Georgijevska elita kratkog pamćenja – CfSP\nGeorgijevska elita kratkog pamćenja\nDragan Šutanovac 03/25/2021 Comments (0)\nAutor: Dragan Šutanovac, predsednik Saveta za strateške politike i potomak žrtava operacije Kopaonik\nUpotreba imperijalne Georgijevske lente u Srbiji veoma je kontroverzna jer su tokom Drugog svetskog rata ruske kolaboracione snage nacističkog režima nastavile da nose svoje ordenje uz pripadajuće lente. Tako je upravo žuto-crna imperijalna Georgijevska lenta korišćena od Ruskog zaštitnog korpusa (Russisches Schutzkorps Serbien), koji je predstavljao kvislinšku vojnu formaciju sa sedištem u Beogradu pod direktnom komandom nemačkog Vermahta.\nU Srbiji je registrovano jedno autentično elitističko udruženje koje se pored deklarisanog očuvanja i negovanja slobodarskih tradicija, primarno bavi zaštitom ugleda, očuvanjem društvenog statusa i ostvarivanjem kulturno-rekreativnih i drugih potreba njihovih članova. Radi se o Klubu generala i admirala Srbije – u daljem tekstu: Klub – čije je rukovodstvo svoje intelektualne potencijale u oblasti bezbednosti podredilo lukrativnosti i privilegijama dela svojih članova. U ostvarivanju tog cilja su, nažalost celokupnog društva, veoma uspešni jer pedantno obezbeđuju kontinuitet budžetskih donacija. Tako im Ministarstvo odbrane, pored finansijske, obezbeđuje i donacije nefinansijske prirode u vidu besplatnog korišćenja službenih prostorija i organizovanih prevoza ili krstarenja brodom “Kozara”.\nI pored toga, Klub “elite” osporava državno vlasništvo nad Domom Vojske Srbije, gde imaju sedište, i lobiraju da zgrada pripadne SUBNOR-u Srbije. Treba li naglašavati da su i tu prepoznali svoj interes i naprasno postali kolektivni član SUBNOR-a kako bi i oni dobili deo prava vlasništva nad nekadašnjim Ratničkim domom. Kuriozitet njihovog neprincipijelnog postupanja najbolje se ogleda u činjenici da je Ratnički dom (Dom Vojske Srbije) sagrađen donacijama članova nevladine organizacije Narodna odbrana i uz izdašnu pomoć kralja Aleksandra I Karađorđevića, a kao poklon ratnicima nakon Prvog svetskog rata koji su u dobroj meri i sami bili darodavci izgradnje. Članovi Kluba uglavnom su tokom karijere bili istaknuti članovi Komunističke partije Jugoslavije, čiji su partijski drugovi nakon 1945. upadali i prisvajali kuće srpskih domaćina, a sada žele preko boraca NOR-a da prisvoje imovinu onih protiv kojih su se nekada borili. Koliko je rad Kluba kompatibilan s programom SUBNOR-a dovoljno govori činjenica da nikad u svom radu i dokumentima nisu iskazali interes obezbeđivanja socijalne sigurnosti boraca i ratnih vojnih invalida i njihovih porodica, kao i porodica palih i umrlih boraca i invalida.\nRUSOFILSTVO: Iako po Statutu vanstranačko udruženje, Klubu ne smeta kompromitacija da im predsednik Skupštine bude dnevnopolitički aktivista. Nekad vedeta Pokreta Snaga Srbije i njihov predsednik Odbora za bezbednost general u penziji Milomir Miladinović, sada aktivno zagovara povratak obaveznog služenja vojnog roka kako bi propagirao stav jednog dela vladajuće stranke, pri čemu nema argumentovano objašnjenje svih posledica, a ni uzroka aktuelnog stanja. Kad se govori o aktuelnom problemu popune i nedavnoj nemogućnosti Vojske da primi sve dobrovoljce na služenje vojnog roka, general to nesuvislo objašnjava neadekvatnom formacijom. Treba li naglašavati da Uprava za organizaciju veoma lako menja formaciju na osnovu odobrenih predloga Uprave za strategijsko planiranje. Ali očigledno se ambicija generala da se konvertira iz vojnika u političara višeg poslušništva uspešno finalizuje.\nBez obzira na menjanje političkih stranaka, Miladinović je očigledno u rad Kluba inkorporirao i Bogoljubovo nasleđe nekritičke rusofilije. Umesto definisanja i očuvanja državnih interesa Srbije, Klub nastoji da svojim delovanjem prioritetno zaštiti rusku projekciju uticaja. Tako je Klub dodelio Medalju srpskih generala i paradni bodež samo jednom stranom vojnom predstavniku, pukovniku Andreju Kindjakovu. Nije teško pogoditi da se radi o ruskom obaveštajcu koji je imao mandat izaslanika odbrane u Beogradu i u čijem je mandatu njegov potčinjeni, potpukovnik Georgij Kleban, sprovodio operativni ofanzivni rad protiv Vojske Srbije. Iako je njegova aktivnost vrbovanja oficira Vojske Srbije višestruko dokumentovana tek krajem 2018, kada je isplaćivao potpukovnika u penziji Z. K., što smo videli na Jutjubu i drugim medijima, nije propuštena prilika da ni njegov tadašnji nadređeni pukovnik Andrej Sobakin dobije od Vulina Vojnu spomen-medalju. Klub je delio i počasno članstvo, ali od stranih predstavnika samo dvojici ruskih general-pukovnika, što nije iznenađenje.\nKlub je javno objavio da je primao i finansijsku donaciju direktno od ruskog izaslanika odbrane. Bez obzira na to kolika je visina te donacije i koliko se često ponavlja, u diplomatskim krugovima, a i po svim moralnim kodeksima, primanje novca od bilo koje strane obaveštajne službe predstavlja eksplicitnu kompromitaciju, makar to bila i Vojno-obaveštajna služba Ruske Federacije, koja očigledno sprovodi ofanzivna dejstva prema aktivnim i penzionisanim pripadnicima Vojske Srbije. Ne može se sa sigurnošću tvrditi da njihov rad predstavlja alter ego naše diplomatije ili pak pseudoposvećenost deklarisanoj evropskoj orijentaciji, ali sasvim sigurno Klub dezavuiše državnu politiku vojne neutralnosti, kao i deklarisane spoljnopolitičke ciljeve. Imajući u vidu svu institucionalnu podršku koju prima od države, kao i direktne donacije od trećih zemalja, upitno je kako Brisel gleda na sve naše formalno iskazane namere o evrointegracijama. Verovatno ni građani nisu previše iznenađeni, zbog čega ovakav rad nije predmet pažljive opservacije naših bezbednosnih službi.\nMEDALJE: Nedavno je Klub delio i Spomen-medalje povodom 75 godina pobede nad fašizmom i 15 godina postojanja Kluba. Sama medalja vizuelno se sastoji od amblema Kluba koji se nalazi na Georgijevskoj zvezdi. Izgled same medalje na najbolji način odslikava posvećenost i opredeljenost rukovodstva Kluba. Možda bi heraldički Natalijina ramonda više odgovarala simbolu privrženosti Srbiji, ali Klub je ipak izabrao Georgijevsku zvezdu kao strani simbol vezan za rusku istoriju. Radi li se o neznanju, dodvoravanju ili iskrenom poštovanju prema Georgijevskoj lenti, stvarno je teško utvrditi.\nDa li je potrebno istaći da Georgijevska lenta predstavlja ruski vojni i patriotski simbol koji se pojavio još 1769. godine kao deo Ordena Svetog Georgija. Imperijalna Georgijevska lenta razlikuje se u boji od one iz sovjetskog perioda jer su umesto žuto-crnih traka (boje carskog grba), kasnije korišćene narandžasto-crne koje su simbolizovale vatru i barut.\nU to vreme se za pogibiju svakog pripadnika Ruskog zaštitnog korpusa streljalo 50 Srba, tako da im je “vrednost” bila ekvivalentna nemačkom vojniku. Tokom oktobra 1942. učestvovali su u operaciji Kopaonik zajedno s pripadnicima 7. SS “Princ Eugen” divizije i bugarskog 36. pešadijskog puka s ciljem uništenja Rasinskog korpusa Jugoslovenske vojske u otadžbini, a pod komandom majora Dragutina Keserovića. Operacija je sa vojnog stanovišta bila neuspešna, ali zločini koji su počinjeni nad civilnim stanovništvom monstruozni. Ukupno je likvidirano 670 civila, a ubijeno 10 i streljana većina od 120 zarobljenih pripadnika JVuO. Do kraja rata su učestvovali u borbama manjeg obima, uglavnom protiv partizana i četnika. Zanimljivo je da je verovatno zbog tih zločina, a možda i zbog imenovanja Germogena (Grigorije Ivanovič Maksimov) za poglavara Hrvatske pravoslavne crkve, Draža Mihajlović u radiogramu Jugoslovenskoj vladi, a emitovanom na Radio Londonu, poručio ruskim izbeglicama da se sele iz Srbije.\nSasvim sigurno se većina generala i admirala u penziji učlanila u Klub kako bi svojim znanjem i iskustvom doprineli optimalnim rešenjima u oblasti bezbednosti, kao i u promociji vrednosti kojima su posvetili celokupnu karijeru. I mnogi članovi Kluba nikad ne bi pristali da promovišu uticaj trećih zemalja i obezbeđuju korist od takvih angažmana. Međutim, činjenica je da je aktuelno rukovodstvo Kluba veoma aktivno u promociji uticaja Ruske Federacije, od čega im verovatno i zavisi finansijska podrška ruske Vojno-obaveštajne službe, kao i aktuelne političko-vojne strukture u okviru Ministarstva odbrane. Sve insignije se po pravilu nose s ponosom i dignitetom pred svojom nacijom i pred svetom, ali ne takve da nam stranci nameću kontroverzne simbole koji su u Srbiji kompromitovani zločinima.\nOd članova Kluba javnost bi očekivala ili da smene rukovodstvo i da rad takvog kluba posvete isključivo podršci nacionalnim interesima Republike Srbije, ili da se iščlane iz strane obaveštajne ispostave. I svakako da oni koji su primili pomenutu Spomen-medalju na Georgijevskoj zvezdi vrate istu jer ona nosi i vapaj spaljenih seljaka u crkvi u Krivoj Reci.\nPrevious Kome smeta jaka vojska?\nNext St. George’s elite of short memory


Beogradska filharmonija ispraćena ovacijama u Zagrebu - Story.rs - Upoznajte poznate\nPoslušajte novu pesmu Lollobrigide – Reklama\nPobedik prvog serijala šoua Prvi glas Srbije, Davor Jovanović promovisao je u sredu, 15. Maja u beogradskom kubu Koketa novu pesmu pod nazivom Ja leđa Saznaj više Naslovna |\nKoktel | Muzika | Beogradska filharmonija ispraćena ovacijama u Zagrebu\nBeogradska filharmonija ispraćena ovacijama u Zagrebu\nklasična muzika ,\nNakon 30 godina, Beogradska filharmonija održala je u ponedeljak, 28. maja nastup u Zagrebu, gde ih je publika u punoj dvorani Lisinski ispratila ovacijama.\nBeogradska filharmonija u prestonicu Hrvatske stigla je predvođena šefom je Muhajem Tangom i nastup započela izvođenjem atraktivne minijature Train toccata Lj. Juana. Nakon toga, sa pijanistom Aleksejom Volodinom priredili su Treći klavirski koncert Rahmanjinova. Vrhunac koncerta bilo je temperamentno izvođenje Pete simfonije Čajkovskog, iza kojeg su usledile višeminutne ovacije i dva bisa -završnica Train tokate, čije je poslednje taktove orkestar odsvirao stojeći, a nastup je okončan tek kada je Beogradska filharmonija, kao drugi bis, izvela Hristićevu Grlicu bez dirigenta.\nPosle koncerta domaćini iz Zagrebačke filharmonije organizovali su druženje za članove oba orkestra, koje je potrajalo do kasno u noć.\nNakon što se ovih dana šuškalo da Bijonse čeka drugo dete, čak i da je dete začeto u Beogradu, Bijonse je odlučila da raščisti sa Saznaj više Ami G Show sa Tropiko bendom i Draganom Brajovićem Brajom\nEmisija će biti na programu u utorak 21. maja od 22:15h na televiziji Pink. Saznaj više Novi seksi spot Dženifer Lopez!


