SPML Sezona 11 - Kup, pobednik Sir Alex (Swansea) - Page 5\n02-18-2014, 00:42 #81\nRe: Sezona 11 - Kup, 1/2 finala: Rok 20. februar u 23:59\nKo zna sta bi bilo da su Princa posluzile forme, ovako Alex je izgledao jako sigurno i pun samopouzdanja, dominirao je i zasluzeno prosao\nCestitke Seru na ulasku u finale kao i Princu na odlicnom uspehu sa Anderlehtom, bravo majstori\n02-20-2014, 23:16 #82\nZahvaljujem se protivniku na fer i korektnoj borbi i naravno, igramo se i sledece sezone\nThe Following 9 Users Say Thank You to SIR ALEX For This Useful Post:\n-hama-, caniggia, Filkaja, iv1989, MunjazzzSD, Pelemasca, Prince94, Savke SD, sAyoNarA\n02-20-2014, 23:24 #83\nSta da kazem kad je Ser vec sve reko, ali samo da dodam da je ovo bila manje - vise rutinska pobeda, i to samo zbog toga sto je Ser iskusan u ovakvim odlucujucim utakmicama, Munjaa nija mogo da se snadje jednostavno , ali sadrzajna utakmica sve u svemu, lep fudbal za jedno finale. Svaka cast obojici, pa Munjo sledece godine jedan korak dalje da !\n02-22-2014, 06:58 #84\nBrat Ser je sve objasnio,vec u prvom poluvremenu postigao razliku od 4 gola majstorskom igrom,jaa nisam nekako mogao da se pokupim...pobeda je bila i vise nego zasluzena,i ja cestitam protivniku na pobedi... sto se mene tice,ja sam zadovoljan svojim ucescem,s'obzirom da sam poslednji na tabeli,ovo je bio dobar uspeh za moju ekipu... hvala i nasem posmatracu Panteli,koji nas je otpratio...


Gimnazija SSST - “The First GSSST Review Writing Competition”: Najbolji radovi na takmičenju “New York Timesa”\n“The First GSSST Review Writing Competition”: Najbolji radovi na takmičenju “New York Timesa”\nNastavnica engleskog jezika u Gimnaziji SSST Adna Pandžo nedavno je organizirala “The First GSSST Review Writing competition” odnosno Prvo GSSST takmičenje u pisanju recenzija na engleskom jeziku na kojem su mogli učestvovati svi učenici od prvog do četvrtog razreda, a koji pokazuju izraziti talent za kreativno pisanje.\nUčenici su radove pisali na različite teme, kao što su kritike i osvrti na njihova omiljena djela iz književnosti, filma ili muzike i sl. Učesnici takmičenja su pokazali odlično razumijevanje teme, izraziti talent za spisateljstvo i kreativnost, kao i bogato poznavanje vokabulara. Nastavnica Adna Pandžo je učenicima za najbolje radove uručila certificate, pohvalivši ih za odlično urađen zadatak.\nCertifikate za najbolje radove dobili su: Isa Stanković, Darin Ramić Mazalović, Iman Delibašić i Rim Amal Šopović, a posebna priznanja dobile su učenice: Alica Hasečić, Anida Malagić i Ema Dervišagić.\nVažno je napomenuti da su najbolji radovi naših učenika prijavljeni na takmičenje u pisanju recenzija “New York Timesa” (New York Times Review Contest), čije rezultate očekujemo u narednih mjesec dana.\nGimnazija SSST čestita svim učesnicima “Prvog GSSST takmičenja u pisanju recenzija na engleskom jeziku” , te ohrabruje i podstiče učenike na razvijanje spisateljskih vještina, ali i učestvovanje u takmičenjima sa internacionalnim predznakom.


