izvikano'. Loša slika o našem fudbalu je stvorena od strane zvaniènika koji pokušavaju da za sve okrive druge zbog svojih liènih interesa. Mi, u Srbiji, ne posmatramo nekoga ko je u zatvori isto kao vi u Francuskoj", dodao je Terziæ.\nPodseæamo, kako je Mond ranije preneo, istraga o eventualnoj nameštaljci na meèu PSŽ-a i Zvezde je došla do "mrtve taèke" zbog Srbije.\nDuel poslednjeg kola Lige šampiona izmeðu Crvene zvezde i Pari Sen Žermena igra se od 21 sat na "Marakani".


Rozmari Dikarlo: Želimo da budemo najveći investitor u Srbiji\nNa sedmu godišnjicu velikih oktobarskih demonstracija u Beogradu koje su obeležile kraj režima Slobodana Miloševića, sa zamenicom pomoćnika državnog sekretara za Evropu i Evroaziju, Rozmari Dikarlo razgovorao je naš kolega Branko Mikašinović\nDikarlo: Želimo da kažemo da je srpski narod pre svega bio veoma hrabar što je rezultiralo svrgavanjem režima Slobodana Miloševića. Srbija je od tada postigla značajne uspehe i pred njom je svetla budućnost. Naše dve zemlje su istorijski saradjivale kao saveznici u prvom i drugom svetskom ratu, i mi želimo dalju saradnju sa Srbijom. Znamo da se priliv investicija povećava i veoma smo ponosni američkim investicijama u Srbiji. Takodje smo svesni da je Srbija postigla značajan uspeh u domenu prava manjina i vladavine zakona i želimo joj da postiže dalje uspehe i sprovede u delo potrebne reforme u borbi protiv korupcije i u oblasti pravosudja. Srbija ima svetlu budućnost na putu ka Evropi i, nadamo se, evro-atlanskim integracijama, ako to narod izabere... Nadamo se da Srbija shvata da su SAD njen prijatelj i da mi vrednujemo te odnose. Pozdravljamo što je Srbija stupila u ”Partnerstvo za mir” i nameravamo da blisko saradjujemo. Želja nam je da Srbija zauvek okrene ledja 90-tim godinama prošlog veka i da ostvari progres u saradnji sa Haškim tribunalom kako bi preostala četvorica optuženih za ratne zločine bili izvedeni pred lice pravde. To je važno za budućnost Srbije i za pomirenje. Drugo pitanje se odnosi na Kosovo, kao važno preostalo pitanje na Balkanu. Nadam se da će Srbija i Kosovo postići obostrano prihvatljivo rešenje koje će doprineti stabilnosti u regionu.\nGlas Amerike: Ukoliko bi Evorpska unija i Rusija postigle kompromisno rešenje o statusu Kosova, da li bi SAD bile spremne da preispitaju svoju poziciju podrške nezavisnosti Kosova i da li postoji mogućnost da se pregovori nastave i posle 10. decembra?\nDikarlo: Kada su SAD i evropski sponzori rezolucije o statusu Kosova zamrzli tu rezoluciju u Savetu bezbednosti u julu ove godine, svi smo prihvatili da se pregovori nastave još 120 dana u nastojanju da se postigne sporazumno rešenje. Mi smo takodje jasno dali do znanja da na kraju tog pregovaračkog perioda, kada dodje vreme da podnesemo izveštaj generalnom sekretaru UN 10. decembra -- i ako do tada ne bude progresa -- mi smatramo da je Ahtisarijev plan najbolja osnova za dalje akcije. Nismo promenili taj stav, a nisu ni evropski saveznici, koji su sponzorovali tu rezoluciju.\nGlas Amerike: Kao što znate, zamenik ministra odbrane Srbije Dušan Spasojević je rekao tokom svoje posete Vašingtonu da su vojni odnosi izmedju dve zemlje odlični. Kakve su mogućnosti da se u drugim oblastima postigne takav uspeh?\nDikarlo: Slažemo se sa zamenikom ministra odbrane, sa kojim smo i mi razgovarali, da imamo odlične odnose i blisko saradujemo na partnerstvu Nacionalne garde Ohaja i srpske vojske. Srbija će iduće nedelje učestovati u Splitu na sastanku Jadranske povelje zemalja kandidata za članstvo u NATO -- Albanije, Hrvatske i Makedonije -- kao i sa baltičkim zemljama koje su već u NATO i sa novim članicama ”Partnerstva za mir”. Razgovaraćemo o regionalnoj i evropskoj bezbednosti i o tome zašto mi verujemo da je NATO važan. Vrlo smo zadovoljni saradnjom i interesom iz Srbije. Naravno, trebalo bi da možemo da unapredimo naše odnose na raznim poljima. Nastojimo da usmerimo naše investicije u Srbiju gde smo do nedavno bili najaveći strani investiror, a sada smo, verujem, na drugom mestu. Želimo da se ponovo vratimo na prvo. Smatramo da treba da unapredimo kontake medju ljudima, programe razmene, posebno za mlade i da unapredimo bilateralne odnose. Nadamo se da ćemo to i ostvariti.


BALTIČKE DRŽAVE ŠALJU UKRAJINI PROTUOKLOPNE I PROTUAVIONSKE RAKETE | Hayat.ba\nČeška ministrica obrane Jana Černochova predložit će vladi sljedeće sedmice slanje pošiljke raketa Ukrajini u vrijeme dok se strahuje da Rusija možda priprema invaziju.\nEstonija, Latvija i Litva i njihovi saveznici zajedno brzo rade na predaji sigurnosne pomoći Ukrajini”, stoji u saopćenju.\nEstonija će poslati protuoklopne rakete Javelin, a Latvija i Litva protuaviosnek rakete Stinger.\nUČENICIMA U MARIUPOLJU UKINT LJETNI ODMOR: UČIT ĆE RUSKI JEZIK I HISTORIJU\nMehmed Sultanović - 26/05/2022 19:52


Raketni šah uoči samita Tramp-Putin\nKakav će biti vojni aspekt samita Tramp-Putin? Amerika je pod Trampom dobila najveći vojni budžet u istoriji, ali je Rusija uvela ili uvodi u naoružanje najmodernije raketne sisteme, koje trenutno nema niti će bar u narednih deset godina imati ijedna druga država u svetu: „kindžal“, „avangard“, „sarmat“...\nPutinov Gambit – svet je šahovsko polje\nU avijaciji se nastavlja proizvodnja aviona Su-35S i Su-30SM, modernizacija aviona Mig-31BM i bombardera Tu-160, Tu-95 i Tu-22. Sledeće 2019. počinje serijska proizvodnja aviona pete generacije Su-57 sa potpuno novim motorima. Ratna mornarica Rusije dobija sledeće godine nove raketne fregate klase „Admiral Gorškov“, Projekat 22350, novi PVO raketni mornarički sistem „poliment-redut“, nove verzije raketa „kalibar“, klasične podmornice klase „varšavljanka“ i „kilo“, za Pacifičku flotu i novu Petu eskadru ratne mornarice u Sredozemlju.\nStrateške raketne nuklearne snage Rusije dobijaju u ovoj i u sledećoj godini nove interkontinentalne rakete „jars“, sledeće 2019. i projektile tipa „sarmat“. Strateški PVO sistem oko Moskve, sistem A-135 biće zamenjen novim sistemom A-235, koji obuhvata radarske stanice tipa „voronjež“ i rakete S-500. I na Krimu će radarska stanica tipa „voronjež“ biti gotova do 2020. godine.\nRusi će svaki budući konvencionalni rat voditi na distanci, ne upuštajući se u direktne sukobe sa protivničkim snagama. To je moderan način ratovanja isproban još u „Pustinjskoj oluji“ 1991, kada su zapadni saveznici porazili iračke trupe tako što su ih zasuli jakom vatrom i podvrgli totalnoj elektronskoj blokadi, da bi tek na kraju potisnuli ono što je od iračkih jedinica preostalo. Naime, sovjetska doktrina ratovanja, a ruska je naslednik te doktrine, bazirala se na tri osnovna modaliteta: šok, vatra i manevar.\nKada su Rusi sa prioritetnog modela „šoka“ prešli na „vatru“, sa ciljem da se pobedi neprijatelj sa distance, pazeći da se sopstveni vojnici što manje eksponiraju. Tako dolazimo do američke koncepcije „rata bez gubitaka“. U svojoj vojsci, naravno!\nU Čečeniji 1999. ruska je vojska u „kontakt“ slala samo prekaljene timove specijalnih snaga. Zato su i gubici 1999. bili osetno manji nego u periodu 1994–1996. godine. Znam to dosta dobro jer sam u čečenskom ratu bio i 1996. i 1999. Rusija je doktrinu rata sa distance usavršila u avgustu 2008, u Gruziji, da bi ta doktrina bila dopunjena i hibridnim nastupom u operaciji na Krimu 2014. kada su se ruske trupe sa Kavkaza pokazale kao jedne od najboljih u oružanim snagama Rusije.\nU okolnostima kada se NATO proširio na granice Rusije, kada je postavio raketni štit u Rumuniji i u Poljskoj, Moskva više nema ni vremena ni prostora da stepenuje i vaga svoj vojni odgovor. Ako ne upotrebi odmah svu silu neće imati šansu da je uopšte i upotrebi. O preventivnom nuklearnom udaru Rusije da i ne govorim. O tome neka razmišljaju oni koji su inicirali i podržavali glupavo i nepotrebno širenje NATO-a sve do ruskih granica. Pa sada ruski generali jednostavno kažu: „Pustite nas da radimo“.\nIzvor: Sputnji Srbija\nPiše: Miroslva Lazanski\nPročitajte još: Putin| SAD| Politika| Rusija| Oružje| Tramp