Pronađen testament Aleksandra Velikog? – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nLondonski istoričar Dejvid Grant tvrdi da je pronašao testament jednog od najvećih vojskovođa svih vremena – Aleksandra Velikog, više od 2.000 godina nakon njegove smrti.\nKako piše “Dejli mejl”, posljednje poglavlje drevne “Aleksandride”, koje sadrži Aleksandrove planove vezane za njegove pohode, ali i detalje o tome gdje je želio da bude sahranjen, sve do sada smatrano je fiktivnim.\nPrema Grantovoj knjizi “Potraga za izgubljenim testamentom Aleksandra Velikog”, najmoćniji generali čuvenog osvajača su sakrili njegov originalni testament, zbog toga što je za nasljednike odredio nerođenog sina Aleksandra IV i vanbračnog Herakla.\nTo je dovelo do onoga što je u istoriji poznato kao “Ratovi za nasljedstvo”.\nTakođe, zbog drevnih rimskih priča, po kojima je Aleksandar umro ostavljajući carstvo “najjačem”, ili bez ikakvih riječi, istoričari su dugo vremena zanemarivali tekst sa posljednjih strana “Aleksandride”.


Ako ste izbrisali poruku na WhatsApp-u provjerite još jednom | Kodex.ME\nMoguće je da se ipak vidi\nAko ste izbrisali poruku na WhatsApp-u provjerite još jednom\nPrije nekoliko mjeseci WhatsApp je uveo mogućnost brisanja greškom poslatih poruka prije nego što primalac stigne da ih pročita. Ipak, čini se da ova funkcija ne radi uvijek onako kako je zamišljeno.\n21. 02. 2018 - 22:12 Autor: Kodex\nNovinari portala The Next Web primijetili su da su citirane poruke u grupnim razgovorima vidljive čak i nakon što ih korisnik obriše. Isto važi i za privatne razgovore, prenosi B92.\nUprkos tome što originalna poruka nestaje, njen sadržaj i dalje je moguće vidjeti u citiranom pasusu.\nWhatsApp ističe da je poruke moguće obrisati do sedam minuta nakon što su poslate - dok god pošiljalac i primalac koriste najnoviju verziju te aplikacije. Ipak, u FAQ sekciji nigdje se ne spominju citirane poruke.\nTrebalo bi napomenuti da se i ranije dešavalo da korisnici pronađu način za povraćaj obrisanih poruka. Jedan od primjera je post na španskom tech blogu AndroidJefe, u kojem se navodi da je moguće vratiti obrisane poruke putem korišćenja istorije Android notifikacija. Koristeći druge aplikacije, korisnici su mogli da pretraže notifikacije u kojima je bio naveden sadržaj poruka.


Google kupio tehnološku kompaniju da poboljša YouTube | PC Press\n20. mart 2011. 7. avgust 2017. Eli Gilić\nInače, Google-ovi sajtovi, pogotovo YouTube, imali su najveći gledanost u januaru ove godine ‒ čak 144, 1 milion gledalaca. Na drugom mestu bio je Vevo s pedeset jednim milionom, a dalje sledeYahoo, Viacom Digital i AOL.\nTagovi: film, Google, Green Parrot Pictures, YouTube\n← Japanski proizvođači čipova ponovo rade


Silence Force 5***** je prošao sve testove Groupe Seb sa izvanrednim rezultatima. Za usisavanje bez kompromisa, uz novi P3WER GLIDE dodatak koji osigurava optimalne rezultate na bilo kojoj površini. Izuzetno tihi usisavač omogućava izuzetan nivo praktičnosti za tiho čišćenje sa beskompromisnim rezultatima.\nP3WER GLIDE glava pokriva sve vrste površina\nNova P3WER GLIDE glava je opremljena četkom za prašinu sa tri položaja, dizajnirana za svaki izazov kada se radi o usisavanju prašine.\nBez potrebe za promenom filtera, uz tehnologiju visoke filtracije koja čini filtere Silence Force Compact + trajnim (kada koristite Hygiene + Rowenta kese).\nNova ručka sa pojačanom ergonomskom konstrukcijom daje izuzetnu udobnost pri čišćenja, zahvaljujući izuzetno intuitivnim načinima kontrole.\nIma potpuno novu veoma efikasnu usisnu glavu P3WER GLIDE sa 3-položaja, za rezultate čišćenja bez napora na bilo kojoj površini.\nExtreme Silence Tehnologija nudi beskompromisni komfor, nivo buke niži u poređenju sa svakodnevnevnim razgovorom, samo 66 dB pri punoj snazi.\nUz raznovrsne napredne karakteristike usisivač poseduje i novi sistem EffiTech motora koji proizvodi krajnju energetsku efikasnost i novu ergonomičnu ručku za maksimalnu udobnost pri upotrebi.


Ženski triatlonci zdravstvenog rizika treba da znaju | BA.Lamareschale.org\nŽenski triatlonci zdravstvenog rizika treba da znaju\nPlanira napraviti tri jedan dan?\nUzeti u obzir ovo.\nZa potrebe studije, koji je predstavljen na društvo 2017 naučnog skupa američki Urogynecologic i tek treba da bude objavljen, istraživači su ispitane 259 žena u dobi između 35 i 44. Sve žene su bile uključene u triatlonac grupama, a većina aktivno trenira za tri u to vrijeme-njihova prosječna treninga uključeni radi 3,7 dana, biciklističke 2,9 dana, a plivanje 2,4 dana tjedno.\nIstraživački tim je imao žene prijave bilo kakve simptome karlice pitanja poda mišića.\nKao što je već spomenuto, otkrili su da jedna od tri ženskog triatlonaca imao zdjeličnog dna poremećaj-to je u odnosu na oko 25 posto žena u SAD-u u svemu, prema ranijim studijama koje su istraživači upućuje.\nOd onih ispitanika koji su imali simptome, 54 posto je imao neki oblik urinarne inkontinencije, 28 posto je imao izmeta, a pet posto je dijagnosticiran nešto što se zove karlice orgulje prolaps-kada mišići koji podržavaju organ u karlicu oslabiti toliko, organ , kao što su mjehur, kapi protiv zidove vagine (au!).\nKoja je veza između tri i ove uslove?\nSvaki put kada pokrenete, bicikl, ili napraviti još jedan visoko-utjecaj, high-speed aktivnost, angažujete mišića karlice-ona su zapravo dio svog core grupa mišića, način na koji ABS i leđnih mišića su.\nDakle, teorija istraživača je da, ako trenirate dovoljno energično, vi stavljate mišića karlice na rizik zamora koji bi mogao učiniti ih slabije i eventualno postaviti te za stvari poput inkontinencije ili prolaps, prema istraživač studije Johnny Yi, MD, a urogynecologist na Loyola University u Chicagu.\n"Međutim, snažniji studija je potrebno dokazati ovu teoriju," kaže on.\n15 fitnes navike trebate uspostaviti u Vaš 20s\nPrije nego vam dam svoj cilj ubija ga na Ironman jednog dana, držati nekoliko upozorenja na umu.\nPrvo, iako je studija učinio naći veća prevalencija karlice poremećaja iz predmeta studija, za razliku od opće populacije poda, treba da se uradi da znamo da li trening za tri zapravo uzrokovao uvjetima više istraživanja.\nIako neugodan i dosadan, karlice poremećaji podu nisu opasne po život.\nU stvari, oni su često posljedica porođaja-koji bi mogli objasniti neke od karlice pitanja iskazani u studiji.\nČetrdeset i šest posto učesnika u studiji bili su mame, i ova grupa je češće prijavljuju stres urinarne inkontinencije (55 posto majki u odnosu na 24 posto ne-majke), kao i prolaps karlice organa (osam posto u odnosu na pet posto).\nKonačno, učesnicima karlice problemima podu bili su češće pokazuju znakove ono što istraživači zovu "atletičarka trijada", što znači smanjena energija, menstrualne nepravilnosti i niske gustoće kostiju.\nTo otvara mogućnost da imaju jedan ili više od ovih karakteristika je odigrala ulogu.\nZaključak: Ako ste triatlonac ili da neki drugi heavy-duty fizičke aktivnosti, i osećate se zdravi i nemaju zdjeličnog dna poremećaj simptome, nema razloga da pozove nazad vašeg treninga.\n"Nadamo se da će ova studija ne odvrati žena u ostvarivanju", kaže Yi.\n"Ohrabrujemo vježbanje i zdrava aktivnost, ali se nadamo da žene traže briga za simptome ako ih imaju."\nAko to učinite, on preporučuje vidi se urogynecologist, koji se bavi karlice poremećaja podu.\n5 Nutrition Savjeti za triatlonaca\nKako je planinarenje 100 milja pomoglo da mi potpuno pretvorim život\nVodič za početnike za penjanje penisa\nPerfect Leggings da raste vašu stomaku, produžite noge, držite znoj pod kontrolom i još mnogo toga\nDa li patike imaju datum isteka?\nEfektivna nova vežba se pomera\n4 načina pro atletičari guranje kroz grubo trening\nKako sprečiti vaše telo od bola tokom dugog aviona\nSve što treba da znate o Fitness Trackers-u


Vi ste ovde: Početna Aktivnosti Vesti Amandmani za promenu Ustava ispod evropskih standarda\nAko promena Ustava bude zasnovana na prihvatanju i zadovoljavanju tek minimuma standarda Evropske unije, takav Ustav neće doneti potreban kvalitet mladoj demokratiji kao što je sprska – poručeno je danas na međunarodnoj konferenciji “Promena Ustava na putu ka EU-Šta pravosuđu donose predloženi amandmani?”, u organizaciji Evropskog pokreta u Srbiji.\n„Ustavno definisanje nezavisnosti samo sudija, ne i tuzilaca manjkavo je u svim sistemima. To bi trebalo da bude opšti standard“, kaže Beširević.


podrška mamama koje doje Archives - Dojenje - najbolji izbor za bebu\npodrška mamama koje doje\nNapomena pre čitanja: Tekst je napisan za one mame koje nisu odustale od dojenja, da ih ohrabri da izdrže i daju sve od sebe. Ni na koji način nema nameru da omalovažava žene koje su od dojenja odustale iz bilo kod razloga....\n21/03/2015 28/11/2015 0201\n27/02/2015 26/07/2016 0170\nKako da tata pomogne dojenju\nMilena Kostić 05/09/2014 10/02/2015\n05/09/2014 10/02/2015 0227\nPodrška okoline, pre svega porodice mami koja doji je jako važna. Tu bebin tata igra vodeću ulogu. I on može da pomogne da dojenje bude uspešno....\nkontakt koža na kožupodrška mamama koje dojepodrška porodicetata i dojenje\nadminm 06/08/2011 05/05/2016\n06/08/2011 05/05/2016 2 253\nRAZGOVARAJMO! DOJENJE – 3D ISKUSTVO Ove godine udruženi smo širom sveta u naporima za zaštitu, podršku i promociju dojenja. Kako na globalnom nivou procenat isključivog dojenja dece raste, verovatno se pitate – zašto je potrebno pričati o dojenju? Zar dojenje nije prirodan...\nbebedojenjedojenje 3 d iskustvokomunikacijapodrška mamama koje dojeSvetska nedelja dojenjaSvetska nedelja dojenja 2011umrežite se


SMS poruke lusteru\nMultimedijalna umetnost sa primenom novih tehnologija više nije neobična pojava. Vrlo često ti ekstravagantni eksponati imaju veze sa mobilnom mrežom i telefonima. Posebno je atraktivan prijem tekstualnih SMS i multimedijalnih MMS poruka. Upravo takav unikatan primerak eksponata – kristalnog lustera sa mogućnošću prikazivanja SMS poruka, izložen je na nedavno održanoj izložbi Crystal Palace Collection for 2004. Prikazala ga je kompanija Hause of Swarowski, poznata po izradi unikatnog nakita i drugih predmeta od kristala.\nAutor ovog eksponata, koji nosi kontroverzni naziv Lolita, jeste već poznati umetnik savremenog multimedijalnog dizajna Ron Arad. Njegov eksponat predstavlja neobičan i jedinstven spoj klasičnog stilskog dizajna i trenutno aktuelnih i modernih tehnologija. Nakon nastupa na pomenutoj izložbi, Lolita je prikazana u Milanu (na izložbi dizajna Milan Design Week). Kao i u prethodnom slučaju, predstavljala je atrakciju koja je okupila najveći broj posmatrača.\nRon Arad je svoj eksponat napravio koristeći tablu sa 2.100 kristalnih elemenata i 1.050 LED dioda za dobijanje vizuelnog efekta. Tim elementima ovog neobičnog lustera dodat je 31 procesor (Intel Itanium 2). Elektronske komponente povezane su kablovima ukupne dužine od jednog kilometra. Sva ta tehnika upotrebljena je kako bi se omogućilo svetlosno prikazivanje SMS poruka koje Lolita (to jest, njen autor) prima od poznanika, prijatelja i svih ostalih zainteresovanih da šalju takvu poruku.\nSvim pomenutim elementima treba dodati i uređaj za komuniciranje i prijem poruka – mobilni telefon. Ron Arad za tu svrhu koristi model Nokia 6120. To je stariji model (septembar 2000) dualnog telefona sa dimenzijama 130 x 47 x 18 milimetara i masom od 114 grama. Ima ekran rezolucije 96 x 60 tačaka sa zelenim pozadinskim svetlom. Koristi litijumske baterije, koje mu omogućavaju neprekidan rad u trajanju od 270 minuta, dok u stand by režimu traju 260 sati. Pristup Internetu ostvaruje se podrškom Wap 1.1 protokolu. U ovom slučaju najvažnija mu je već uobičajena opcija prijema tekstualnih poruka. One se prikazuju na medijumu (lusteru) pomoću svetlosti, što izgleda izuzetno efektno. Cena ovog eksponata zasad nije poznata. U svakom slučaju, može se pretpostaviti da će biti u istoj meri ekskluzivna.