Gde raste deblja a gde tanja paprika, iskustvo jednog povrtara iz Prijepolja - PPmedia\nPosted on\t27 маја, 2020 3:46 pm by adminpp033\nPrijepolje – Jedan od najvećih proizvođača povrća iz Kolovrata kod Prijepolja, Njegoš Stojadinović, i pored aktuelne situacije neće smanjiti ovogodišnju porodičnu proizvodnju paprike, kupusa, krompira, jer, kako kaže, za povrćem dobrog kvaliteta uvek ima tražnje.\nZasad Njegoša Stojadinovića, foto: RTS\nGotovo tri hiljade sadnica paprika više nego prošle godine , odlučio je Njegoš da posadi ovih dana; hibridne sorte superior, koju već deceniju plasira u okolne gradove, ali i na sever Crne Gore i u Nemačku.\nNjegoš Stojadinović otkriva da ima sistem za navodnjavanje, traktor sa 12 priključaka, freze, plugova, prikolice, brazdače, vadilice, sadilice i da sve to utiče na prvoklasan rod povrća.\nDa bi stigao da posadi papriku na hektar i po, odmah potom i kupus za koji sam sprema rasad, krompir, obrao maline, sve na oko 4 hektara zemlje pod zakupom, ne može bez pomoći sezonskih radnika i naravno brata i roditelja, koji su, kaže majka, do pre desetak godina imali vrt samo za sopstvene potrebe.\nZimi ,kad se odmaraju od povrća, Stojadinovići skupljaju brezove grančice za metle, ne razmišljajući o plasteničkoj proizvodnji. Tajna je u velikom strujanju vazduha,pa je paprika, na primer, svežija i mesnatija ali istog kvaliteta kao ona iz plastenika koja je ,ipak, tanja.Zato se u tom kraju ljudi većinom opredeljuju za uzgoj na otvorenom.\nOčekuje da će u septembru ubrati,kao i ranijih godina, oko 30 tona paprike za već ugovorene kupce.\nОзнаке: Njegoš Stojadinović, Poljoprivreda, Prijepolje, vesti prijepolje, Zapadna Srbija


MUSORGSKI, RAVEL I BARANOVIĆ NA RADOST SVOJIH | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 18.5.2015. u 09:34\nIli o dirigiranju Ive Lipanovića\nUpoznao sam dirigenta Ivu Lipanovića prije nekoliko godina upravo u dvorani Narodnog pozorišta Sarajevo. Čovjek koji je naprečac osvojio visokozahtjevnu i iznimno probirljivu sarajevsku koncertnu publiku prije nekoliko večeri ponovno je demonstrirao svoj raskošni talenat ravnajući Zagrebačkom filharmonijom.\nZahtjevni repertoar koncerta, izvedenog u okviru programa Sarajevskih večeri muzike, sastavljen od dijela Krešimira Baranovića, Johannesa Bramsa, Modesta P. Musorgskog i Morisa Ravela, ovaj briljantni izdanak škole maestra Igora Gjadrova iznio je ravnateljskom inteligencijom, preciznim rasporedom temporalnih dionica, a posebno tačnim odnosom prema svakoj izvođačkoj jedinici u maksimalno sinhronom, kao jedan uštimanom orkestralnom personažu prestižne glazbene, u svim dionicama moćne Zagrebačke filharmonije!\nDok je, u interpretaciji Baranovićevog Kola iz baleta Licitarsko srce, temperamentno i kadencionirano tačno proveo izrvrsni orkestar rapsodijskim pasažima, u interpretaciji koncerta za violinu i orkestar op. 77 D.dur Johannesa Bramsa iskazao je Lipanović kongenijalni partnerizam sa ruskom virtuoznom violinisticom Alenom Bajevom. Ipak, interpretacija Musorgskog i Ravela (Slike sa izložbe) pokazala je gotovo metafizičku moć Lipanovićevog dirigentskog umjeća, kako u stvaranju kolektivne skladnosti golemog pedesetočlanog orkestralnog tijela, možda još i više u izvlačenju glazbenih tankoćutnosti svakoga člana orkestra, kroz interpretaciju složene partiture, s kojom se teško hrvu i najveći svjetski orkestri.\nIvo Lipanović je davno osvojio srca poklonika operne i orkestarske glazbe u Sarajevu, ali svoje Sarajlije je na koncertu festivala SVEM u Narodnom pozorištu Sarajevo još jedanput digao na noge!\nŠto drugo poželjeti na kraju ovog krokija nego da što češće u našoj sredini gostuje maestro Lipanović, na radost sarajevskog svetilišta božica Talije i Melpomene!\nTagovi: Gradimir GojerIvo Lipanović