Stefanoviæ: Oèekujem miran skup sa velikim brojem ljudi - B92.net\nStefanoviæ: Oèekujem miran skup sa velikim brojem ljudi\nMinistar Nebojša Stefanoviæ rekao je da æe skup u okviru kampanje "Buduænost Srbije" u Beogradu biti bez incidenata i da æe mu prisustvovati ogroman broj ljudi.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 18.04.2019. | 14:59 -> 18:15\n"Oèekujem dobar i miran skup, kojem æe prisustvovati ogroman broj ljudi i na kojem neæe biti nikakvih problema i ljudi neæe upadati u institucije niti imaju tu nameru, oèekujem samo pozitivnu atmosferu", rekao je Stefanoviæ novinarima u Beogradu.\nPolicija æe, kao i tokom protesta "Jedan od pet miliona" , obezbeðivati zgradu Skupštine Srbije, jer je to institucija koju policija inaèe štiti, napomenuo je ministar.\n"Skupština je odluèila da je štiti MUP, a MUP odreðuje sa kojim snagama i u kom kapacitetu æe to uraditi. Primenjujemo najbolje mere, koje su dovoljne da sigurnost poslanika i imovna bude zaštiæena", precizirao je Stefanoviæ.\nOn je dodao da policija obavlja procenu kako æe štititi skupove koje organizuju ljudi koji su skloni "da nešto zapale", a kako skupove koji su uvek organizovani bez nasilja.\nNapomenuo je da æe skup obezbeðivati veliki broj saobraæajne policije kako bi graðani što brže stigli do svojih destinacija i izbegli gužve i apelovao na graðane da, ukoliko ne moraju, ne koriste svoja privatna vozila za dolazak u centar grada.\nStefanoviæ je rekao da se oèekuje da veæ od 14 sati u centru grada i na Novom Beogradu poène okupljanje velikog broja ljudi iz Beograda i unutrašnjosti.\nNa skupu æe kako je naveo, i predsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ graðanima reæi šta još može da se uradi za Srbiju, kao i šta je dobro do sada uraðeno.\nPotpredsednik vlade Nebojša Stefanoviæ ocenio je da je stanje u oblasti slobode medija neuporedivo bolje nego za vreme prethodne vlasti.\n"Mislim da je stanje neuporedivo bolje u odnosu na ono vreme koje je opisivala Verica Baraæ 2011. godine, kada je rekla da više nema slobodnih medija u Srbiji", rekao je Stefanoviæ novinarima u Beogradu komentarišuæi izveštaj Reportera bez granica o stanju medijskih sloboda u svetu, po kojem je Srbija pala za 14 mesta u odnosu na prošlu godinu.\nStefanoviæ je rekao da sada u Srbiji postoji mnogo slobodnih medija i istakao da se država trudi da popravi sve što je predmet kritika kad je reè o slobodi medija i javnog izražavanja.\nPodsetio je i da nadležno ministarstvo sa Evropskom komisijom priprema novu medijsku strategiju.\nStefanoviæ je rekao i da Srbija više nije zemlja u kojoj se ubijaju novinari, što se dešavalo za vreme drugih vlasti, koje nikada nisu ni rešile te sluèajeve.\n"Neke je otkrila ova vlast i ja se nadam da æe sva ubistva biti razrešena", rekao je Stefanoviæ\n"Ulažemo u vatrogasno-spasilaèke jedinice"\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanoviæ poruèio je da æe MUP nastaviti da jaèa kapacitete Sektora za vanredne situacije daljom nabavkom novih vozila i opreme i popunom vatrogasno-spasilaèkih jedinica u ljudstvu.\nStefanoviæ je prisustvovao zajednièkoj vežbi pripadnika Vatrogasno-spasilaèke brigade Beograd i vatrogasaca vatrogasno- dobrovoljaèkog društva „Matica" na Savskom nasipu i uruèenju 12 vatrogasnih vozila Sektoru za vanredne situacije.\nMinistar je naveo da æe devet navalnih vozila i tri cisterne, koje je nabavio MUP, biti rasporeðene u vatrogasno-spasilaèke jedinice u Beogradu, Nišu, Kragujevcu, Sremskoj Mitrovici, Smederevu, Zajeèaru, Užicu, Jagodini, Kraljevu, Požarevcu i Prokuplju.\nStefanoviæ je rekao da su vatrogasno-spasilaèkim jedinicama u Srbiji do sada isporuèena 33 vatrogasna vozila, marke MAZ, koja su pogodna za gašenje požara u ruralnim i šumovitim predelima.\n"Mi æemo nabaviti još 25 vatrogasnih vozila, marke MAN i 17 navalnih vozila marke Kamaz, koja æe biti najveæim delom isporuèena do kraja ove godine, a manji deo u januaru sledeæe", rekao je Stefanoviæ.\nOn je dodao da je plan da se nabavi i jedan broj polovnih vozila iz zemalja Evropske unije, u odliènom stanju, koja pomoæi da se brzo zamene vozila, od kojih su neka proizvedena 50-60 godina prošlog veka.\nNeka od starih vozila, koja Sektoru za vanredne situacije nisu više potrebna, MUP planira da donira dobrovoljnim vatrogasnim društvima, kao bi pomoglo u jaèanju njihovih kapaciteta.\nGovoreæi o pojaèanju Sektora za vanredne situacije u ljudstvu, Stefanoviæ je istakao da æe do kraja ove godine vatrogasno spasilaèke jedince imati najveæi broj vatrogasaca u poslednjih 10-15 godina.\n"Cilj nam je da kroz obuke, treninge, podmlaðivanje sastava i nabavku dobre opreme, tehnike, ali i redovne i interventne uniforme uèinimo da vatrogasci budu više i bolje zaštiæeni i osposobljeni da u teškim i složenim vanrednom situacijama zaštite ljude i imovinu i pomognu im", istakao je Stefanoviæ.\nGovoreæi o vežbi koju su izveli pripadnici Vatrogasno-spasilaèke brigade Beograd i vatrogasno- dobrovoljaèkog društva "Matica", Stefanoviæ je istakao da je ona pokazala da novi Zakon o dobrovoljnom vatrogastvu daje rezultate i da su ljudi u tim društvima znaèajna pomoæ i podrška u gašenju požara i drugim vanrednim situacijama.\n"U vežbi ste mogli da vidite razlièitu novu opremu koju koristi Sektor za vanredne situacije, ali i vatrogasno spasilaèki brod koji služi za podršku i brzo punjenje cisterni. U kratkom roku devet cisterni kapaciteta 10.000 litara može da se prikljuèi na ovaj brod i napuni što je izuzetno znaèajno prilikom gašenja složenih požara", rekao je Stefanoviæ.\nMinistar se osvrnuo i na predstojeæe uskršnje i prvomajske praznike, koje æe veliki broj ljudi iskoristiti za boravak u prirodi.\nStefanoviæ je upozorio da je uzrok velikog broja požara na otvorenom nemarnost ljudi i apelovao na graðane da prilikom paljenja vatre budu obazrivi, pažljivi i odgovorni.\nPripadnici Vatrogasno-spasilaèke brigade Beograd i vatrogasno-dobrovoljaèkog društva "Matica" izveli su vežbu gašenja požara zapaljivih teènosti, a prilikom izvoðenja vežbe demonstriran je rad vatrogasno spasilaèkog broda.