TAČNO U 13:35 SATI: Pobili su ljude u Varvarinu na pijačni dan, pa zapucali na sve koji su prišli da pomognu - Telegraf.rs\n30/05/17 | 13:37\nTAČNO U 13:35 SATI: Pobili su ljude u Varvarinu na pijačni dan, pa zapucali na sve koji su prišli da pomognu\nMost u Varvarinu gađan je u dva navrata, iako je u prvom srušen, avioni NATO-a su se, tri do šest minuta kasnije vratili i izvršili drugi napad, među poginulima i Sanja Milenković (16), učenica Matematičke gimnazije u Beogradu\nNa današnji dan 1999. godine, tačno u ovo vreme, 13.35 sati dogodio se masakr u Varvarinu. Toga dana avioni bombarderi NATO-a, koji su pripadali nemačkoj vojsci, bombardovali su u dva navrata most u Varvarinu kada je poginulo deset a povređeno 30 civila.\nNećete vi da ginete, ja ću: Milenko je pre 18 godina izgovorio ove teške reči i krenuo u poslednju bitku sa NATO avionima (FOTO)\nNATO raketa je pre 18 godina spržila leskovačkog Romea i Juliju: Dok su vagoni goreli, delovi ljudskih tela leteli su na sve strane\nIako je vazdušni napad na ovaj mali grad počinjen u sred dana, po vedrom vremenu, kada se oko mosta nalazilo više od 1.000 ljudi, zvaničnici NATO-a su napad nazvali "legitimnim“ a žrtve "kolateralnom štetom“.\nVazdušni napad na most izvršen je na pravoslavni praznik Svetu Trojicu i pijačni dan, kada se u blizini mosta nalazilo preko 1.000 ljudi. Tog dana bilo je vedro i sunčano vreme, što znači da su piloti NATO bombardera imali dobru vidljivost.\nU prvom napadu koji je otpočeo oko 13.25 sati most je pogođen sa dve rakete. Kao posledica pogodaka raketama, most je odvojen od srednjeg nosača, sa gradske strane srušen je u reku, dok je drugi kraj skliznuo na uzvišenu obalu, tako da je na kraju deo dug oko 100 metara visio pod jakim uglom srušen u Moravi.\nU prvom napadu život su izgubile tri osobe, a najmanje pet osoba je povređeno.\nIako je most već bio srušen, avioni NATO-a su se, tri do šest minuta kasnije vratili i izvršili drugi napad ispalivši još dve rakete koje su usmrtile sedam i teško povredile još dvanaest civila koji su u međuvremenu došli kako bi pomogli povređenima u prvom napadu. Tela većine ubijenih bila su raskomadana.\nFoto: Printskrin RTS Video\nMeđu ubijenim civilima bila je i šesnaestogdišnja Sanja Milenković, učenica Matematičke gimnazije u Beogradu. Sanja je prethodne godine bila đak generacije u varvarinskoj osnovnoj školi, a prema nekim tvrdnjama i najuspešniji učenik u istoriji ovog grada.\nU Srbiji se ovaj napad smatra zločinom protiv nedužnih civila, koji je NATO avijacija namerno izvšila.\nSredstvima Srba iz Švajcarske, preko Fonda dijaspora za maticu, od jula do novembra 1999. godine na mestu gde se nalazio most koji je razoren, izgrađen je novi dvostruko širi most, a pored mosta spomenik žrtvama.\nSvakog 30. maja ovde se održava pomen žrtvama.\n(Telegraf.rs / Vikipedija)\nFića je hranio hlebom pola Srbije, a Kragujevčani sada hoće da urade fenomenalnu stvar u znak zahvalnosti (FOTO)\nStrašna, nova seks-igra osnovaca u Srbiji: Podele se u žandare i lopove, pa imaju žestoki seks! (FOTO)\n31. maj 2017 | 19:28\nNiko i nikada ne sme u ime ovog naroda i onoliko " kolateralne štete", pomenuti ulazak u ozloglašeni NATO! Zar niko neće odgovarati za svo zlo koje su nam naneli?\n30. maj 2017 | 14:25\nTa osnovna škola treba da promeni ime u čast poginule učenice Sanje Milenković jer je bila učenica generacije i primer ostalima.\n30. maj 2017 | 14:15\nTo su vaši strateški prijatelji i donatori davali su nam bombe na poklon a svaka vredi velike pare a šta za Rokicu znače pare ništa. A vi i dalje trčite ka njima kao ovce na solilo.


Danilović je podneo neopozivu ostavku na mesto predsednika kluba koji je opterećen finansijskim problemima. U medijima je često bila tema i mogući odlazak Vujoševića iz Partizana.\n"Finansijska situacija je jako teška i ona prourokuje sve druge probleme. Videćemo šta može na tom planu da se brzo uradi. Osećam obavezu prema klubu i prema igračima i posebno navijačima...Ne bih smatrao moralnim da ne uradim sve što je moguće da se klub u ovakvoj situaciji vrati na staze uspeha", rekao je Vujošević.


Preduzeće "Nikola Tesla" uplatilo 50.000 KM | Herceg Televizija Trebinje\nPreduzeće "Nikola Tesla" uplatilo 50.000 KM\nPreduzeće "Nikola Tesla" uplatilo je kauciju od 50.000 KM za novi pogon trebinjskog "Novoteksa", potvrdio je Srni stečajni upravnik "Novoteksa" Lazar Đurđević.\nNa posljednjoj Skupštini povjerilaca trebinjskog tekstilnog kombinata odlučeno je da se novi pogon "Novoteksa" proda preduzeću "Nikola Tesla" po cijeni od 3,04 miliona KM, a sav novac bi trebao biti uplaćen do polovine maja.\nCijena za koju je nakon osam propalih licitacija prodat novi pogon "Novoteksa" je 60 odsto od prvobitno procijenjene vrijednosti objekta.\nStečajni postupak u "Novoteksu", koji je imao oko 800 radnika, pokrenut je 2011. godine, a ukupna dugovanja ovog preduzeća su oko 62 miliona maraka.