Kad istekne moratorijum, porašće broj bankrotstava - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Kad istekne moratorijum, porašće broj bankrotstava\nZoran Petrović, predsednik Izvršnog odbora Rajfajzen banke i predsednik Američke privredne komore\nPrethodna godina bila je izazovna pre svega sa zdravstvene strane.\n0Piše: Miloš Obradović 02. januara 2021. 12.09 Izmenjeno: 12.09\nTrebalo je obezbediti sigurne uslove za zaposlene u filijalama i klijente, ali i dovesti rad od kuće do neslućenih razmera. Sprovesti tehnički vrlo zahtevne moratorijume i nastaviti kreditiranje. Nastaviti i sa ambicioznim programom inovacija, a pri tome voditi računa o korisničkom iskustvu klijenata, motivisati zaposlene… U upravljanju kreditnim rizicima analizirani su potencijalni uticaji krize na klijente i prilagođene kreditne politike. Što se rezultata tiče, prihodi i dobit će biti niži nego prošle godine, uz uštede u troškovima poslovanja i povećana izdvajanja za troškove rizika za procenjene gubitke, kaže za Danas predsednik IO Rajfajzen banke Zoran Petrović.\n* Uprkos krizi kreditiranje je nastavilo rast. Kako to?\nRast kredita je kombinacija više faktora. Uz garantnu šemu imali smo i ukupno pet meseci trajanja moratorijuma pa je bilo manje otplata kredita. Takođe, referentne kamatne stope centralnih banaka su na istorijskom minimumu. Narodna banka Srbije je dinarsku kamatnu stopu ove godine oborila sa 2,25 na jedan odsto. Evropska centralna banka i dalje drži referentnu kamatnu stopu na nuli uz negativnu stopu na depozite banaka uz ogromno štampanje para. Kamatne stope će u srednjem roku ostati na ovako niskim nivoima. Centralne banke neće zaoštravati monetarne politike dok se ekonomije ne oporave u potpunosti. Zanimljivo je da je i u Srbiji, zbog najnižih kamatnih stopa i stambeno kreditiranje zabeležilo značajan rast. U Rajfajzen banci rast ovih kredita iznosi preko 30 odsto. Slična situacija je i u drugim zemljama CIE.\n* U poslednjim danima 2020. završena je privatizacija Komercijalne banke, kao i još neka preuzimanja. Da li očekujete promene na tržištu i u 2021. godini?\nDa, očekujem nastavak konsolidacije na bankarskom tržištu, to je neminovnost. Zbog pada kamatnih stopa istovremeno imamo i pad ključnog prihoda – po osnovu kamata, uz veće volumene, dok s druge strane imamo preveliki broj banaka u odnosu na potencijal tržišta. U perspektivi preti konkurencija onlajn banaka (neobanaka), finteka, tehnoloških giganata kao što su Gugl ili Epl koji otkidaju delove prihoda na kartičarskim poslovima. Te trendove vidimo na razvijenim tržištima. Bankama koje se ne budu prilagodile biće teško, a naročito onima sa malim tržišnim udelom.\n* Kako vidite 2021. godinu? Kakve su mogućnosti za oporavak? Da li je rast javnog duga zabrinjavajući?\nProcene govore da bi globalni rast mogao tek neznatno da se podigne iznad nivoa svetskog BDP-a iz 2019. Takođe, SAD će da nadomeste izgubljeno iz prošle godine u trećem kvartalu 2021, a EU – tek 2022. godine. Naši analitičari procenjuju da bi Srbija mogla da se nada rastu od 4,5 odsto. Povratak u normalu i održiv oporavak najviše zavise od razvoja zdravstvene situacije. Dok god se ona ne reši biće prisutni rizici po ekonomsku aktivnost od blažeg ili tvrđeg „zatvaranja“. Uz uspešnu vakcinaciju, efikasne tretmane lečenja, dodatnu ekonomsku pomoć, rezultat bi mogao biti bolji. No, bez obzira i na mere ekonomske pomoći preduzeća će pre ili kasnije prilagođavati broj radnih mesta promenjenim okolnostima, što je do sada bilo odlagano. U dužem periodu biće prisutni rizici od rasta nezaposlenosti, kao i rasta štednje iz preventivnih razloga. Obnavljanje profitabilnosti i smanjenje duga će verovatno biti glavni prioriteti mnogih, što može negativno da deluje na investicionu aktivnost. Neke firme neće ni moći da povrate biznis. Posle isteka moratorijuma može se očekivati i rast bankrotstava. Narasli