За похвалу је реаговање Тужилаштва БиХ на незаконитости у раду ОБА\nPITANJE kontrole sistema bezbjednosti u socijalističkim zemljama u kojima su nakon disolucije Sovjetskog Saveza održani prvi posljeratni višepartijski izbori, bilo je od posebne važnosti. Ovo se naročito odnosi na obavještajni sektor.\nKako iz jednopartijskih sistema sa totalitarnom vlašću, u kojima se Služba državne bezbjednosti smatrala „udarnom pesnicom partije“, a podrazumijevalo da su njeni pripadnici članovi komunističke partije, graditi demokratsko društvo i razvijati mehanizme zaštite društva od recidiva prošlosti?\nU Bosni i Hercegovini, zemlji zahvaćenom ratnim razaranjima, u ratnom periodu to i slična pitanja niko nije kandidovao. Međutim, već po završetku rata ono je postalo naglašeno, a u Republici Srpskoj bilo je okidač za velike nemire i političke promjene 97. godine.\nZloupotrebe u radu SDB bile su brojne. Služba je imala vlastito švercersko preduzeće „SelektImpeks“. U prostorijama banjalučke SDB pronađene su trake i transkripti prisluškivanih razgovora predsjednika Srpske i svih opozicionih lidera.\nIako je protiv odgovornih u vrhu MUP-a i SDB od Kabineta predsjednika Republike podnesena krivična prijava a tokom istražnih radnji prikupljeni brojni dokazi, optužnica nije podignuta. Drugačije i nije moglo u SDS-om okovanom pravosuđu. Stvari su se završavale telefonskim pozivom i „kilom janjetine“ sa tužiocem.\nNaravno, i u novoj vlasti bilo je onih koji su se teško rastajali od starih drugova i metoda koje su i sami decenijama primjenjivali. Sve je to bio teret za vladu Milorada Dodika imenovanu na Krstovdan 1998. godine.\nZbog nerada MUP-a (u čijem sastavu je bila SDB) danak je platila novouspostavljena vlast na narednim izborima održanim krajem iste godine. Biljana Plavšić je izgubila od Nikole Poplašena koji se kao predsjednik Republike iz petnih žila trudio da formira svoju vladu.\nI u susjednom, „većem“ entitetu, obavještajne afere nisu nedostajale. Najpoznatija je bila „Državni udar“.\nPrisluškivanje i diskreditacija opozicionih lidera, novinara, javnih ličnosti – svih koji su u javnosti iznosili drugačije mišljenje od poželjnog, postalo je uobičajena pojava.\nObavještajna služba je bila „vaspitna palica“ i u Srbiji, u kojoj je zbog zloupotreba u radu i ubistava na račun države, nekoliko čelnika SDB osuđeno na višegodišnje zatvorske kazne.\nU Sjevernoj Makedoniji nakon smjene vlasti pokrenut je krivični postupak protiv zvaničnika kontraobavještajne službe zbog sumnji da su organizovali nerede u makedonskom parlamentu.\nU Crnoj Gori je nakon tridesetogodišnje vladavine Mile Đukanovića na pomolu formiranje nove vlade, koju bi trebalo da formiraju partije koje su decenijama opoziociono djelovale, tako da ćemo imati priliku da saznamo šta je u proteklom periodu radila Agencija nacionalne bezbjednosti (ANB).\nOptužbe na račun tajne službe periodično stižu i iz Albanije. Okreni-obrni, na prostoru za koji se uvriježio naziv Zapadni Balkan, tajne službe i dalje tjeraju po svome.\nIzgleda da su se u oblasti kontrole obavještajnog sektora u BiH stvari napokon pokrenule sa mrtve tačke. Naime, prema pisanju pojedinih sarajevskih portala, Tužilaštvo BiH je protiv aktuelnog direktora Obavještajne agencije BiH (OBA BiH) Mehmeda Osmanagića pokrenulo još jednu istragu. Naime, pored ranije istrage zbog osnova sumnje da je počinio krivično djelo zloupotreba položaja i sebi obezbijedio diplomu koju su nadležni organi poništili, u novoj istrazi fokus je na izuzimanju i objavljivanju snimaka sa nadzorne kamere iz poslovnice JP Pošta.\nPortparol Tužilaštva BiH na novinarsko pitanje da li je protiv direktora OBA pokrenuta nova istraga – odgovorio je kako je Tužilaštvo, odmah nakon objavljivanja navedenog sadržaja, preduzelo aktivnosti.\n“U vezi sa upitom, možemo odgovoriti da je Tužilaštvo BiH, odmah nakon objavljivanja navedenog sadržaja i zaprimanja prijave o navedenom, preuzelo aktivnosti koje su u značajnoj mjeri rasvijetlile događaj. Kao rezultat ovih aktivnosti donesena je Naredba o provođenju istrage protiv dva radnika OBA-e BiH M. O. i P. M.”, naglasio je Boris Grubešić.\nMediji su se potrudili da pojasne da inicijali M. O. pripadaju direktoru Osmanu Mehmedagiću, a P. M. Muhamedu Pekiću, radniku ove agencije.\nBez obzira kako će se odvijati sudski proces, i da li će se okončati osuđujućom presudom, navedene aktivnosti Tužilaštva BiH zaslužuju pažnju i podršku.\nIako su u puna dva mandata Almir Džuvo i Risto Zarić rukovodila sa OBA, a afere smjenjivale jedna drugu, ni protiv jednog Tužilaštvo BiH nije pokrenulo istragu.\nTretiranje direktora obavještajne službe kao građanina koji ne može biti izuzet od krivičnog gonjenja kada postoje osnovi sumnje da je počinio krivično djelo jeste demokratski pomak. To je ogroman uspjeh u zemlji bremenitoj brojnim problemima u bezbjednosnom sektoru, kao što je BiH.\nAdekvatna društvena kontrola je izuzetno korisna i ljudima koji rukovode sektorom bezbjednosti. Štiti ih od političkih pritisaka da za račun moćnih pojedinaca i grupa čine zloupotrebe u radu (i zbog toga kad-tad odgovaraju).\nU BiH, kao i u većini zemalja, prisutna su tri oblika kontrole obavještajne službe: kontrola od zakonodavne vlasti, kontrola od izvršne vlasti i kontrola od sudskih organa.\nIako su zakonom detaljno opisane nadležnosti Izvršnog obavještajnog odbora i Obavještajno-bezbjednosne savjetodavne službe – OBSS (vrijedi napomenuti da je ova služba kadrovski popunjena), navedeni kontrolni mehanizmi koje na raspolaganju ima Savjet ministara, u kontekstu afera koje se vezuju za rad OBA, nisu se oglašavali. Štaviše, nedavno je iz Savjeta ministara u Zajedničku komisiju za nadzor nad radom OBA upućen prijedlog da se za novo rukovodstvo imenuju Osman Mehmedagić za direktora, a Risto Zarić za njegovog zamjenika.\nPrijedlog začuđuje jer nijedan ne ispunjava uslove. Mehmedagić nema validnu diplomu, a Zarić je već u dva mandata obavljao funkciju zamjenika direktora (zakon o OBA ni direktoru ni zamjeniku ne dozvoljava treći mandat). Začuđuje i da je zamjenik predsjedavajućeg Komisije za nadzor nad radom OBA javno podržao navedeni prijedlog.\nZato je za pohvalu reagovanje Tužilaštva na nezakonitosti u radu OBA i ovaj potez treba posmatrati izvan političkog konteksta. Izgradnja društvene kontrole u oblasti bezbjednosti, naročito u obavještajnom sektoru, uslov je za svaki vid integracije, bez obzira da li je riječ o Malom Šengenu ili članstvu u EU. Obavještajno-bezbjednosne službe ne smiju biti u funkciji zaštite pojedinaca ili interesnih grupa već isključivo u ulozi čuvara osnovnih postulata društva.\nU Bosni i Hercegovini, po običaju, svaki napredak ide sporije, čak i u odnosu na susjedne zemlje.\nŠto se rada OBA tiče, u Sarajevu se ustalila izreka: «Kakva je, bolje da je nije». Kako na OBA gledaju u Banjoj Luci, najbolje se vidi iz više puta ponavljanih riječi Milorada Dodika: «Ta je služba uperena protiv institucija Republike Srpske».\nU čijoj je onda funkciji? U funkciji prve halke SDA.