Blokirani tržišni mehanizam – Katalaksija\nRadivoje Ognjanović · Objavljeno 06/04/2011\nBritanski ekonomisti su još pre dva veka postavili pitanje: “šta je uzrok ekonomske krize?”, a onda zaključili da je to pogrešno pitanje. Oni su posmatrali krize, primetili da svakoj krizi prethodi jedan period lažnog prosperiteta, i na osnovu toga sasvim ispravno zaključili da je kriza samo posledica tog lažnog prosperiteta. I zato, pitanje ne treba da glasi “šta je uzrok krize?”, već “šta je uzrok tog lažnog prosperiteta?”.\nBritanski ekonomisti su postavili pravo pitanje ali nisu dali odgovor na njega. Na to pitanje odgovor nam je dao, još pre sto godina, ekonomski genije i najveći ekonomista svih vremena – Ludvig fon Mizes (Ludwig von Mises), a odgovor glasi – inflacionizam, tj. monetarna i kreditna ekspanzija.\nJoš od vremena Žana Batiste Seja (Jean-Baptiste Say), znamo da se roba ne kupuje novcem, već drugom robom. Novac je samo opšteprihvaćeni medijum razmene. Novac je samo posrednik u procesu razmene roba, a da bi novac bio posrednik u procesu razmene – on mora biti nešto što se ne sme menjati.\nU procesu razmene roba, pod pretpostavkom da se količina novca u sistemu ne menja, vremenom se uspostavi ravnotežni nivo cena. U takvom sistemu novac u svakom trenutku ima pokriće u realnoj robi i kao takav postaje stabilan novac i omogućava uspostavljanje zdravog cenovnog sistema i zdrave ekonomske kalkulacije.\nBez stabilnog novca nema zdravog cenovnog sistema, bez zdravog cenovnog sistema nema zdrave ekonomske kalkulacije, a bez zdrave ekonomske kalkulacije nema racionalnih poslovnih odluka. Svi ekonomski sistemi, bez obzira kako se oni formalno zvali, u kojima nema stabilnog novca i zdravog cenovnog sistema – su samouništavajući ekonomski sistemi.\nStabilan novac je pitanje svih pitanja, preduslov za vođenje bilo kakve smislene ekonomske politike, i zato je osnovni zadatak svake države da privredi i stanovništvu obezbedi stabilan novac. Kada danas govorimo o stabilnom novcu, onda pod tim mislimo na relativno konstantnu količinu novca, uz maksimalno godišnje povećanje od 2-3 procenta. Veoma je bitno reći da se tih dodatnih par procenata u sistem ne upumpavaju zbog toga što je taj dodatni novac ekonomiji potreban, već zbog sprečavanja eventualnih manipulacija u pogledu povlačenja novca iz opticaja (money hoarding). Dakle, iza te ideje o minimalnom povećanju količine novca u opticaju, stoji to da bi tih par procenata novog novca bili dovoljno velika kazna za one koji povlače novac iz opticaja, a ujedno dovoljno mala monetarna intervencija da bi značajnije remetila zdrav cenovni sistem.\nKada bi se država pridržavala tog pravila, i kada bi se taj novokreirani novac u sistem ubacivao direktno i na dobro osmišljen način, onda bi taj novokreirani novac bio koristan novac. Međutim, ako država, umesto tog pravila, prihvati drugo pravilo koje kaže da “konzervativna fiskalna politika dozvoljava budžetski deficit do 3% u odnosu na BDP”, onda je jasno da od stabilnog novca nema ništa. Kod nas je BDP (barem fiktivno) desetak puta veći od postojeće količine novca u opticaju, što znači da vlast ne emituje dodatnih 3%, već 30%, a ako je budžetski deficit 4% onda se emituje dodatnih 40%. Ako tom novcu dodamo i novokreirani novac iz procesa tzv. deevrizacije, i po drugim osnovama, onda se količina novokreiranog novca dodatno povećava i imamo godišnju inflaciju od preko 50 procenata.\nKako je moguće imati inflaciju od preko 50%, a da cenovna inflacija (rast cena potrošačke korpe) bude manja od 10%? U normalnom ekonomskom sistemu, u sistemu u kome vladaju ekonomski zakoni, to ne bi bilo moguće, ali ono što nije moguće u normalnom sistemu – moguće je u modifikovanom socijalističkom sistemu. Država fiksira kurs dinara u stanju neravnoteže (sa ogromnim trgovinskim deficitom), i sa tako precenjenim dinarom čini uvozne proizvode jeftinijim nego što oni stvarno jesu, a ti veštačko jeftini uvozni proizvodi postaju brana eskalaciji cenovne inflacije. Na taj način veći deo inflacije se prebacuje na državni dug i predstavlja prikrivenu, tj. potisnutu inflaciju, koja se kad-tad mora iskazati kroz hiperinflaciju ili kroz bankrotstvo države.\nPosledice monetarne ekspanzije\nKada se kod nas govori o posledicama inflacije onda se obično govori samo o onome što se vidi na samoj površini. Zna se da se sa svakom novom količinom novokreiranog novca upumpanog u sistem kod privrede i stanovništva stvaraju inflaciona očekivanja. U samoodbrani od inflatornih udara i u pokušaju amortizovanja gubitaka zbog slabljenja kupovne moći novca, privrednici podižu cene svojih proizvoda, a sa druge strane stanovništvo sa svojom ušteđevinom ili beži u stabilnije valute ili panično troši novac jer zna da će roba svakim danom biti sve skuplja. Na taj način inflacija hrani samu sebe i veoma brzo prelazi u hiperinflaciju, a zatim dolazi do monetarnog kolapsa.\nO toj posledici inflacije se dosta zna, ali se o jednoj drugoj posledici inflacije malo zna, a to je da inflacija izaziva duboke strukturne poremećaje.\nNovokreirani novac u sistem nikada ne ulazi na neutralan način, da svaki stanovnik dobije svoj deo novca, već svaka inflacija u suštini predstavlja favorizovanje jednog dela privrede i stanovništva, a na račun diskriminacije drugog dela privrede i stanovništva.\nTaj novi novac se obično usmerava prema državnoj i paradržavnoj administraciji, kao i prema centrima moći koji imaju veću “lobističku snagu”.\nKada se govori o posledicama inflacije, onda se mora citirati jedna izuzetno važna Hajekova (Friedrich Hayek) rečenica:\n“U inflatornim uslovima, resursi se kreću, ne u skladu sa zdravom ekonomskom kalkulacijom, već prema mestima ka kojima je inflacija usmerena.”\nOva rečenica je izuzetno važna i zato ćemo je objasniti na primeru srpske ekonomije u poslednjih desetak godina.\nDržava je u procesu tzv. deevrizacije, a na konto dobijenih deviza iz procesa privatizacije, emitovala ogromnu količinu dinara, a onda se tim dinarima veštački povećavao životni standard jednog privilegovanog dela stanovništva. Sa povećanjem životnog standarda tog dela stanovništva došlo je i do povećanja tzv. diskrecione potrošnje, a ona je, po pravilu, usmerena ka sektorima: trgovine, turizma, ugostiteljstva, nekretnina (građevinarstva) i tome slično. Na osnovu te veštačke tražnje, u tim sektorima je kreirano nekoliko stotina hiljada novih radnih mesta, tj. došlo je do predimenzioniranja kapaciteta. Da je period masovne monetarne ekspanzije trajao kraće, onda bi i to predimenzioniranje bilo manje, ali kako se taj period produžio na 7-8 godina, onda se desilo još nešto. Zaposleni u realnom sektoru su primetili da se u ovim favorizovanim sektorima obrće znatno više novca nego u realnom sektoru, da su profiti znatno veći, i onda dolazi do masovnog obustavljanja proizvodnje u realnom sektoru a kapital i radna snaga kreću ka pomenutim privilegovaim sektorima. Na taj način je došlo do dodatnog predimenzioniranja kapaciteta i do dodatnog kreiranja novih radnih mesta u pomenutim sektorima. Još jednom da naglasimo, sva ta radna mesta su kreirana na osnovu veštačke tražnje izazvane ekspanzivnom monetarnom politikom.\nTo je trajalo koliko je trajalo, a onda se desilo ono što se pre ili kasnije moralo desiti: dolazi do prekida u dotoku novog novca, dolazi do drastičnog pada tražnje, a onda sva radna mesta kreirana na osnovu te lažne tražnje bivaju likvidirana. Isto tako, najveći deo kapitala koji je otišao u te sektore – postaje uništeni kapital.\nSada možemo postaviti pitanje: da li to znači da će se čitav sistem vratiti u početni položaj? Nažalost, NE. Ako se ne dogodi neko čudo, sistem se neće vratiti na početni položaj, već će pasti ispod početnog položaja, a sve zbog izgubljenih radnih mesta u realnom sektoru i zbog uništenog kapitala.\nUpravo je to ono što naše ekonomske vlasti ne znaju: inflacija ne otvara nova preduzeća već zatvara i ona postojeća; inflacija ne kreira nova radna mesta već uništava i postojeća; inflacija ne stvara novi kapital već razara i postojeći kapital; inflacija ne doprinosi razvoju privrede i društva, već samo izaziva strukturne poremećaje i povećava siromaštvo države i naroda.\nPosledice kreditne ekspanzije\nIz ovog primera se jasno vidi kakve razorne posledice iza sebe ostavlja monetarna ekspanzija, ali najgore u svemu tome je to što ona nije najveći problem – još je veći problem kreditna ekspanzija, tj. savremeno bankarstvo zasnovano na delimičnim bankarskim rezervama.\nKada se govori o bankama, onda se obično misli da su banke institucije koje štednju građana kanališu u razvoj i investicije. Međutim, ono o čemu se malo zna je to da je bankama dato pravo na emisiju novca, ali za razliku od države koja emituje pravi novac, banke emituju nepostojeći, fiktivni, lažni, tj. kreditni novac.\nBez štednje nema kapitala. U normalnom sistemu, kada pojedinci troše manje nego što proizvedu, taj novac se ostavlja po strani i predstavlja štednju. Kada se ta štednja plasira kao kredit, onda ona predstavlja stvarne proizvode, ima pokriće u realnim kapitalnim dobrima, i kao takva predstavlja realno raspoloživa sredstva za dalju proizvodnju. Ali, kada pozajmice dolaze iz kreditne ekspanzije, privrednici i stanovništvo su obmanuti jer iza tog “novca” ne stoje nikakva proizvedena dobra već samo novokreirani kredit. Sa kreditnom ekspanzijom se može povećati samo knjigovodstveni kapital, ali se ne može povećati ponuda kapitalnih dobara.\nPreduzetnici na taj način bivaju obmanuti u pogledu stvarnog nivoa štednje i stvarno raspoloživog kapitala, i svoju ekonomsku kalkulaciju grade na potpuno lažnim informacijama. I zato se kaže da kreditna ekspanzija sa sobom nosi sistematsko falsifikovanje informacija i sistematsko falsifikovanje ekonomske kalkulacije, a kao rezultat dobijamo veštačko inteziviranje provrednih aktivnosti, tj. predimenzionirane kapacitete i promašene investicije.\nOno što bi svima moralo biti jasno je sledeće: Savremeno bankarstvo je najobičnija prevara, piramidalni sistem, u kome banke izdaju lažne potvrde o vlasništvu, u zamenu za pravi novac, čime se novac u opticaju fiktivno povećava u visini izdatih lažnih potvrda.\nFaza eskalacije krize\nBankarstvo zasnovano na delimičnim bankarskim rezervama generiše izuzetno elastičnu ponudu novca, ponuda novca se širi sa lakoćom, ali se isto tako lako ulazi i u suprotan proces – proces drastičnog smanjenja ponude novca.\nKao i u svakom piramidalnom sistemu, bankari su svesni nesolventnosti banaka, i na prvi znak krize – prvi povlače novac, obustavljaju dalju kreditnu ekspanziju, i onda nastaje kriza. Kriza izbija munjevito i u veoma kratkom periodu celokupna privreda se nađe u stanju praktičnog bankrotstva jer je nemoguće vratiti novac koji nikada nije ni postojao.\nKriza se širi u koncentričnim krugovima, a najveća tragedija u svemu tome je to što u takvim uslovima, bez ikakve svoje krivice, stradaju čak i one najbolje vođene kompanije.\nDubina krize zavisi od stepena kreditne ekspanzije. Ako je količina upumpanog lažnog novca manja, onda se radi o recesiji, i ekonomija može da izdrži korekciju bez opasnosti od kolapsa. Dakle, ma kako bolna bila, korekcija, u svojoj suštini, predstavlja ozdravljenje ekonomskog sistema i vraćanje ekonomije u stanje ravnoteže. Ali, ako se korekcija preskoči, tj. ako se nekom finansijskom inovacijom korekcija izbegne, onda se problem produbljuje i kriza podiže na znatno viši nivo, a sistem se kreće ka fazi depresije, tj. ulazi u fazu eskalacije krize za koju rešenje ne postoji.\nKada se ekonomija nađe u stanju depresije, onda se kolaps ne može izbeći, a vlastima i bankama na raspolaganju ostaju samo dve mogućnosti:\n1) Prva mogućnost: Država i banke mogu dobrovoljno odustati od dalje monetarne i kreditne ekspanzije, i na taj način odabrati da se sa neizbežnim posledicama suoče što pre. To znači da se mora konstatovati i prihvatiti: drastičan pad privrednih aktivnosti, pad zaposlenosti i pad životnog standarda stanovništva. U vremenu krize država sva svoja dejstva mora usmeriti isključivo ka sprečavanju socijalne katastrofe.\n2) Druga mogućnost: Država i banke mogu nastaviti sa monetarnom i kreditnom ekspanzijom, i na taj način monetarni sistem dovesti do potpunog uništenja.\nMizes nam daje slikovit prikaz ekonomske depresije, i ekonomski sistem, bilo da se radi o jednoj državi ili o celom svetu, posmatra na nivou jednog čoveka koji pokušava da sagradi kuću. Usled loše ekonomske kalkulacije, čovek preceni raspoložive resurse, pomisli da može sagraditi veliku kuću, postavi velike temelje, otpočne sa gradnjom, ali onda shvati da toliku kuću ne može sagraditi. Tada čovek može da odbaci ceo projekat ili da ostavi deo temelja neiskorištenim i da pokuša da od raspoloživog materijala sagradi manju kuću.\nTo je identična situacija u kojoj se nađe jedna država, ili ceo svet, nakon završetka kreditne ekspanzije i kada na scenu stupi ekonomska depresija. Na ovom primeru jasno vidimo još jednu stvar – što se ranije shvati realna situacija, utoliko će posledice biti manje. Iz krize se ne može izaći tako što će se koristiti ista sredstva koja su i dovela do krize.\nU velikoj su zabludi oni koji misle da se protiv krize može boriti tako što će se u sistem upumpavati dodatni novokreirani novac. Svaki pokušaj kreiranja lažne tražnje putem monetarne ili kreditne ekspanzije, samo produbljuje krizu i vodi sistem ka potpunom kolapsu. Ovde se opet možemo podsetiti onoga što je rekao Sej: “roba se kupuje drugom robom”, što znači da se tražnja može povećati samo ako učesnici u razmeni roba proizvedu više robe, a ne tako što će se u sistem ubacivati dodatni lažni novac. Novac je samo posrednik u razmeni roba, i manipulacija sa posrednikom u procesu razmene ne dovodi do povećanja tražnje, već samo do hiperinflacije i monetarne destrukcije.\nSvaki pokušaj spasavanja predimenzioniranih kapaciteta, promašenih investicija, lažno kreiranih radnih mesta i životnog standarda – je unapred izgubljena bitka. Cena promašene makroekonomske politike se mora platiti.\nKada već govorimo o bankama, onda još jedan fenomen zaslužuje pažnju: U vreme kreditne ekspanzije strane banke posluju sa enormnim profitima, od 40, 50, ili čak 60 procenata, isisavaju novac iz sistema, tj. dolazi do ogromnog odliva kapitala. Kada kriza izbije banke se nađu u stanju faktičkog bankrotstva, a onda država, u strahu od opšteg haosa, radi isto ono što je radila i u komunizmu – spasava propale banke. Razlika je samo u tome što je nekada država spasavala domaće banke domaćom valutom, a sada država spasava strane banke stranom valutom, i to na račun novog zaduženja u stranoj valuti. I ne samo što država spasava propale strane banke, nego im čak garantuje i određen profit, što čitav sistem dovodi do potpunog apsurda jer tada banke posluju bez ikakvog rizika i potpuno su nezainteresovane za kvalitet svojih plasmana. Kada država počne da daje garancije za plasmane banaka – onda je slobodno tržište mrtvo, a sistem ulazi u fazu modifikovanog komunizma.\nKao upečatljiv primer potpunog beznađa u kome se nalazimo, posmatramo štednju stanovništva u bankama. Umesto da banke štednju građana kanališu u razvoj i investicije, štednja se koristi za dilovanje banaka sa državom ili kao osnov za dalju kreditnu ekspanziju, a bez ikakve koristi za razvoj privrede i društva u celini. Na taj način, a što je apsurd bez presedana, štednja građana ne samo da nije korisna, već postaje štetna, a svaki evro dat bankama na čuvanje – doprinosi daljem razaranju srpske privrede. Bilo da novac stavljamo u banke, ili da od banaka uzimamo kredite, uvek smo na gubitku i mi i država, a korist imaju samo banke. U tom pogledu, sadašnji sistem, po svojoj štetnosti, prevazilazi sve do sada poznate sisteme.\nDa li je neoliberalizam glavni krivac?\nSvakoga dana nam se sve više sugeriše da je glavni krivac za sve ovo što nam se dešava – neoliberalizam. Nema nikakve sumnje da i on snosi deo odgovornosti, ali da li je on zaista glavni krivac za slom srpske ekonomije?\nDa bismo odgovorili na ovo pitanje, prvo moramo znati šta znači reč neoliberalizam. Ako se već zove neoliberalizam, onda bi bilo logično da bude nastavljač liberalnog učenja, a kada se pomene reč liberalizam onda se na nju može gledati kao na sinonim za “poslednjeg viteza liberalizma” – Ludviga fon Mizesa\nIdeje i principi Mizesovog liberalizma su jasni: novac mora biti stabilan; država budžetski deficit ne sme finansirati iz nove emisije novca; banke moraju poslovati samo sa pravim novcem i mora im se ukinuti pravo na emisiju novca, tj. moraju poslovati sa 100%-nom bankarskom rezervom; ako banke posluju samo sa pravim novcem onda nestaje potreba za “zajmodavcem u poslednjoj instanci”, a samim tim nestaje potreba za postojanjem centralnih emisionih banaka, tj. – one se moraju ukinuti. Zatim, cene se moraju formirati na tržištu; devizni kurs se mora formirati na tržištu; konkurencija mora biti slobodna; država mora donositi jasne i nediskriminatorne zakone; država mora sprovoditi donete zakone; država mora sprečiti korupciju, obmane i sve vrste krađa, prevara itd. Najkraće rečeno, celokupna državna intervencija mora biti usmerena ka stvaranju i očuvanju konkurencije i slobodnog tržišta, a ne protiv konkurencije i tržišta.\nDakle, ako znamo šta je to pravi liberalizam, kako se onda neko može zvati neoliberalom a da ne prihvata najvažnije ideje liberalizma? Ako znamo da se za neoliberalizam vezuje ime Miltona Fridmana (Milton Friedman), i ako znamo da on nije prihvatio najvažnije ideje liberalizma, zašto se on zove liberalom? Da li je Milton Fridman uopšte bio liberal?\nO tome nam najbolje govori ono što se desilo na jednom sastanku Društva Mon Pelerin (The Mont Pelerin Society), kome su, između ostalih, prisustvovali i Fridman i Mizes. Po rečima samog Fridmana, Mizes je u jednom trenutku ustao i rekao: “svi ste vi samo jedna socijalistička družina”, a onda je napustio sastanak. Mizes je kasnije često govorio da više ceni iskrene socijaliste nego lažne liberale, a najviše je prezirao “kamuflirane socijaliste koji paradiraju pod imenom liberalizma”.\nDakle, Fridman nije bio liberal, već lažni liberal sa zadatkom da kompromituje ideju liberalizma, i to na isti način kao što kod nas imamo kamuflirane socijaliste koji paradiraju pod parolom demokratije i liberalizma. Cilj je – kompromitacija slobode, demokratije i liberalizma, i pripremanje terena za stvaranje jednog novog totalitarizma.\nProblem neoliberalizma nije u principima preuzetim iz liberalizma, već u izostavljenim principima. Ili ćete imati liberalizam ili socijalizam, ta dva sistema se međusobno isključuju i nemoguće ih je ukomponovati u jedan sistem.\nPromoteri ideje da je za sve kriv neoliberalizam i sami uviđaju nedostatak dokaza za svoje tvrdnje, ali ne odustaju od svojih ideja već u “vatru” ubacuju dodatnu tezu da je za sve kriv famozni Vašingtonski konsenzus. Krajnje je vreme da se već jednom raskrsti i sa tom zabludom.\nPrvo što moramo reći je to da niko ne spori da i Vašingtonski konsenzus ima nekih spornih i teško primenljivih principa, ali se, istine radi, moraju navesti i neki principi kojima se ništa ne može zameriti:\nIsto kao što svaki pojedinac i svaki preduzetnik svoje rashode usklađuje sa svojim prihodima, isto tako i svaka država svoje rashode mora uskladiti sa svojim prihodima. Država može trošiti samo ono što uspe da prikupi putem poreza, i ne sme trošiti nezarađeno jer je to samo prebacivanje sadašnjih problema na buduće generacije. Principu fiskalne discipline se ništa ne može zameriti, a u normalnom sistemu to ne bi smeo biti samo princip, već zakon, a kršenje tog zakona bi se moralo tretirati kao zločin protiv budućih generacija.\nPolitika konkurentnog deviznog kursa\nDevizni kurs se mora formirati na tržištu jer se samo na taj način može obezbediti zdrav cenovni sistem i zdrava ekonomska kalkulacija. Fiksni devizni kurs je jedan od glavnih uzroka srpskog ekonomskog sloma jer do te mere narušava tržišni mehanizam, da zdravu ekonomsku kalkulaciju čini nemogućom. Stabilnost valute se postiže tako što država sprečava monetarnu i kreditnu ekspanziju, a ne tako što se kurs domaće valute brani na neodbranivom nivou.\nStrane direktne investicije su nešto najbolje što se može dogoditi jednoj nerazvijenoj državi, jer na taj način dolazi do transfera akumuliranog bogatstva od tehnološki razvijenih ka tehnološki nerazvijenim državama. Problem Srbije nije u tome što su strane direktne investicije došle u Srbiju, već u tome što ih nema. Srpski ekonomski sistem je do te mere poremećen, da stranih direktnih investicija nema uprkos velikodušnim povlasticama koje im nudi državna vlast. Umesto stranih direktnih investicija, dobili smo samo spekulativni bankarski kapital, kojim banke, uz potpunu saradnju NBS, iz Srbije isisavaju novac i razaraju ekonomiju.\nPromena prioriteta javnih rashoda\nUmesto usmeravanja javnih rashoda ka investicijama i ka pomoći najsiromašnijima, kako predlaže ovaj princip, u Srbiji se javni rashodi usmeravaju: ka državnoj i paradržavnoj administraciji, ka povećanju plata javnog sektora, ka stimulisanju uvoza, ka veštačkom stimulisanju potrošnje itd. Dakle, srpska ekonomska vlast je radila sve suprotno od onoga što sugeriše ovaj princip, tako da se ni on ne može uzeti kao opravdanje za srpsku ekonomsku kataklizmu.\nO sledećih pet principa: Privatizaciji, Deregulaciji, Zaštiti vlasničkih prava, Poreskoj reformi i Liberalizaciji kamatnih stopa – možemo diskutovati, nalaziti vrline i mane, ali ni za jedan od tih principa se ne može reći da je jedan od bitnijih uzroka ekonomske krize.\nJedini princip koji je zaista sporan, je princip Liberalizacije spoljne trgovine. On jeste sporan, pogotovu kada ga treba primeniti u državi sa ratom i sankcijama razorenom privredom, ali ni taj princip ne bi mogao ostaviti veće posledice da se ispoštovao princip slobodnog deviznog kursa. Samo u kombinaciji sa fiksnim deviznim kursom, a praćen ogromnom monetarnom i kreditnom inflacijom, ovaj princip prerasta u veliki problem i postaje jedan od glavnih uzroka sloma srpske privrede. Isto tako, ovaj princip ne nameće neki određeni rok do kada se trgovinska liberalizacija mora sprovesti, a i ne nameće “jednostrani” liberalizam, već pretpostavlja da se svi učesnici pridržavaju pravila i da se otvoreni protekcionizam ne zameni prikrivenim protekcionizmom u obliku: subvencija, stimulacija, dotacija, standarda itd.\nDa cela stvar bude interesantnija, kritičari Vašingtonskog konsenzusa i sami veoma dobro znaju da se tim principima malo šta može zameriti, ali ne odustaju od svoje ideje, već se dodatno zaglibljuju u blato i onda kažu da nije najveći problem u samim principima, već u onome što se iza njih krije, tj. u politici MMF-a. Sa kritikom MMF-a se možemo složiti, ali zašto se onda otvoreno ne kritikuje MMF, već se kritikuju principi u kojima nema ničeg spornog, a na osnovu tih principa, u kojima nema ničeg spornog, se onda kritikuje neoliberalizam?\nDa konfuzija bude još veća, najveća budžetska nedisciplina, i dupliranje plata javnom sektoru, se nije desila za vreme postojanja sporazuma sa MMF-om, već u periodu kada tog sporazuma nije bilo! Ko je kriv za to? Kakvo opravdanje naći za taj argument?\nNema opravdanja. Za slom srpske ekonomije krivca ne treba tražiti u ekonomskim školama i bilo kakvim ekonomskim principima, već u nesposobnoj vlasti koja je iz svih ekonomskih škola izvukla ono najgore u njima, a onda sve to ukompovala u jedan frankeštajnski model do sada nezabeležen ni u teoriji ni u praksi. Svaki pokušaj prebacivanja krivice sa pravog krivca na imaginarne krivce, je samo još jedan oblik spinovanja, dimna zavesa i bacanje prašine narodu u oči, kako bi se relativizovala krivica glavnog krivca, a to je – državna vlast.\nAko pod državnom vlašću podrazumevamo i Narodnu Banku Srbije, onda možemo reći da je državni intervencionizam jakog inteziteta glavni krivac za srpsku ekonomsku destrukciju.\nDržava i banke su, sa jedne strane, u sistem upumpavale ogromne količine novca i kreditnog novca, a sa druge strane, putem katastrofalne politike NBS, novac se iz sistema ispumpavao i zauvek ga napuštao. Ovde moramo reći da se novac najvećim delom ispumpava putem bankarskog sistema, ali da banke to ne bi mogle raditi bez svesrdne pomoći državnih vlasti i NBS. I zato, kada govorimo o mehanizmu destrukcije srpske ekonomije, i kada odbacimo sva kamuflažna sredstva, moramo znati da su banke, centralna emisiona banka i državna vlast – jedna institucija i glavni krivac za sva ekonomska zla koja su nas snašla.\nSrpska ekonomija se poslednjih desetak godina nalazi pod konstantnim monetarnim i kreditnim udarima koji, uz veštački održavani devizni kurs, dovode do potpune distorzije cenovnog sistema. Država na potpuno veštački način domaću proizvodnju čini neisplativom, i na potpuno veštački način uništava mnoge privredne subjekte koji bi, u slobodnom tržišnom sistemu, sasvim normalno poslovali. Na taj način država svojom intervencijom uništava najzdraviji i najkorisniji deo privrede, a pomaže najnekonkurentniji i najštetniji deo privrede.\nDržavni intervencionizam skoro u potpunosti blokira tržišni mehanizam, i u tom pogledu prevazilazi čak i nekadašnji sistem socijalističkog samoupravljanja. Sadašnji sistem, po svojoj destruktivnosti, prevazilazi sve do sada poznate ekonomske sisteme.\nEksperimentalni model ubrzanog razaranja jedne privrede, koji se sada primenjuje u Srbiji, je kombinacija socijalizma, kejnzijanizma i fridmanizma, dodatno začinjena ogromnom količinom zakonitog kriminala, tako da se dobila jedna izuzetno efikasna destrukciona kombinacija.\nNa nepomirljivost socijalizma i demokratije najbolje je ukazao politički mislilac Aleksis de Tokvil (Alexis de Tocqueville) kada je rekao:\n“Demokratija proširuje sferu individualne slobode, dok socijalizam na svakog čoveka gleda kao na puki broj. Demokratija i socijalizam nemaju ništa zajedničko, osim jedne reči – jednakost; ali sa jednom bitnom razlikom: dok demokratija traži jednakost u slobodi, socijalizam traži jednakost u odricanju i poslušnosti.”\nNa kraju možemo reći samo jedno: Liberalizam, onaj pravi, Mizesov liberalizam, nije samo poželjan ekonomski sistem, već je jedini mogući ekonomski sistem; svi ostali ekonomski sistemi su samouništavajući ekonomski sistemi.


Dodijeljene godišnje volonterske nagrade - Osijek.in\nDodijeljene godišnje volonterske nagrade\nPredsjednik Gradskog vijeća Grada Osijeka Vladimir Ham sudjelovao je u svečanosti dodjele godišnjih volonterskih nagrada 2021. sinoć u Kulturnom centru u organizaciji DKolektiva – Volonterskog centra Osijek.\nMisija Volonterskog centra Osijek je biti inspiracija i podrška demokratskoj kulturi, razvoju civilnog društva i volonterstva, stvaranju prilika za jednake mogućnosti i aktivno sudjelovanje građana.\nDKolektiv – organizacija za društveni razvoj se razvila na postignućima 15 godina djelovanja Volonterskog centra Osijek u području razvoja volonterstva, civilnog društva i demokratske kulture. DKolektiv počiva na načelima solidarnosti humanosti, uvažavanja različitosti, nenasilja, tolerancije, razumijevanja, odgovornosti i suradnje. Promičući vrijednosti volonterstva kroz unaprjeđenje dostupnosti i kvalitete volontiranja, posebnu pažnju posvećuju kreiranju ciljanih i održivih intervencija kroz projekte i programe koji se provode u suradnji s drugim organizacijama i djeluju sinergijski.\nU ime Grada Osijeka Ham je nagradu uručio volonterskom dvojcu: Katarini Šijaković i Mati Matijeviću koji je dao velik doprinos članovima Udruge za promicanje kvalitete života starijih osoba KLUB 60+ pruživši im online poduku na engleskom jeziku.