Očekivani problemi gradjana | VAmedia - info portal\nOčekivani problemi gradjana\n21/07/2016 21/07/2016 Нема коментара на Očekivani problemi gradjana\nViše od 50 gradjana Valjeva sa najrazličitijim problemima obratilo se zameniku gradonačelnika Draganu Jeremiću. ” Devedeset posto njihovih problema je moguće rešiti i biće rešeni, preostalih deset posto pripada onima koji su došli da traže posao, ali zapošljavanje ne funkcioniše na taj način”, kaže Jeremić.\nKako je i bilo najavljeno priličan broj gradjana odazvao se prvom pozivu za susret sa zamenikom gradonačelnika Draganom Jeremićem. Vamediu je zanimalo šta je to što su gradjani isticali kao svoje probleme: ” Bilo je zaista svega. Najrazličitijih problema koje su oni izneli. Bilo je infrastrukturnih problema i naravno stare priče vezane za imovinsko pravne odnose gde mi ne pokrećemo sporove , jednostavno postoje procedure i gradjani treba da ih pokrenu, oni su inicijatori.Dosta komunalnih problema je bilo. Gradjani se žale i na procedure koje opet nismo mi propisali, ali možemo da ih ubrzamo. Bilo je najrazličitijih pitanja i zahteva pa i onih pravne prirode gde svakako naše pravne službe mogu da pomognu. U svakom od ovih slučajeva mi možemo da pomognemo”, odgovara Jeremić.\nMedju problemima gradjana našlo se i šetanje od šaltera do šaltera i medju spratovima uprave , psi lutalice, snabdevanje vodom, kanalizacija, eksproprijacija. Jeremić ponavlja da je praktično 90% tih zateva moguće rešiti i oni će biti rešeni , neki brže neki sporije u zavisnosti od procedure, ali postoje i oni koji se ne rešavaju na ovaj način.\n” Gradjani traže posao , što je bilo i očekivano , neki su imali i pravne probleme vezane za posao , ali uglavnom im treba zaposlenje. Ipak do posla ne mogu doći na ovaj način. Nedostatak posla za sobom povlači i mnoga druga socijalna pitanja i tu možemo da budemo od koristi i posredujemo prema Centru za socijalni rad koji će proceniti da li mogu da im pomognu jer je to njihova nadležnost. Mi nećemo i ne možemo zapošljavati ljude pojedinačno već je u našoj nadležnosti kao gradskog rukovodstva i naš zadatak da stvorimo uslove da se zaposli veći broj ljudi. I upravo sam im to i rekao. Mi već imamo pregovore i zaista je naš cilj da dovodeći inevstitore zaposlimo što veći broj ljudi”, kaže Jeremić i dodaje da zapošljavanje nema i ne sme imati nikakve veze sa partijama. Kako kaže činjenica da neko ima partijsku knjižicu ništa ne znači ako neko nema odredjenu , a potrebnu kvalifikaciju i zna da radi taj posao.\n” Više puta sam ponovio da smo ograničeni zapošljavanjem, to stanje neće trajati zauvek , ali i to da partijske knjižica ne može biti ulaznica . Ne treba da bude ni balast sa druge strane. Ova vlast želi kvalitetne , obrazovane kadrove. Pa mi sad imamo u privatnim firmama veoma obrazovane kadrove, i kod njih i oni što nemaju najpohvalnije iskustvo mogu da ga steknu. Zašto grad ne bi insitirao na tome takodje? Želimo i da damo šansu mladim ljudima , zašto da ne? Istina je da je negde zakonom predvidjeno pet godina iskustva recimo , a odakle onom ko je tek završio fakultet iskustvo? Mora negde da ga stekne. Podjednako je važno da ljudi shvate i da zapošljavanje u javni sektor ne može biti doživotno samo po sebi. Pa evo gde nas je to dovelo. Do toga da imamo kadrove koji nikom ne trebaju, ljude koji tako sede po ceo dan ili šetaju. Ima onih koji ne znaju , ali ima i onih koji neće. A toliko je onih koji hoće da rade, matematika je tu prosta “, objašnjava Jeremić.On podseća da je i kao direktor Direkcije gradjane redovno primao, ali i da su u odredjenoj meri bili očekivani problemi sa kojima će se gradjani obratiti.\nZamenik gradonačelnika kaže da je ovaj susret sa gradjanima bio samo prvi u nizu pa i da će ih biti još. Gradonačelnik Slobodan Gvozdenović gradjane će primati 29. jula.\n“Srbiji srce na dar”\nPočela Letnja Basket Liga 2016


Terapija protiv raka ne deluje u slučaju kad je oboleli pod stresom\n-Rak dojke je sam po sebi stres za organizam, pa bi pacijentkinje trebalo odmah da krenu na terapiju za suzbijanje stresa. Smanjenje stresa poboljšava prvenstveno psihičko stanje organizma, ali do sada nismo imali pojma da stres utiče i na terapiju protiv raka, odnosno da je blokira i čini neuspešnom- ističe dr Melani Flint, autorka istraživanja.\nTim doktorke Flint je pronašao da su ćelije raka izložene hormonima stresa kao što je kortizol, sklonije destruktivnim DNK molekulima, koji se zovu slobodni radikali. To uzrokuje da ćelije privremeno zaustave neumornu ćelijsku podelu jer se uključuju mehanizmi „popravke“ DNK. Iako zaustavljanje deljenja kancerogenih ćelija možda zvuči kao dobra vest – nije! Ta pauza zapravo štiti tumore od efekata terapije.\nPorast temperatura povećava broj dijabetičara


Otvoren konkurs za četvrtu generaciju polaznika programa "Dobar start" - NELT\nNaša kompanija je otvorila konkurs za četvrtu generaciju programa Dobar start.\nNaša kompanija je otvorila konkurs za četvrtu generaciju programa Dobar start. Polaznici generacije 2018/2019 će biti odabrani pažljivim procesom selekcije, nakon prikupljenih prijava. Zainteresovani studenti i apsolventi mogu aplicirati do 30. maja 2018.\nDobar start je pokrenut 2015. sa ciljem obuke za rad na poziciji Menadžera za ključne kupce (Key Account Manager). Namenjen je svima koji žele da razvijaju svoje veštine i napreduju, bilo da su eksterni kandidati ili zaposleni u sektoru prodaje u Neltu.\nU periodu od osam meseci, polaznici se postupno upoznaju sa poslovnim aktivnostima sa kojima se susreću zaposleni na pozicijama: Merchandiser, Key Account Executive Supervisor, Pre-Seller i Key Account Manager. Oni postepeno stiču znanja kroz formalne treninge i radionice ali i kroz praktičan rad u timovima, sa mentorima i kroz međusobnu saradnju.


Pritkin – Nutricionizam.com\nSvatko tko je barem jedanput pomislio da treba skinuti kilograme, sigurno je čuo da postoji i ova nisko-masna dijeta u kojoj se uglavnom koriste povrće, žitarice i voće, a minimalno hrana životinjskog podrijetla. Unos ukupnih masnoća se kreće oko 10% slično kao i u Ornish-ovoj dijeti. Amerikanac Nathan Pritikin, napisao je više knjiga kako bi objasnio svoje viđenje ovakvog...


POTRESI U MOSTARU, NEVESINJU, LJUBINJU Pucali zidovi i fasade, padali dimnjaci... (FOTO) | Happy BSC portal\nPOTRESI U MOSTARU, NEVESINJU, LJUBINJU Pucali zidovi i fasade, padali dimnjaci... (FOTO)\nPrema prvim informacijama, zemljotres jačine 5,4 stepena koji je danas pre podne jutros pogodio Bosnu i Hercegovinu, izazvao je oštećenja na građevinskim objektima.\nU Nevesinju su oštećene zgrade opštine, gimnazije i muzičke škole. Prekinuta je i nastava posle zemljotresa koji je u 10.19 sati potresao ovu opštinu. Sa starih kuća otpadali su dimnjaci i delovi fasada, prenosi Klix.ba.


442 pregleda\t4 komentar(a)\nMarija Ćatović, Foto: Filip Roganović\n09.11.2018. 06:39h Ažurirano: 09.11.2018. 06:39h\nU Privrednom sudu Crne Gore juče je počela rasprava u parnici koju je povela kompanija “Montenegroregion” iz Danilovgrada, u vlasništvu trojice ruskih državljana, a koja je tužila državu i Opštinu Kotor, i traži oko 20 miliona eura odštete, jer navodno već 12 godina ne može da gradi turističko naselje u Morinju.\nPripremno ročište sudija Dijana Ričković je odgodila za 14. decembar, a advokatica Montenegroregiona Zorica Đukanović tražila od suda da zadrži pravo da u daljem toku sudskog postupka, kao svjedoka, pozove i bivšu gradonačelnicu Kotora Mariju - Maju Ćatović.\nAdvokatica Đukanović je istakla da su i prvotuženi država (Ministarstvo kulture i Uprava za zaštitu kulturnih dobara), i drugotužena (Opština Kotor), svojim protiv pravnim radnjama, kao uzročnom vezom i nastalom posljedicom “krivi, jer je šteta učinjena namjerno”.\n“Ovo iz razloga što su bili svjesni svojih posljedica na način što su posebno tražeći dostavu, odnosno, dokument HIA studiju, koja u tom momentu nije bila propisana pozitivnim propisima CG. To se nesporno zaključuje kroz čitavu korespodenciju”, istakla je između ostalog advokatica Đukanović.\nRusi su pokrenuli postupak pred Privrednim sudom, a izvršni direktor Aleksandr Shaporev nedavno saopštio “Vijestima” da su ih vladini zvaničnici prevarili, a najviše direktor Direktorata za kulturnu baštinu Aleksandar Dajković, zbog kojeg su, kako tvrdi, imali dodatne troškove.\nPunomoćnik drugotužene u ovom Opštine Kotor Ognjen Vukasović, usprotivio se predlogu za saslušanje bivše gradonačelnice Ćatović jer se, kako tvrdi, sva formalna korespodencija već nalazi u spisima predmeta.\n“A čak i eventualna usmena obećanja fizičkih lica nijesu od uticaja na ovaj postupak, niti je postojalo ovlašćenje, niti zakonsko utemeljenje za eventualno davanje usmenih obećanja”, naveo je Vukasović prema sudskom zapisniku u koji su “Vijesti” imale uvid.\nRusi tvrde da su im, prlilikom kupovine 7.821 metra kvadratnog zemljišta od privatnih vlasnika 2006. godine, “predstavnici urbanizma u Opštini Kotor pokazali skice i rekli da na toj parceli postoje neki stari temelji na kojima se bez problema može graditi”. U to doba DPS je bio na vlasti u lokalnoj samoupravi Kotora.\nZamjenik Zaštitnika imovinsko pravnih interesa CG Milan Krsmanović ocijeno je da na bazi dokaza na koje se tužilac pozvao neće se moći “utvrditi nastanak kako stvarne štete, tako ni izmakle dobiti koju tužilac potražuje”.\nIz kabineta ministra kulture Aleksandra Bogdanovića su nedavno odgovorili da “Montenegroregion “nije oštećena strana, posebno imajući u vidu podatak da su u trenutku sticanja vlasništva nad parcelama u okviru DUP-a ‘Morinj’ planirane zelene površine, dakle nipošto gradnja bilo kojeg oblika”.\nMarkoviću pisali još u martu 2017. godine\nInvestitori koji su osnovali preduzeće “Montenegroregion” pismeno su se obratili premijeru Dušku Markoviću još u drugoj polovini marta 2017. godine kada su mu ukazali na propuste koje stranom investitoru “nameću biznis i administrativne barijere za ralizaciju višemilionske investicije za turistički kompleks u Morinju”\nMontenegroregionMarija ĆatovićPrivredni sud\n05.07. 11:25 h\t68795\n05.07. 11:01 h\t48630\n05.07. 12:00 h\t47682\n05.07. 12:00 h\t36139\n05.07. 12:34 h\t35510


Obrt - Ništa od Partizana, Ivanović bira drugi klub?! - Sportske.net\nObrt - Ništa od Partizana, Ivanović bira drugi klub?!\nTrener Partizana istakao je da postoji interesovanje tog kluba za mladog crnogorskog plejmejkera, ali je njegovo dovođenje u ovom trenutku daleko od realnosti.\nMilutinov oblači crveno-belo?!Duletova poruka - Ne igrajte se sa Partizanom!Nije sve u novcu - Žo Lovernj to najbolje zna!Nije samo Ivanović, Partizan hoće još jednog Crnogorca!Još jedna Partizanova legenda na klupi Mega Leksa!\nSkoro svi mediji u Srbiji preneli su informaciju da je Partizan "zagrizao" za crnogorskog košarkaša, Nikolu Ivanovića što se ispostavilo kao tačno pošto je Duško Vujošević istakao interesovanje za 21-ogodišnjaka.\nIpak, u ovom trenutku je Partizan daleko od crnogorskog plejmejkera koji je prošle sezone bio organizator igre podgoričke Budućnosti.\nKako saznaje Blic, sada je Mega Leks na pol poziciji kada je dovođenje Ivanovića u pitanju, u pitanju je ekipa koja je pokazivala interesovanje za ovog košarkaša još januara ove godine.\nUgovor Nikole Ivanovića je raskinut, videćemo šta će odabrati...


Obama: Smanjiti troškove studija u SAD\nPredsednik Barak Obama govori na Mičigenskom univerzitetu u En Arboru, 27. januara 2012.\nPredsednik Barak Obama predložio je da se promeni način na koji se novac iz federalnog budžeta daje koledžima i univerzitetima, u nastojanju da se smanji cena visokog obrazovanja u Sjedinjenim Državama.\nObama je izložio taj plan publici naklonjenoj takvim idejama - studentima Mičigenskog univerziteta. Plan je nastao po modelu programa “Trka do vrha” koji se sprovodi u osnovnom i srednjem obrazovanju. Obama je kritikovao rast troškova studija na koledžima - koji su se više nego udvostručili u proteklih 20 godina. On je takodje poručio da je visoko obrazovanje ključ za izgradnju američke ekonomije. Obama je pozvao Kongres da usvoji zakon koji je predložio, a koji se odnosi na poreske olakšice i stipendije za studente.\nPredsednik je ocenio da univerziteti moraju da učine više da bi smanjili troškove, obećavši da će vlada uložiti više sredstava u škole koje kontrolišu svoje cene. On je takodje naveo da vlade pojedinačnih država, koje kontrolišu državne univerzitete i koledže, moraju da učine više na finansiranju višeg obrazovanja.\nPrema Obaminom planom, federalna pomoć institucijama visokog obrazovanja povećaće se za nekoliko milijardi dolara. Ona takodje uključuje sredstva da se studentima koji planiraju da upišu koledž pomogne da odrede koja škola im nudi najviše za uloženi novac. Obama nije izneo više detalja plana, a veći deo njegovih ključnih tačaka mora da bude odobren u Kongresu.\nFederalna vlada navodi da su prosečna godišnja školarina i troškovi života na američkim univerzitetima 2010. iznosili gotovo 17.500 dolara. Pri tome, tu postoji veliki jaz izmedju studija na dvogodišnjim državnim koledžima, gde jedna godina može da košta manje od 8,000 dolara i privatnih, četvorogodišnjih koledža gde godina može da košta više od 32.000. Oni koji žele da upišu magistarske ili doktorske studije suočavaju se sa još višim troškovima. Mnogi studenti zato pozajmljuju velike sume novca da bi pohadjali univerzitet, što neke od njih optereti dugovima koje posle otplaćuju decenijama.