Sinoć su odigrane posljednje utakmice grupne faze Lige prvaka u grupama “E“, “F“, “G“ i “H“, s izuzetkom meča između Atalante i Villareala koji je odgođen zbog snježne oluje u Bergamu, javlja Anadolu Agency (AA).\nU ranijem terminu su odigrani i mečevi grupe “H“ u kojima je Juventus sa 1:0 savladao Malmo FF, a Chelsea je remizirao 3:3 na teškom gostovanju kod Zenita. Juventus i Chelsea su prošli u narednu fazu takmičenja, a Zenit seli u Evropa ligu.


Koliko zaista koštaju kućni poslovi? Donosimo detalje metodologije za "platu" od 546 evra - Biznis Telegraf.rs\nKako saznajemo, cela metodologija, odnosno kako se došlo do te cifre, biće objavljena ovog meseca, a studiju su radili britanski analitičari za potrebe našeg Кoordinacionog tela za rodnu ravnopravnost.\nKoliko kućni poslovi utiču zapravo na rast i BDP Srbije?\nCilj je da se procene podaci i dokazi o troškovima neplaćenih poslova staranja i da se izračuna njihov nevidljivi doprinos bruto domaćem proizvodu (BDP) i rastu Srbije.\nAnaliza je detaljno pregledala rodne obrasce raspodele vremena za plaćeni i neplaćeni rad i aktivnosti koje se ne odnose na rad i dodelila je monetarnu vrednost različitim aktivnostima reproduktivnog rada u društvu i domaćinstvima, objašnjavaju za Telegraf Biznis iz Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost.\nKako su nam rekli, u okviru analize za procenu vrednosti neplaćenog rada žena u okviru domaćinstva korišćen je metod evaluacije ulaznih parametara, konkretno pristup troškova zamene koji je definisala Međunarodna organizacija rada.\n- Metod evaluacije ulaznih parametara – pristup troškova zamene dodeljuje monetarnu vrednost vremenu posvećenom neplaćenim poslovima staranja korišćenjem prosečne zarade koja bi se isplatila za svaku neplaćenu aktivnost kao da je domaćinstvo unajmilo specijalizovanog radnika (npr. kuvar, medicinska sestra, učitelj itd.) da obavlja tu aktivnost staranja - kažu u ovoj instutuciji za naš portal.\nVremena koja žene i muškarci provedu radeći neplaćene poslove staranja u okviru domaćinstva poznata su zahvaljujući Istraživanju o korišćenju vremena u Republici Srbiji koje je Republički zavod za statistiku sproveo 2010. i 2015. godine. U okviru gorepomenute analize, ovim vremenima dodeljena je monetarna vrednost množenjem datog vremena i prosečne neto zarade prema delatnosti u Republici Srbiji, vodeći pri tom računa o tipu posla (delatnosti) koji je obavljen, istuču nam.\nPrema našim saznanjima, poslovi koji su vrednovani u okviru analize su:\n- kuvanje i pripremanje obroka;\n- čišćenje i sređivanje kuće, stana, dvorišta;\n- pranje veša, peglanje i šivenje;\n- popravka i renoviranje stana/ kuće;\n- briga o kućnim ljubimcima;\n- briga o sopstvenoj maloletnoj deci;\n- briga o drugim licima u okviru domaćinstva (nesposobnim da se brinu o sebi) i\n- kupovina i usluge neophodni za funkcionisanje domaćinstva.\nVrednost od 546 evra predstavlja neto vrednost koju bi žena koja je obavljala neplaćene poslove staranja mogla da zaradi da je te poslove obavljala na tržištu i da je za njih plaćena, rekli su za naš portal.\nTo je prva analize ekonomske vrednosti neplaćenih poslova u oblasti staranja, na kojoj su insistirali Britanci. Mi ćemo u ovom tekstu sabrati vrednost kućnih poslova na malo drugačiji ali slićan način.\nNeplaćeni poslovi staranja razlog za neaktivnost žena na tržištu rada u mnogo većem procentu nego kod muškaraca.\nZbog toga su, na primer, zaposlene žene u Nemačkoj rešile da pokažu koje su sve poslove majke morale da rade tokom karantina i koliko im država za to duguje.\nKako bi izgledalo kada bi se svaki posao kod kuće posebno naplaćivao?\nIako je rad žena, uslovno rečeno, dobio na ceni kod nas, činjenica je, bez obzira na to da li su zaposlene ili ne, žene, u odnosu na muškarce, dvostruko više vremena rade u kući, a upola manje vremena provode na plaćenim poslovima. Za zaposlene žene, rad u kući postaje druga smena.\nAko računamo koliko košta jedan radni sat čistačice, kuvarice, kućne pomoćnice, dobili bismo pristojnu sumu. To znači da ta žena privređuje iako ne radi. Naravno, uz napomenu da se podrazumeva da se usisavanje ne obavlja svaki dan po 8 sati, ili peglanje. Kao i da su navike različite od porodice do porodice i osobe do osobe.\nRazgovarali smo sa nekoliko žena koje obavljaju poslove čišćenja i spremanja stanova i kuća, ali i agencija koje ih angažuju.\nKako nam kažu iz jedne takve agencije, nemaju konkretno upite za pojedinačne poslove, ali sat vremena obavljanja kućnih poslova, za one kojima je to profesionalno zanimanje, košta 400 dinara.\n- Peglanje se naplaćuje i po 500 dinara za sat. Ali ja lično ne radim, nego se dogovorim za sve poslove, što je isto ta cena - kaže nam Ivana R.\nKako ističe, uglavnom ima redovnog posla, i čisti ponekad tri stana nedeljno, nekada dnevno. Uz to kaže, može da radi i honorarni posao sa strane, a ističe činjenicu da nije rob vremena, i da može da organizuje posao i rasporedi prema drugim obavezama. Ivana nam priča da se dešava i da je neko angažuje prekovremeno, ali da uvek dobije i napojnicu i da su poslodavci korektni.\nI kuvarica za sat vremena košta 400 dinara, usisavanje isto. Dakle, ukoliko neko obavlja te poslove 8 sati dnevno, to je 3.200 dinara po smeni, odnosno 12.800 mesečno.\nKako kuvarici treba minimum dva sata, toliko će vas koštati i ukoliko želite ručak na kašiku četiri puta nedeljno.\nTreba uzeti u obzir da svako kalkuliše sa cenama i dogovara obavljanje ovih poslova na nedeljnom ili mesečnom nivou. Tako, žene koje kuvaju za tročlanu porodicu ovu uslugu naplaćuju oko 18.000 dinara mesečno.\nČuvanje dece kreće se od 300 - 400 dinara po satu, što znači da bebisiterka za smenu može da uzme do 2.800 dinara.\nDa ne zaboravimo, vaspitanje dece je najteži i najodgovorniji posao na svetu i ne spada u pomenutih 40 ili 60 sati nedeljno. Ono traje 24 časa dnevno sedam dana u nedelji i nema cenu.\nIpak, neophodno je da žena ima izbor, da bira da li želi da bude domaćica ili zaposlena žena. Ukoliko radi i ne može da stigne da podmiri i kućne obaveze, trebalo bi da ima mogućnost da zaposli nekog da joj pomogne.\nKakav je položaj naših žena u odnosu na druge zemlje regiona i Evropu?\n- Republika Srbija snažno je posvećena unapređenju rodne ravnopravnosti i poboljšanju položaja žena. Činjenica da smo prva i do nedavno jedina zemlja van EU koja je izradila Indeks rodne ravnopravnosti u cilju merenja postignuća u ovoj oblasti, kao i da je ova rodna analiza tek druga u svetu, značajno govori o našoj spremnosti da rodnu ravnopravnost unapredimo - navode za naš portal u Koordinacionom telu za rodnu ravnopravnost.\nIpak, kako i sami navode, iako smo za tri godine ostvarili napredak koji je veći od evropskog proseka i u ukupnom skoru Indeksa nalazimo se na pola puta, jedan od domena na kojem moramo više da radimo je upravo domen Vreme, koji obuhvata poddomene brige o domaćinstvu i društvene aktivnosti i na kojem zauzimamo 25. mesto, između Portugala i Rumunije.\n- U poddomenu brige o domaćinstvu najbliži smo Slovačkoj i Hrvatskoj: 67.8 posto žena kuva svakog dana u odnosu na 11.5 posto muškaraca, a 41.2% žena svakodnevno brine o nemoćnim članovima domaćinstva u odnosu na 29.5% muškaraca. Napominjemo i da je na nivou zemalja EU upravo u domenu vremena zabeleženo pogoršanje u odnosu na poslednji izveštaj, što u značajnoj meri podriva kvalitet života velikog broja žena u EU koje nesrazmerno nose odgovornost brige o porodici, a imaju malo prilike da se odmaraju, bave sportom, edukuju ili zadovoljavaju kulturne potrebe - kažu nam.\nKako "nevidljive" poslove učini vidljivim?\nSama izrada i promovisanje ove analize je jedan od načina da podignemo svest javnosti i ukažemo na neopravdano postojanje rodnih nejednakosti u pogledu obavljanja neplaćenih poslova u domaćinstvu, ali i da ukažemo na važnost uspostavljanja ravnopravnije raspodele tih poslova, kako bi i žene i muškarci imali jednake mogućnosti da se razvijaju i ostvare svoje potencijale - ističu u tom telu.\nOva analiza svakako treba da bude osnova i za brojne druge aktivnosti i mere koje predviđa i Nacionalna strategija za rodnu ravnopravnost, navode i dodaju da je, između ostalog, reč o organizovanju kampanja za promociju očinstva i uloge muškaraca u roditeljstvu, organizovanju škola roditeljstva koje podrazumevaju i učešće očeva, povećanju korišćenja roditeljskog odsustva od strane očeva, kao i kreiranju dostupnih alternativnih i novih usluga za brigu o deci i starim osobama.\nHoće da im vlada plati za sav "kućni posao" iz karantina\nNa kućne poslove i brigu o deci žene širom sveta svakodnevno potroše 12 miliona sati. Karantinski život majki bio je gotovo isti u celom svetu, ali su pojedine rešile da ukažu na nezavidan položaj tokom pandemije.\nDa dodatni poslovi u kući tokom karantina ne ostanu neprimećeni potrudile su se zaposlene mame u Nemačkoj, koje od vlade te zemlje traže da im isplati naknade za učenje sa decom ali i za mnoge kućne poslove. Ako se to i ne desi, bar su uspele u jednom, da inače nevidljive poslove učine vidljivijim.\nTi nevidljivi poslovi, u EU čine četiri odsto ukupne zaposlenosti, a u Srbiji čak 60.000 domaćinstava angažuje uglavnom žene za kućne poslove i čuvanje dece.\nDa bi pandemija koja se pojavila mogla dodatno da ugroziti napredak žena ostvaren tokom prethodne tri decenije u smanjenju ekonomskog jaza s muškarcima, upozorava i Međunarodni monetarni fond (MMF).\nZbog prirode posla, rad od kuće za mnoge žene nije opcija. Žene, osim toga, rade više neplaćenih kućnih poslova od muškaraca, oko 2,7 sati dnevno, pokazuju procene MMF.\nAli, "dobro osmišljena politika podsticanja oporavka mogla bi ublažiti negativne posledice krize na žene", navode autori i ističu dobre inicijative u Austriji, Italiji, Portugaliji i Sloveniji, gde su uvedena prava na delimično plaćen otpust za roditelje s decom ispod određene starosne dobi.