Author Topic: Koncerti u najavi (Read 52847 times)\n« Reply #50 on: 20-01-2012, 11:06:44 »\nKranje vreme da počnem da ih slušam!\n« Reply #51 on: 20-01-2012, 11:12:11 »\nAli neće on izvoditi pesme Einsturzende Neubauten (mada JESTE krajnje vreme da kreneš da ih slušaš). Ovo je fazon koji će biti\n« Reply #52 on: 20-01-2012, 11:16:15 »\nQuote from: Meho Krljic on 20-01-2012, 11:00:35\nOhoho, Bliksa Bargeld i Karsten Nikolaj bi trebalo da nas posete u Martu\n« Reply #53 on: 20-01-2012, 11:18:00 »\nNije ni ovo loše, mada... ne daje mi savršen povod da okončam šestogodišnje odlaganje temeljnog upoznavanja sa EN.\n« Reply #54 on: 20-01-2012, 11:26:39 »\nQuote from: Meho Krljic on 20-01-2012, 11:12:11\nAli neće on izvoditi pesme Einsturzende Neubauten\nТјах. За секунд се обрадовах. Шајзе.\n« Reply #55 on: 20-01-2012, 11:50:45 »\nJa u principu obožavam i Nikolaia (Alva Noto) i sve što njegova etiketa izdaje tako da mi je i njegova saradnja sa Bliksom dobro sela. Ali, da, mislim da se tebi to neće dopasti.\n« Reply #56 on: 20-01-2012, 12:08:07 »\nje l ovaj festival ima neke veze sa prošlogodišnjim Share festivalom? vidim da je sličan koncept, a i ulaznice su podjesnako skupe, jebiga treba para za "networking, knowledge sharing and education bringing together world class artists to drive a forward-looking debate on the position of technology in art and culture."\nnego, ko je u fazonu DJ-evi, ovo-ono, sutra u KC Grad nastupa Daniel Bell, nije loše za overiti.\n« Reply #57 on: 23-01-2012, 11:34:10 »\n« Reply #58 on: 23-01-2012, 11:43:50 »\nRado ću je ponovo ignorisati.\n« Reply #59 on: 23-01-2012, 11:52:24 »\nJa neću!!! Obnoviću gradivo!\n« Reply #60 on: 23-01-2012, 20:45:13 »\n« Reply #61 on: 27-01-2012, 18:11:10 »\npovampiriše se vampiri!\n“Vampiri” se vraćaju na scenu\nBeogradski sastav “Vampiri” najavljuje veliki povratnički koncert najavljen za 10. februar u Velikoj dvorani Sava Centra, sa početkom u 20h.\n“Vampiri” će nastupati kao sekstet, predvođeni frontmenom Aleksandrom Erakovićem-Erom. Iz originalne postave tu je još i Dejan Tomović-Tomke za klavijaturom. Novi članovi su: Damjan Dašić – bubnjevi i prateći vokal, Marko Calić – solo gitara i prateći vokal i Andreja Bucan – saksofon.\nKako je najavljeno iz Sava Centra, publika će imati priliku da posle više od decenije i po uživo čuje hitove sa svih pet albuma grupe “Vampiri” (Rama-lama-ding-dong, Ljubav je san, Malena, Plavi grad…), kao i pesme iz filma “Mi nismo anđeli” ( Be-be, Subota uveče, Zaljubljena tinejdžerka…).Najavljeni su i gosti iznenađenja.\n“Vampiri” su svoj povratak na muzičku scenu obeležili i koncertom u Negotinu 10. januara.\nCene karata za koncert su 1.000, 1.300 i 1.600 dinara.\n« Reply #62 on: 27-01-2012, 20:05:59 »\nZnači, NEW ORDER, na Egzitu ove godine.\n« Reply #63 on: 24-02-2012, 22:30:52 »\nDa ispunim dužnost i podsetim da to koncerta Krisiun, Malevolent Creation i Vital Remains u beogradskom Gan Klabu ima još... er... četiri dana. U Feliksu mi rekoše da je ostalo još samo malo karata (po 1500 dinara komad), pa eto, ipak Malevolenti ne dolaze često (da ne kažem da nisu nikad) a onaj prošlogodišnji DVD iz Australije ih pokazuje u zadivljujuće dobroj formi.\n« Reply #64 on: 05-03-2012, 11:33:43 »\nDakle: Todo Mundo:\nFestival Todo Mundo u Beogradu\n22. i 23. marta u Domu omladine Beograda održaće se prvi world music festival “Todo Mundo". Učestvovaće Tinariwen, Konono No1, Svetlana Spajić i Bokan Stanković i Talabarte.\nWorld music ima svoju istoriju i prošlost, heroje i legende, pošto je već pune dve decenije posebna kulturna i tržišna oznaka. Ubrzana globalizacija i zgušnjavanje kulturne komunikacije učinile su nekada udaljene delove sveta i njihovu muzičku tradiciju delom naše tradicije.\nU Beogradu ne postoji festivalska prilika niti događaj koji bi učvrstio naša znanja o etničkoj muzici. Etnička muzika iz celog sveta najbolji je mogući uvod u svet drugačijih kulturnih mogućnosti - predstavljanje muzike Trećeg sveta pruža idealnu platformu sa koje se može otkriti svet drugog i različitog. Posebno je važna činjenica da se ovim putem može na afirmativan način progovoriti o manjinama u našoj zemlji i njihovoj kulturnoj zaostavštini.\nVeliki gradovi nekadašnjih kolonija već godinama su centri urbanizacije o kojoj nema mnogo reči u medijima, ali koja je dovela do nove samosvesti u tzv. Trećem svetu. Inspirisani tradicionalnim muzičkim formama, ali slušajući savremenu pop muziku, mnogi mladi umetnici iz tih zemalja uspeli su da stvore svoje, autentično nove muzičke forme. Festival TODO MUNDO je posvećen upravo istraživanju i predstavljanju nove muzike iz tih zemalja, koja je nastala na temelju nekadašnje muzike, ali predstavlja važan doprinos muzici budućnosti.\nDom omladine Beograda//Amerikana - Četvrtak, 22. mart, 21:00\nKoncert: Talabarte (Španija) i Tinariwen (Mali)\nTalabarte je nova grupa iz španske provincije Galicije, koja svoj rad zasniva na savremenoj folk i akustičnoj muzici. Ovaj projekat spojio je trojicu značajnih i iskusnih muzičara sa galicijske muzičke scene: Quim Farinha (iz grupe Berrogüetto) violina, diatonik harmoniku svira Pedro Pascual (iz benda Marful), a na kontrabasu je Kin García (iz grupe Susana Seivane).\nNa svom prvom albumu, Talabarte donose muziku koja odiše svežinom, punu melodijskih nijansi i maštovitih aranžmana, koja ističe viruoznost muzičara. Vode nas kroz popularnu muziku Galicije i drugih prostora, a repertoar su obogatili sopstvenim kompozicijama. Uticaji modernog doba i tradicije se prepliću kroz različite umetničke vizure – od jazza i folka, preko tanga do evropske muzičke tradicije. Njihov energičan nastup nikoga ne ostavlja ravnodušnim i sigurno će vas naterati na ples!\nTinariwen znači na jeziku Tuarega "napuštena mesta" i odslikava njihovo nasleđe nomada iz pustinje Sahara. Tinariwen pravi buntovnu muziku u stvarnom značenju te reči - u stvari prva postavka grupe je osnovana u jednom od Gadafijevih pobunjeničkih logora u Libiji, i učestvovala je u pobunama Tuarega u Maliju. Lik ratnika sa puškom u jednoj ruci, i gitarom prebačenom preko leđa je vrlo rasprostranjen u kulturi Tuarega, pošto je to simbol njihovog života između borbe i poezije. Muzika je proterana i preneta preko raznih zemalja putem kaseta, kao medijuma propagande pobune. Bez obzira na to, muziku ne treba sagledavati samo u tom kontekstu, već ona nastupa sama za sebe u svojoj globalnoj prijemčivosti.\nNa svojim fender gitarama sviraju pustinjski bluz, koji govori o usamljenosti, gubitku prijatelja u borbi, o njihovom životu u izgnanstvu i razočarenju po povratku. U najvećem broju slučajeva oni su zamenili tradicionalne instrumente Tuarega električnim gitarama, a različiti uticaji variraju od roka do Boba Marlija, pomešani sa starim melodijama Tuarega. Kada je objavljen njihov drugi album, "Amassakoul", naslednik njihovog debi albuma "Radio Tisdas Sessions" (Emisije Radio Tisdasa), u kom su još više razvili svoje muzičke ideje, veoma je pozdravljen od strane kritike. Nije nikakvo iznenađenje da ih novine nekada nazivaju "Rolling Stonsima Sahare".\nUgledni britanski časopis Uncut proglasio je album "Imidiwan: Companions" malijskih bluzera Tinariwen najboljim albumom 2009. godine, Tinariwen sviraju fuziju funka i bluesa, a na petom studijskom albumu “Tassili” (objavljen 2011) tuareški muzičari vraćaju se svojim korenima, pa su svoje električne instrumente zamenili akustičnim. ”Tassili” je sniman u alžirskoj pustinji i poseže duboko u samu srž zvuka Tinariwen dok se simultano otvara svetu koji ga okružuje. Na novom albumu predstavljaju se gostujući indie rockeri i brass sekcija iz New Orleansa. Dugogodišnji fanovi benda, Tunde Adebimpe i Kyp Malone iz TV On The Radio, te Nels Cline iz benda Wilco, zajedno sa Dirty Dozen Brass Band-om, učestvovali su u stvaranju albuma ”Tassili”.\nKao i većina velikih bendova iz zaleđa Zapadne Afrike, i Tinariwen donose sa sobom mistiku koja je odavno izgubljena u rock muzici, nanoseći svoje doživljaje sa ove i one strane života na naslage svog iskustva sa rock muzikom. Tinariwen bolje razumeju čemu rock n roll služi nego skoro svi moderni rock n roll bendovi, sa one strane The White Stripes i The Black Keys. Slavljenje trenutka je suština rock n roll estetike, a oni to najbolje rade, jer slave svaki trenutak u kome postoje.\nVeseli i nasmejani Tuarezi odlaze preko pustinje u svojim džipovima iz kojih neminovno trešti Rock The Casbah, mašući iz budućnosti Talking Headsima i Led Zeppelinima ovog sveta - kao njihovi jedini pravi naslednici i jedini pravi naslednici rock n rolla kao globalne kulture.\nDom omladine Beograda//Amerikana - Petak, 23. mart, 21:00\nKoncert: Svetlana Spajić and Bokan Stanković (Srbija) i KONONO No. 1 (DR Kongo)\nNa TODO MUNDO Festivalu nastupiće premijerno Svetlana Spajić sa Bokanom Stankovićem, najboljim multiinstrumentalistom u Srbiji, pevačem i gajdašem, sa kojim peva još od 1993. godine. Njih dvoje su usavršili tradicionalno pevanje "na bas" iz Istočne Srbije, odakle je i Bokan. Zajedno su posetili mnoga sela u Istočnoj Srbiji, gde su pevali, plesali, svirali i družili se sa najboljim seoskim pevačima u regionu. U Bokanovom selu Lasovu, blizu Zaječara 2009. godine su snimili materijal uz pomoć Erika Adamsona i Zdravka Mirčete, sa kojima planiraju da nastave saradnju i sačuvaju kulturnu baštinu Istočne Srbije.\nProterani ratovima i bedom iz svojih izolovanih i mirnih sela u Kinšasu, kongoanski muzičari morali su da pobede gradsku buku. Sposobnost improvizovanja jeste ključ opstanka u prestonici većoj od dva Konga. Za muzičare to znači korišćenje dečjih harmonika koje su ostale posle odlaska Belgijanaca šezdesetih, automobilskih delova, federa, flaša, improvizovanih pojačala, mikrofona sklepanih od odbačenih magneta i „bacača glasa", velikih megafona koji uspešno zamenjuju zvučnike. Ali, ovaj ultimativni lo-fi omogućio je nekolicini kongoanskih bendova da proizvede neke od najluđih trans ritmova koje ste ikada čuli, čudni zvuk koji trese na granicama eksperimentalnog dancea, avangardnog rocka i tradicionalnih ritmova, odolevajući ipak svakoj kategorizaciji. BBC je ovo radikalno mutirano muzičko čudo opisao kao„Afro-cyber futurizam", a belgijski producent i promoter Vincent Kenis dao mu je pre pet godina ime koje, čini mi se, savršeno pristaje - congotronics.\nKONONO No. 1 najpoznatiji je od šest bendova koje je Kenis „otkrio" u predgrađima Kinšase. U srcu njihovog muzičkog hibrida, pored omamljujuće distorzije, nalazi se Bazombo trance, ritmovi prašuma uz granicu sa Angolom.\n“Bili su na evropskoj turneji kada sam pre nekoliko godina posetio nesrećni grad i uspeo sam da uživo čujem samo pođednako dobre Masanka Sankayi. Odlazak na koncerte u predgrađima Kinšase više je logistički nego bezbednosni poduhvat. U gradu nema taksija, a Masanka Sankayi svirali su u anarhičnoj četvrti Matonge, gde je službenicima UN-a (mojim domaćinima) zabranjeno da odlaze vozilima organizacije. Porte Rouge, bar u kome su godinama nastupali, „oveštičen" je (i zatvoren) nekoliko nedelja ranije , i teškom mukom pronašli smo Nouvelle Porte Rouge, gde su muzičari, barske dame i zgodni gosti pobegli od krvožednih veštica. Muzičari u Kongu ne treba samo da zabave i nateraju da zaplešete, već održavaju vezu sa duhovima predaka i ostalim silama koje caruju nevidljivim svetom, što je jedan od najvažnijih i najpoštovanijih poslova u podsaharskoj Africi.” Vincent Kenis - Producent\nBelgijski Crammed Dics zaslužan je za pet diskova edicije Congotronics. KONONO No. 1 nalaze se na prvom disku, dok je CONGOTRONICS 2 kompilacija na kojoj su i Masanka Sankayi. Omot je radio Zoran Janjetov.\nFestival organizuju Dom omladine Beograda u saradnji sa Francuskim institutom, Long Playom i Ring Ringom. Ulaznice su u prodaji na Blagajni DOB, po ceni od 1000 dinara za 22.03. i 500 dinara za 23.03. Ulaznica za obe festivalske večeri može se kupiti po ceni od 1300 dinara.\n« Reply #65 on: 05-03-2012, 19:20:38 »\nDuško Gojković će nastupiti na ovogodišnjem Supernatural festivalu koji će se održati 22. aprila na Adi Hiju. meni je ovo posebno drago obzirom da sam propustio njegov nastup na prošlogodišnjem beogradskom džez festivalu, te ću Supernatural sasvim sigurno posetiti.\n« Reply #66 on: 05-03-2012, 19:51:36 »\nJa sam bio prilično razočaran njegovim nastupom na BGJ festivalu pre nekoliko godina jer je nekako sve bilo zaslađeno i predvidivo pa sad više nemam nikakva očekivanja.\n« Reply #67 on: 07-03-2012, 15:50:01 »\nHihihi .. Karte na britanskoj turneji Radioheada ce kostati 65 funti. Eto kako ce naplatiti svoj "besplatan album".\n« Reply #68 on: 15-03-2012, 15:02:47 »\nVečeras od 23h u KC Gradu, za džabe, koncert benda Bitipatibi...\nMi smo od secera.mov\n« Reply #69 on: 17-03-2012, 17:53:22 »\nVečeras od 23h u klubu Crazy Horse (Skadarska 40c), sviraju: Piknik/Horror Piknik i Narednik Lobanja & Vod Smrti, ulaz je 250 dinara.\nHorror Piknik - Smrt Dolazi.divx\nNarednik Lobanja i Vod Smrti - Nervni Gas [Trupa Trupala EP, 2011]\n« Reply #70 on: 22-03-2012, 15:20:46 »\nNego večeras i sutra World Music festival u Beogradu: Todo Mundo:\nWORLD MUSIC FESTIVAL “TODO MUNDO” 22. marta i 23. marta 2012. DOB//Amerikana Prvi World Music Festival u Beogradu!\nOrganizacija: Dom omladine Beograda u saradnji sa Francuskim institutom, Long Play i Ring Ring\nUlaznice su u prodaji na Blagajni DOB, po ceni od 1000 din za 22.03. i 500 din za 23.03. Cena ulaznica za obe festivalske večeri: 1300 din. Cena ulaznice za koncert Naked: 100 din.\n22.03. TALABARTE & TINARIWEN//23.03. SVETLANA SPAJIĆ i BOKAN STANKOVIĆ & KONONO No. 1 + NAKED\nVođeni željom da predstavimo našoj publici muziku koja nam dolazi iz metropola trećeg sveta, pokrećemo festival čija ideja je da nam približi svetsko bogatstvo izvorne i iz nje izvedene popularne muzike.\nZa prvo izdanje pripremili smo gostovanje senzacionalnih Tinariwen, svakako najvećih zvezda world music scene u ovom trenutku - dobitnici Grammy nagrade ove godine, Tuarega sa električnim gitarama. Ostale zvezde su Konono No1, iz Kinšase u Kongu, orkestar na velikom broju limenih kanti priključenih na pojačala, kao i naši Svetlana Spajić i Bokan Stanković, sa svojim viđenjem naše izvorne muzike, te nastup Talabarte - prvo gostovanje jednog sastava koji osavremenjuje muzičku tradiciju španskog regiona Galicije.\nEkskluzivna muzička manifestacija kakvu je naš grad odavno zaslužio!\nDom omladine Beograda//Amerikana - Četvrtak, 22. mart, 20:30\nUgledni britanski časopis Uncut proglasio je album "Imidiwan: Companions" malijskih bluzera Tinariwen najboljim albumom 2009. godine. Tinariwen sviraju fuziju funka i bluesa, a na petom studijskom albumu “Tassili” (objavljen 2011) tuareški muzičari vraćaju se svojim korenima, pa su svoje električne instrumente zamenili akustičnim. ”Tassili” je sniman u alžirskoj pustinji i poseže duboko u samu srž zvuka Tinariwen dok se simultano otvara svetu koji ga okružuje. Na novom albumu predstavljaju se gostujući indie rockeri i brass sekcija iz New Orleansa. Dugogodišnji fanovi benda, Tunde Adebimpe i Kyp Malone iz TV On The Radio, te Nels Cline iz benda Wilco, zajedno sa Dirty Dozen Brass Band-om, učestvovali su u stvaranju albuma ”Tassili”.\nSVETLANA SPAJIĆ i BOKAN STANKOVIĆ (Srbija)\nKONONO No. 1 (DR Kongo)\nSVETLANA SPAJIĆ i BOKAN STANKOVIĆ\nDom omladine Beograda//Klub - Petak, 23. mart, 23:30\nU okviru Prvog beogradskog World Music festivala "Todo Mundo", koji će biti održan u Domu omladine 22. i 23. marta, organizatori su odlučili da na festivalu nastupi jos jedan beogradski bend. Grupa Naked će na kraju festivala napraviti odličnu atmosferu za završnu žurku festivala 23. marta u Klubu Doma omladine Beograda. Cena ulaznice za nastup benda Naked je 100 dinara.\nKod ovog sastava, umesto jednostavne formule spajanja muzičara iz dva različita miljea (urbano-‐ruralno), imamo šestoricu momaka koji sviraju sve!\nNe radi se ni o kakvom preterivanju. Violinista, dvojica bas gitarista, harmonikaš, gitarista i bubnjar, na spisku pređašnjih i sadašnjih muzičkih projekata beleže filharmonijsku klasiku, nu metal, džez, kamernu kompoziciju, primenjenu muziku (filmovi, crtaći, predstave, izložbe), fank i pop.\nAlbum „Noyz“ (Multikultivator) je bio iznenađujuće uspešan debi na raskrsnici džeza, roka, etna i fanka; kolekcija kratkih i efektnih pesama i promišljenih, lepo upakovanih aranžmana. Prošlogodišnje izdanje „Get Naked“ objavio je mađarski Narrator Records, i ovo će biti prava koncertna promocija ovog albuma.\n« Reply #71 on: 22-03-2012, 15:46:46 »\nNažalost nećem moći, al ima već ko ide...\n« Reply #72 on: 22-03-2012, 16:54:44 »\nIma, na primer - ja!\n« Reply #73 on: 22-03-2012, 17:06:35 »\nTinariwen bolje razumeju čemu rock n roll služi nego skoro svi moderni rock n roll bendovi, sa one strane The White Stripes[/size] i The Black Keys[/b][/size]. Slavljenje trenutka je suština rock n roll estetike...\n« Reply #74 on: 22-03-2012, 17:11:20 »\nSuper su Tinariven i uživo i ovako i krivo mi što ne idem al jbga... obaveze.\n« Reply #75 on: 23-03-2012, 13:42:14 »\nbio i ja, meni su se Španci više dopali\n« Reply #76 on: 23-03-2012, 14:08:58 »\nStvarno? Ti si onda jedini kome su se oni više dopali. Svi oko mene su zbijali šalu s njima a seirili tokom nastupa Tinariwen. Biće sutra moj prikaz na Jazzinu. A uskoro ću da okačim i poneki video koji sam usliko.\n« Reply #77 on: 23-03-2012, 15:07:45 »\nEvo recimo kako zvuče pominjani Španjolci iz Galicije kad sviraju rumunjsku i makedonsku muziku:\nTalabarte @ Todo Mundo festival, DOB, Belgrade, 22 March 2012 3\nA evo kako zvuče Tuarezi:\nTinariwen @ Todo Mundo festival, DOB, Belgrade, 22 March 2012 2\nEdit: A Nebojša se baš raznežio.\n« Reply #78 on: 30-03-2012, 00:29:27 »\nBritanski sastav Duran Duran ipak će nastupiti na Exit festivalu (12. – 15. jul) u Novom Sadu\nNa sajtu Duran Duran navodi se da će grupa nastupiti prvog dana Exit festivala, 12. jula.\n« Reply #79 on: 30-03-2012, 00:51:12 »\nХоули моули, никад до сада нисам био на том Екситу нити ме је ишта привукло, али ово се не пропушта!!!\n« Reply #80 on: 30-03-2012, 00:53:41 »\nЈао! Girls on Film, A View to a Kill, Union of the Snake, Rio и остали класици - уживо! Поезија!\n« Reply #81 on: 01-04-2012, 18:54:51 »\nJel ovo stvarno jel ako jeste\n« Reply #82 on: 01-04-2012, 19:44:23 »\nТаква вест баш на први април?\n« Reply #83 on: 02-04-2012, 10:56:13 »\nZato je i meni sumljivo\n« Reply #84 on: 02-04-2012, 21:13:11 »\nIpak su nas zaj....i\nA kad nema kod nas ima youtubu\nRage Against the Machine - (HD)(The Battle of Mexico City)(Full DVD)(Subtitled/Lyrics)(Pro-shot)\n« Reply #85 on: 04-04-2012, 22:10:53 »\nA sad nešto ozbiljno\n« Reply #86 on: 10-04-2012, 13:14:18 »\nNekakav IQ festival. "Pored Mensona u Beogradskoj areni 9. juna nastupiće makedonski sastav „Mizar“, legendarni slovenački „Laibach“, domaći „Block out“, te britanski „Dirty Vegas“."\nMalo ga preteraše, treba bubreg da prodam da sve postignem...\n« Reply #87 on: 07-05-2012, 18:53:04 »\nA sutra !\n« Reply #88 on: 07-05-2012, 19:41:18 »\nUUUUUU Mizar su bili ma exitu prošle godine i otkinuli isto kao i Laibach, koji preko sutra sviraju na trgu u NS.\n« Reply #89 on: 07-05-2012, 19:58:32 »\n"Želim Metaliki da dobro peva i da ne zabušava."\n« Reply #90 on: 08-05-2012, 10:12:21 »\n« Reply #91 on: 08-05-2012, 13:19:28 »\nПосетиоци концерта имаће прилику да чују песме „Уђу пешчани човече“, „Тужно али истинито“, „Неопростив“, „Кадгод могу да тумарам“, „Ништа више није важно“ и друге песме које подстичу деструкцију и самоуништење\n« Reply #92 on: 08-05-2012, 13:35:33 »\nNije valjda da pratiš taj nepismeni sajt.\n« Reply #93 on: 08-05-2012, 15:45:33 »\nQuote from: zakk on 10-04-2012, 13:14:18\njedva cekam !!!\nCene karata iznose 2890 RSD za parter i 2990 RSD za kategoriju tribine. Početak prodaje može se očekivati uskoro.\n« Reply #94 on: 08-05-2012, 20:29:25 »\nQuote from: Miljan Markovic on 07-05-2012, 19:58:32\nMETALLICA MOJ DOBAR DRUGAR\n« Reply #95 on: 08-05-2012, 23:17:43 »\nQuote from: Steva Lazin Ljuštikin on 08-05-2012, 10:12:21\nАко је судити по концерту у Београду од пре 5-6 година, Тоустерси далеко, далеко боље звуче на албумима него уживо. Од свих које сам гледао, а гледао сам подоста, били су најнеубедљивији кад се упореде са снимљеним материјалом.\n« Reply #96 on: 08-05-2012, 23:44:05 »\nE sad si mi srušio sve iluzije.\n« Reply #97 on: 09-05-2012, 00:21:39 »\nМожда им није било вече, можда им велика сала СКЦ-а није легла, не знам какав је тај новосадски простор. Мада треба напоменути да је мени омиљени албум Don't Let the Bastards Grind You Down и да сам отишао с великим очекивањима. А добио сам круту, преозбиљну свирку. По мом мишљењу, ска не би требало да буде такав, тим више што Тоустерси нису ска-џез фузија па да кажеш - ајде идем да гледам виртуозну свирку, а не да се зезам.\n« Reply #98 on: 09-05-2012, 03:39:03 »\n« Reply #99 on: 09-05-2012, 20:27:50 »\nДобра свирка, задовољан сам, али не ради ме та музика толико више, отишао сам да их чујем из поштовања и да пружим млађем буразу искуство првог концерта свог тренутно омиљеног бенда.