Izvor: RTS, 31.Jul.2021, 10:46\nPredstavljanju usluge e-Uverenje u Drugom osnovnom sudu u Beogradu prisustvovala >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << je premijerka Ane Brnabić koja je rekla da se uvođenjem novih usluga dodatno olakšava život građanima i da država treba da služi kao servis građanima 24 sata svakog dana u godini.\nUverenje stiže u eSanduče ili na adresu Direktor te Kancelarije Mihailo Jovanović je rekao da od danas, građani i kompanije protiv kojih se ne vodi krivični postupak neće više morati da posećuju tri različita šaltera sudova da bi dobili ova uverenja, nego će moći na Portalu eUprava da ih naruče i da ih dobiju ili u eSanduče ili poštom na svoju adresu.\nZa zahtev dovoljna registracija na Portalu eUprava Taj dokument je vrlo često potrebno priložiti u procesu zapošljavanja, produžavanja vize i sl.\nBlic: UVERENJA OD SADA I ELEKTRONSKI Tri nove usluge na eUpravi! Brže i lakše do ovih dokumenata\nDanas: Predstavljena usluga eUverenje, Brnabić istakla značaj usluge jer unapređuje efikasnost sudstva\nNove usluge razvili su Vlada Srbije, Ministarstvo pravde i Kancelarija za IT..Na portalu eUprava dostupne su tri nove usluge koje omogućuju da se sa samo nekoliko klikova elektronski dobije uverenje da se protiv fizičkog i pravnog lica ne vodi krivični postupak, kao i da pravno lice nije osuđivano...i...\nBrnabić prisustvovala predstavljanju usluga eUverenje\nBEOGRAD - U Drugom osnovnom sudu danas su predstavljene usluge eUverenje. Prisustvovala je premijerka Srbije Ana Brnabić. (pokrivallice) Beta/MOD\nSmanjuju se gužve na šalterima sudova – stižu eUverenja


Žile dragocenih metala kod Novog Pazara: Ministarstvo izdalo 5 dozvola za istraživanje ruda - B92 Lokal - Najnovije i najaktuelnije vesti iz vaših sredina\nŽile dragocenih metala kod Novog Pazara: Ministarstvo izdalo 5 dozvola za istraživanje ruda\nMinistarstvo rudarstva i energetike izdalo je pet dozvola za rudarska istraživanja na teritoriji Novog Pazara, kao i jednu na prostoru koji ovaj grad deli sa Opštinom Raška, objavio je danas radio Sto plus.\nIzvor: eKapija ponedeljak, 24.01.2022. | 20:35\nKaznoviæe je u opštini Raška,i nema dodira da pazarom(Np)\n(Milan-Raška, 25. januar 2022 14:50)\nsta ti druze nije jasno.hoces vodu da pijes ili toksicni otpad.\n(@jezzz, 25. januar 2022 06:48)\nNe zelimo rudnike u Srbiji. Ne znam sta vam vise nije jasno?\n(FL, 24. januar 2022 23:47)\nSve rudnike, pogotovo one koji su u sluzbi iskopavanja zlata, nije pametno zatvarati. Nemoj da lupetas. Postoje procedure koje je potrebno sprovesti u delo i nema problema. I za one koji bi rekli da ih treba sprovesti, sprovode se kada je rec o zlatu.\n(Sasa, 25. januar 2022 03:29)\nMa ne valja ni zlato…ni to se ne istrazuje u svetu nigde…ahaha glupog li ludog li naroda. Neko bi ubio (kao sto jesu na hiljade ljudi) za ovo.\n(jezzz, 24. januar 2022 23:42)\novi iz ministarstva pucajuu sebi u nogu pred izbore..\n(bice leba i parizera, 24. januar 2022 21:48)\nOvi rudari nikako da se opamete, da je bolje da odu u programere.\n(Sima, 24. januar 2022 21:46)\nHoce li se te otpadne vode slivati u Ibar ko sto hoce jer nemaju gde drugo ???\nTo znaci Raska , Usce , Kraljevo i svi ostali gradovi koji su niz veliku Moravu ce biti zatrovani , ko sto je pretilo od Rio Tinto.\n(Šumadinac Bre, 24. januar 2022 20:38)\nUŽIVO Turska ima uslov za NATO; Ukrajina pokrenula ofanzivu; "Maðari ne smeju plaæati cenu rata"\nHaos u Beogradu: Dojave o bombama u školama


TUZLA Pred početak sjednice Gradskog vijeća\nPrevareni kupci stanova i poslovnih prostora u Stambeno-poslovnom objektu „15. maj“ najavili su da neće odustati od svojih zahtjeva po cijenu da stupe u štrajk glađu i da spavaju pred sjedištem Gradske uprave.\nJutros su se spontano okupili ispred zgrade u kojoj se održavaju sjednice Gradskog vijeća. Sjednica je zakazana za danas u 10 sati, nakon što je u srijedu prolongirana.\nPrevareni kupci ističu kako im je na posljednjem sastanku 16. aprila u Gradskoj upravi rečeno kako priključenje na elektrodistributivnu mrežu neće biti brzo završeno.\n- Razlog zbog čega je to tako još ne znamo? Uplaćena je prva rata od 86.560 KM, ali se treba uplatiti i druga kako bi se počelo sa radovima na priključenju – navode prevareni kupci.\nZbog nove obmane u režiji Gradske uprave i gradonačelnika Jasmina Imamovića, prevareni kupci su najavili mirno okupljanje 24. aprila, ali im je u razgovoru sa Fuadom Jašarevićem, komandirom Policijske stanice Centar, rečeno kako moraju dopuniti svoj zahtjev za mirni skup.\n- Na sve načine su nas pokušali zaplašiti kako bi se spriječilo održavanje mirnog okupljanja počevši od sigurnosne situacije do toga kako „iznuđujemo“ nešto od Gradske uprave. O kakvoj „iznudi“ govori MUP TK? Napominjemo da su pojedini kupci u ranijem periodu pozivani na saslušanje jer je Gradska uprava podnijela MUP-u tužbu za iznudu – navode prevareni kupci.\nOrganizatorima mirnog okupljanja je rečeno da se MUP-u TK mora dostaviti broj učesnika te da moraju posjedovati rješenje o zauzimanju javnih površina koje izdaje Komunalna služba Grada Tuzla. U ranijem periodu od njih, kako navode, nije traženo da imaju spomenuto rješenje.\n- Od kada MUP TK u svojoj nadležnosti ima Zakon o komunalnom redu grada Tuzla? Slučajnost? Ne vjerujemo! To samo dokazuje kolika je sprega Gradske uprave i MUP-a TK u gušenju mirnog okupljanja građana i pokušaja zastrašivanja, kao i ranije kada je interventni vod na nas izveden tokom protesta prošle godine – ističu prevareni kupci stanova i poslovnih prostora u objektu „15. maj“.\nGradsko vijeće Tuzla Tuzla Stambeni i poslovni objekti\nOpozicione stranke u GV Tuzla: Ajanović podnosi krivičnu prijavu zbog nenamjenskog trošenja sredstava


Cairo University : hoteli blizu, fotografije, adresa, Египат plan, blizu, rezervacija\nCairo University (Египат)\nAdresa: Nahdet Misr Street\nFaks: +20 (2) 568 8884\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Cairo, a nalazi se u ulici Cairo Int Airport Road, na samo 34 minuta kolima od centra grada.U hotelu Hotel Cairo-Heliopolis pronaći ćete sve usluge koje treNastavakba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Cairo: n.a.. Stil ovog hotela je Luksuzan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: veš mašina.Do aerodroma Cairo možete da stignete kolima za 1 minut (aerodrom je udaljen 498 met(a)ra od hotela).Sakrijte\nNa 34 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Po Box 8 Cairo Airport sa pozicijom severoistok za grad Cairo, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samoNastavak nekoliko dana ili planirate duži boravak.U hotelu NOVOTEL CAIRO AIRPORT pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Cairo: Restoran, Room Service, Bar, Teniski teren, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Stil ovog hotela je Luksuzan.Aerodrom Cairo se nalazi na oko 1 minut kolima od hotela (273 met(a)ra ).Pripada hotelskom lancu NOVOTEL.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer bazen. Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nStil hotela Le Passage Cairo Hotel & Casino je Dizajn-hotel, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe za nepušače, PerionicaNastavak, Klimatizovano. Na 34 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Cairo International Airport Road, P.O. Box 2741, El Horreya-Heliopolis, a pozicija mu je severoistok za grad Cairo. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Hotel ima 412 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Le Passage Cairo Hotel & Casino kreću se od 7 901 dinar - Srbija . Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Do aerodroma Cairo možete da stignete kolima za 1 minut (aerodrom je udaljen 461 met(a)ra od hotela).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Pripada hotelskom lancu L'Tur.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije pet zvezdica je Luksuzan za grad Cairo. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Poslovni centar. Na 28 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u Nastavakulici Abdel Hamid Badawy St. Heliopolis, a pozicija mu je severoistok za grad Cairo. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Pripada hotelskom lancu Radisson Blu.U njemu postoji brza internet konekcija.Do aerodroma Cairo možete da stignete kolima za 7 minuta (aerodrom je udaljen 3 kilomet(a)ra od hotela).Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer bazen. Sakrijte


Jednako kao i u svetskim, i u srpskim medijima je na sceni neka vrsta medijskog ćutanja o onome što se dešava Džulijanu Asanžu.\nSuđenje Asanžu i sve što je on uradio za novinarstvo u poslednjih deset godina vrlo važna stvar ne samo za novinare na Zapadu već i za sve novinare i da bi novinari morali da se aktivno angažuju za oslobađanje Džulijana.\nOvo su reči Udruženja novinara Srbije Vladimira Radomirovića, povodom medijske tišine u pogledu praćenja postupka protiv osnivača Vikiliksa Džulijana Asanža, čije je saslušanje o izručenju Sjedinjenim Državama, koje je bilo prekinuto zbog korona virusa, nastavljeno u Londonu.\nMislim da je i suđenje Asanžu i sve što je on uradio za novinarstvo u poslednjih deset godina vrlo važna stvar, ne samo za novinare na Zapadu već i za nas ovde, s obzirom na to šta je Vikiliks objavio i ono što se tiče nas. Tu smo mogli da saznamo razne stvari u vezi sa ponašanjem naših političara pred američkim diplomatama, i u krajnjoj liniji tajne o ratovima u Iraku i Avganistanu, pa i tajne nekih drugih država. Zbog toga je i Udruženje novinara Srbije u više navrata apelovalo i pružilo podršku Asanžu, tražeći od vlade Ujedinjenog kraljevstva da ga pusti na slobodu i omogući mu azil u državi koja bi ga prihvatila. U poslednje vreme vidimo da su neke države pošto je Ekvador promenio svoj stav, za sada stidljivo, ali nadam se da će uskoro i glasno reći da mogu da ponude azil Asanžu\nRadomirović smatra da bi najbolje rešenje bilo da neka od evropskih zemalja ponudi azil osnivaču Vikiliksa, kao i da je čitava situacija u vezi sa njegovim položajem napad na slobodu medija. Kako dalje dodaje, još je ranije i mnogo glasnije trebalo da se oglase sve međunarodne i evropske organizacije koje se bore za slobodu govora.\n„Ovo što rade britanske vlasti je presedan. Znamo da je izvestilac Ujedinjenih nacija Nils Melcer objavio izveštaj u kom je naveo da je to što se radi Asanžu tortura. Na žalost nije bilo nikakve reakcije ni od britanskih vlasti ni od UN-a, ali najbolje bi rešenje bilo da on dobije azil negde u Evropi, ali s obzirom na sve ovo što se dešava, to je malo verovatno“, skeptičan je predsednik UNS-a.\nSrpski mediji već imaju dovoljno tema\nUpitan zbog čega Asanž u srpski medijima više nije tema kao što je to bio dok se krio u ambasadi Ekvadora u Londonu, Radomirović kaže da je novinarstvo u Srbiji na vrlo niskim granama, i finansijski i idejno, kao i da bi on najviše voleo da imamo jake medije koji bi imali dopisnike u Londonu i koji bi u saradnji sa Vikiliksom objavljivali ono što on istraži i objavi.\nOsnivač Vikiliksa, Džulijan Asanž optužen je za navodno seksualno uznemiravanje i silovanje u Švedskoj 2010. godine, zbog čega se od juna 2012. krio u Ambasadi Ekvadora u Londonu zbog straha od izručenja ovoj skandinavskoj zemlji. Švedska je već odavno povukla tu svoju neopravdanu optužbu, ali u aprilu 2019. godine Asanž je pritvoren na zahtev Sjedinjenih Američkih Država. Sud u Londonu proglasio ga je krivim za kršenje uslova kaucije i osudio ga na 11 meseci zatvora. Saslušanja o izručenju počela su 2. maja.\nPročitajte još: SAD| UK


Ne mogu da verujem šta čitam u komentarima. Neverovatno! Ali olimpijcima svaka čast. Onima koji to zloupotrebljavaju, neka je na sramotu.\nSVAKA ČAST DOBRI LJUDI\nTako da, nazalost..od ove divne akcije, vise ce koristi imati radnici Centra, nego deca..\nKaze da se deca gadjaju hranom,koliko je ima.Kompanija Zara posalje proslogodisnju kolekciju, radnici prvo izaberu sebi, pa se dalje deli..Pomislio bi covek da ti ljudi ne rade za platu..ali,ipak,samo je u pitanju bezobrazluk..\nDa vam kazem o Zvecanskoj..cimerka je radila kao pomoc u kuhinji..Jednom nedeljno dolazilo je njihovo vozilo sa paketima mleka,kackavalja,suhom. proizvoda,pirinca,vocnih jogurata,i cimerka bi to trosila i transportovala kuci u selo, isto su radile sve njene kolege.