OŠTRA DEBATA PREDSEDNIČKIH KANDIDATA U FRANCUSKOJ: "Mi smo crtali granice na Kosovu, setite se toga" | Dnevne\nPočetna AKTUELNO OŠTRA DEBATA PREDSEDNIČKIH KANDIDATA U FRANCUSKOJ: “Mi smo crtali granice na Kosovu, setite se toga”\nOŠTRA DEBATA PREDSEDNIČKIH KANDIDATA U FRANCUSKOJ: “Mi smo crtali granice na Kosovu, setite se toga”\nPrvu televizijsku debatu tokom kampanje za predsedničke izbore u Francuskoj obeležile su oštre rasprave na različite teme, od burkinija do Krima. Tokom dela rasprave u kome je bilo reči o ulasku Krima u Rusiju, Fransoa Fijon rekao je da “zapad sam crta granice” i kao primer naveo Kosovo.\n– Mi smo sami crtali granice, između ostalog, primer je Kosovo. Mi mislimo da, ako smo Zapadnjaci sve nam je dozvoljeno – možemo ući u Irak, možemo zavoditi red u bilo kom delu sveta… Postoji osnovni princip: narod ima pravo da sam bira svoju sudbinu. Postoje i granice koje su uspostavljene na način koji je nedopustiv za narod – neočekivano je izjavio Fijon na debati.\nInteresantno je da je poziciju zapadnih zemalja o Krimu kritikovao i lider radikalne levice Žan Luk Melanšon.\n– Meni lično izgleda da je Krim više povezan sa Rusijom – rekao je Melanšon.\nOstatak debate obeležila je oštra rasprava u kojoj se na udaru ostalih kandidata našla ultradesničarka Marin le Pen, najviše zbog svojih stavova o bezbednosti i mestu islama u Francuskoj.\nLe Pen, koja se protivi imigraciji i koja želi da ograniči versku odeću na javnim mestima, kazala je da su burkini “znak budjenja radikalnog islama u Francuskoj” i optužila Makrona da to podržava.\n– Burkini je problem javnog reda. Ne koristite ga da delite Francusku – rekao je Makron.\nLe Pen i Makron su zajedno sedeli u studiju TF1 televizije, zajedno sa kandidatima, koji su po istraživanjima javnog mnjenja, na trećem i četvrtom mestu – Fransoa Fijonom i Benoa Amonom, kao i sa petoplasiranim Žan Lik Melanšonom.\nFijon je odbacio predlog Le Penove da se stvori prostor za više od 40.000 zatvorenika kao nerealan, istakavši da nikada više nije učinjeno za poslednjih pet godina”.\n– Predlažem 16.000 zatvorskih mesta – rekao je Fijon.