Izvještaj sa javne rasprave povodom Nacrta Odluke o naknadi za urbanu sanaciju\nPredsjednik opštine Bijelo Polje, Zaključkom boj 01-018/20-934 od 13.10.2010.godine Utvrdio je Nacrt Odluke o naknadi za urbanu sanaciju i istu stavio na javnu raspravu u trajanju od 15 dana te obavezao Sekretarijat za uređenje prostora da shodno čl.22 i 23 Odluke o načinu i postupku učešća lokalnog stanovništva u vršenju javnih poslova („Sl.list CG – opštinski propisi“, br.34/11) sačini program javne rasprave, organizuje javnu raspravu i sačini izvještaj sa javne rasprave.\nCentralna javna rasprava povodom nacrta Odluke održana je u zgradi Opštine Bijelo Polje (skupštinska sala), dana 22.10.2020.godine sa početkom u 12 časova. Istovremeno sa ovom je održana i centralna javna rasprava povodom nacrta Odkluke o naknadi za komunalno opremanje građevinskog zemljišta.


Predsednik Nikolić pozdravio srpske gardiste u Moskvi - Sputnjik Srbija\n04:22 17 Jun 2021\n16:00 08.05.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nGardisti vojske Srbije u Moskvi\nPredsednik Republike Srbije Tomislav Nikolić susreo se dan pre nego što će biti održana parada na Crvenom trgu sa gardistima srpske Vojske u dvorištu ambasade Republike Srbije u Moskvi. Zanimljivo je da je ovo prvi put da je predsednik pozdravio Gardu u inostranstvu.\nPredsednik Republike Srbije Tomislav Nikolić susreo se dan pre nego što će biti održana parada na Crvenom trgu sa gardistima srpske Vojske u dvorištu ambasade Republike Srbije u Moskvi. Zanimljivo je da je ovo prvi put da je predsednik pozdravio Gardu u inostranstvu. Nakon toga predsednik Nikolić se nakratko susreo sa ruskim novinarima i odgovorio na pitanja o značaju Pobede za Srbiju i svet u celini, kao i o drugim aktuelnim pitanjima.P\ngardisti, parada pobede, Dan pobede, Vojska Srbije, Tomislav Nikolić, Moskva


Završena još jedna humanitarna akcija - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Udruženje „Roditelj SM“ u saradnji sa hamburgerijskom radnjom „Ja i Kuzminac“ završilo je drugu po redu humanitarnu akciju prikupljanja dobrovljnih priloga za obolelu decu i omladinu sa teritorije Grada Sremska Mitrovica.\nOvog puta pomoć je bila namenjena za Antonić Franka koji boluje od jedne vrste epilepsije, a ujedno mu je i psihomotorni razvoj usporen. Humanitarna akcija trajala je mesec dana, a za to vreme prikupljeno je oko 6.000 dinara.\nIz Udruženja se zahvaljuju svima koji su učestvovali u ovoj, ali i prethodnoj akciji tokom koje su se sredstva prikupljala za Đorđa Vučenovića i poručuju da će naredna humanitarna akcija biti pokrenuta početkom septembra meseca.


Eksplozije u diplomatskom kvartu kabula\nEksplozije su uzdrmale kuće u diplomatskom kvartu afganistanske prijestolnice Kabula u četvrtak navečer i za njima je uslijedila pucnjava iz teškog naoružanja koja je odjekivala sat vremena, saopćili su Reutersovi svjedoci i sigurnosni zvaničnici.\nKanada obnavlja direktnu pomoć Burkini Faso\nKanada obnavlja direktnu pomoć za razvoj Burkine Faso nakon uspostavljanja tranzicijske civilne vlade, saopćila je u četvrtak kanadska vlada.\nOPEC odlučio da ne smanji proizvodnju nafte\nČlanice OPEC-a donijele su "jednoglasnu odluku" da ne smanje proizvodnju nafte i da ostave dnevne limite proizvodnje nepromijenjene na 30 miliona barela, uprkos pretjeranom snabdijevanju koje je dovelo do pada cijena nafte i do 30 posto.\nVozačica poginula u sudaru s autobusom\nU sudaru privatnog automobila i autobusa u Saršonima na području Viškova u Hrvatskoj poginula je 35-godišnja vozačica automobila, utvrđeno je uviđajem koji je obavila zamjenica opštinskog državnog tužioca u Rijeci.\nBeograd: Raspisana potjernica za Radomirom Počučom, ugrozio sigurnost Ženama u crnom\nPočuča, koji se trenutno nalazi u Novorusiji kao dobrovoljac, poručio je prije nešto više od mesjec dana putem Facebooka zvaničnicima Srbije da ga zanima ko će krenuti da ga hapsi, jer će, kako kaže taj neko morati da puca.\nPreminula slavna britanska književnica P. D. James\nBritanska književnica krimića P. D. James preminula je u četvrtak u Oxfordu u dobi od 94 godine, prenose britanski mediji.\nParlament Ukrajine opet izabrao Jacenjuka za premijera\nNovi ukrajinski parlament u četvrtak je izabrao Arsenija Jacenjuka za novi premijerski mandat na inauguralnoj sjednici, nakon što su predsjednik Petro Porošenko i novoformirana koalicija u skupštini potvrdili njergovo imenovanje.\nCijena sirove nafte pala je jutros na najniži nivo u posljednje četiri godine na tržištu u Londonu uoči ministarskog sastanka članica Organizacije zemalja izvoznika nafte (OPEC).\nViše hiljada advokata protestovalo ispred Vlade Srbije\nPredsjednik Advokatske komore Srbije Dragoljub Đorđević izjavio je danas u Beogradu da su advokati obavijestili Vijeće Evrope i Evropsku komisiju o razlozima obustave rada i da očekuje reakciju od njih tokom naredne sedmice.\nEvropski parlamentarci podržali podjelu Googla\nAmerički političari i trgovinska tijela izrazili su zaprepaštenost povodom ovog glasanja, prenio je Bi-Bi-Si.\nU Grčkoj generalni štrajk\nViše hiljada ljudi pridružilo se u četvrtak protestima u centru Atine, a širom zemlje zatvorene su škole, bolnice i obustavljeni su letovi aviona kao i gradski saobraćaj zbog štrajka protiv vladinih mjera štednje.\nZbog nevremena na istoku SAD bez struje 350.000 ljudi\nViše od 350.000 potrošača od Mainea do Virginije ostalo je jutros bez električne energije, poslije oluje koja je donijela mješavinu kiše i snijega duž istočne obale SAD.\nAmsterdam upozorio na opasnu drogu\nZdravstveni zvaničnici u Amsterdamu upozorili su na opasnu drogu koja se prodaje turistima, nakon što su tri britanska državljanina umrla za posljednjih mjesec dana poslije ušmrkavanja heroina za koji su vjerovali da je kokain.\nHerojina iz Afganistana: Ubili joj sina, ona uzela pušku i bombe pa smaknula 10 talibana\nJedna je žena u Afganistanu sredinom novembra nakon što joj je ubijen sin policajac u talibanskom napadu, bez razmišljanja uzela oružje u ruke i krenula u borbu protiv pobunjenika. U akciji je poginulo više od 20 militanata, a pridružile su joj se još i snaha i kćerka, piše Radio Slobodni Afganistan.\nObespravljeni Amerikanci opasniji od Al Kaide\nAmerički policajci sve više podsjećaju na vojnike - što po oklopu, što po oružju, što po vojno-policijskim vozilima koja se kotrljaju ulicama Fergusona u kome bjesni pravi mali građanski rat.\nAfganistan: U napadu na diplomatski konvoj poginuli Britanac i pet civila\nPet civila i jedan Britanac ubijeni su u četvrtak u samoubilačkom napadu talibana na britansko diplomatsko vozilo u Kabulu.


Nikola Miljković na brdskom šampionatu Evrope 2016! | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Auto sport » Nikola Miljković na brdskom šampionatu Evrope 2016!\nNikola Miljković na brdskom šampionatu Evrope 2016!\n11. април, 2016.\nLepa vest stiže iz tabora TEMPO RACING TIMA i REAL MOTOR SPORTA. Naš mladi i već afirmisani šampion auto sporta, 21. godišnji ( 2. juna puni 21. leto ) NIKOLA MILJKOVIĆ, vlasnik 4 titule državnog prvaka SRBIJE ( 3 na brdu i 1. na krugu ), uspeo je da obezbedi finansije za početak ŠAMPIONATA EVROPE NA BRDSKIM STAZAMA.\nTaj mladi čovek koji je već puno puta dokazao kvalitet, uz pomoć svog oca ZORANA MILJKOVIĆA i mnogih prijatelja, već u utorak uveče, 12.aprila, kreće put Francuske, na prvi brdski sastanak sa svojim rivalima. Voziće kao i protekle sezone MICUBIŠU LANSER EVO IX, vlasništvo njegovog sponzora i tjunera RAJANA RAJAČIĆA, iz Beograda.\nZa kompletan budžet pobrinuli su se SELP TURBO BEOGRAD, AUTO CENTAR TADIĆ BEOGRAD, MATRIKS CAR SUBOTICA i RAVENOL SUBOTICA.\nTim povodom u Beogradu će sutra biti priredjena i konferencija za novinare, u hotelu JUGOSLAVIJA, sa početkom u 13 časova a mladi šampion će saopštiti kompletan plan za predstojeću sezonu ŠAMPIONATA EVROPE NA BRDSKIM STAZAMA.


Rosmarino kuhinjski dodaci | Sušači sudova | Organajzeri pribora - Vitapur.rs\nSušači posuđa i organajzeri (6 proizvoda)\nSušač za posuđe Rosmarino\nDvostrana posuda za ceđenje.\nIzuzetno praktičan sušač sudova, pogodan za manje kuhinje ili kampovanje, gde nema dovoljno prostora za odvod ili postavljanje mašine za pranje sudova. Sa inovativnim dizajnom uštedećete prostor, a istovremeno ćete dobiti sve što vam je potrebno. Dvostrana posuda za ceđenje sa jedne strane sa prorezima za sve tipove tanjira, a sa druge strane ...\nOrganajzer sredstava za čišćenje sa nogicama Rosmarino\nPrigodna ručka za kačenje kuhinjsku krpe i kuka za vešanje.\nSa vakuumskim nogicama jednostavna montažu na drvo, pločice ili sudoperu.\nMali, ali izuzetno zgodan kuhinjski organajzer za odlaganje sredstava za čišćenje. Pojedinačni i podesivi odeljci za različite tipove kuhinjskog pribora, olakšavaju skladištenje svih neophodnih sredstava za čišćenje. Praktičan držač je savršen za vešanje kuhinjske krpe. Organajzer možete lako fiksirati na kuhinjski pult, zid ili sudoperu, gde g...\n1.032,00 RSD -20%\nOdvojivi delovi za lako čišćenje.\nIzuzetno praktičan držač sa dva proreza za kuhinjske noževe i sa šest posebnih pregrada. Silikonska obloga unutar sušača će zaštititi kućište i vrhove noževa, a takođe osigurava stabilnost sa silikonskim nogama. Gornji deo se može ukloniti, tako da je čišćenje i pražnjenje viška vode jednostavno i izuzetno praktično.\nIzuzetno praktična posuda za pranje posuđa, olakšaće pranje i smanjiti potrošnju vode. Na dnu posude se nalazi ispusni čep, koji se jednostavno može zavrnuti, a kada završite sa pranjem, jednostavno ga okrenete da biste oslobodili višak vode. Odvod ima ugrađenu mrežicu, koja hvata i najsitnije čestice. Takođe možete potpuno ukloniti čep i za sa...\nUgaoni organajzer sredstava za čišćenje Rosmarino\n472,00 RSD -20%\nZgodan viseći držač za krpu.\nMali, ali izuzetno zgodan kuhinjski organajzer za odlaganje sredstava za čišćenje. Ugaonog oblika, što ga čini praktičnim za postavljanje na ivicu sudopere. Držač za vešanje kuhinjske krpe. Organajzer možete lako fiksirati na kuhinjski pult, zid ili sudoperu, gde god vam odgovara. Najpogodniji i najjednostavniji način za skladištenje sunđera, de...\nSa kuhinjskim organajzerima i sušačima dobijate najoptimalniju organizaciju vaše kuhinje. Od najkvalitetnije plastike, bez štetnih materija.