javni dug je nova normalnost, a prebrzo povlačenje programa podrške u ovakvim okolnostima bi bila jako loša stvar. Dugovi će se rešavati kroz dinamičniji privredni rast, nešto veću inflaciju i kasnije rast poreza. Treba popravljati uslove poslovanja i time privlačiti investicije što bi uz privredni rast moglo da nam donese investicioni kreditni rejting i niže troškove finansiranja javnog duga. U tradicionalnoj anketi „Prolazno vreme“, 56 odsto članova Američke privredne komore očekuje rast obima poslovanja, 30 odsto novo zapošljavanje, a čak dve trećine njih i veće investicije. Ipak ta očekivanja su za 20 do 30 poena lošija nego prethodne godine. Treba reći i da naše članstvo čine veće kompanije, a najvećim rizicima izložena su mikro, mala i srednja preduzeća.\n* Jedna od najvećih mera pomoći privredi i stanovništvu, bio je moratorijum na obaveze bankama, koji upravo doživljava treću iteraciju. Kako je to uticalo na poslovanje banaka? Da li će se odraziti na bilanse u 2020. godini?\nTo je bila dobra mera kao i ovaj novi koji za razliku od prva dva tzv. opt-in moratorijuma – važi za one koji se prijave i ispunjavaju uslove koji su široko postavljeni. On se nudi onima koji su zbog pandemije izgubili posao, ostvarili značajniji pad prihoda, a koji su pre pandemije bili uredni u plaćanju obaveza. Centralna banka je obezbedila pristup likvidnosti i da to „zamrzavanje“ dela potraživanja banaka nema negativan uticaj. Banke nikakvu pomoć, ni minimalce, ni odlaganje poreza od države nisu ni tražile ni dobile. Sa druge strane su, uz mere centralne banke, omogućile nesmetano funkcionisanje finansiranja države na tržištu duga i jeftinije kreditiranje u dinarima. Država je svojom intervencijom posredno pomogla bankama. Taj prvi paket pomoći je i najbolje ocenjen od članica Amčama. Banke su morale da procene uticaj koji ekonomska kriza može imati na klijente i da izdvoje sredstva u rezerve. Dodatan, manji negativan efekat će doći i zbog tzv. modifikovanog gubitka nastalog zbog naknadnih korekcija u primeni moratorijuma. Otuda će i rezultati za ovu godinu biti lošiji nego u 2019. No, ukoliko sledeća godina bude bolja, i manji deo klijenata bude imao teškoće sa otplatom, deo tih rezervi će se otpustiti i to će imati pozitivan uticaj na rezultate banaka.\n* Druga mera vezana za banke je garantna šema. Od opredeljene dve milijarde evra za kompanije podeljeno je oko 1,5 milijardi do kraja godine. Šta nam to govori? Da li krediti rešavaju problem privrede?\nKrize po pravilu dovode do pogoršanja uslova kreditiranja i centralna banka je dobro reagovala spuštanjem referentne kamatne stope, uz relaksiranje određenih bankarskih regulativa dok je garantna šema, namenjena isključivo onima koji su pre kovida dobro poslovali, omogućila jeftiniji pristup kreditima za likvidnost uz grejs period od devet do 12 meseci kao i period otplate do tri godine. Sudeći po do sada odobrenom iznosu, mera je dala odličan rezultat. Krediti će privremeno olakšati pritisak na likvidnost i kupiti vreme do oporavka ekonomije i rasta prihoda preduzeća. Biće i onih koji se neće oporaviti ili bar ne u dovoljnoj meri tako da neće biti u stanju da plaćaju obaveze. Za njih se to neće ispostaviti kao rešenje. Većina, 82 odsto članica Amčama, smatra da će ekonomska pomoć biti potrebna i u 2021. i da treba da bude usmerena ka najpogođenijim sektorima i mikro, malim i srednjim preduzećima. Istraživanje je pokazalo da bi najefikasnija pomoć bila smanjenje opterećenja zarada ili subvencija dela zarada, kao i smanjenje poreskih i neporeskih nameta.\n* Da li očekujete da kriza poveća NPL-ove i da li bi to moglo da dosegne zabrinjavajuće nivoe?\nDo rasta loših kredita će doći, jer će oporavak privrede biti neravnomeran kao i zbog očekivanog rasta nezaposlenosti, ali to svakako neće dostići nikakve zabrinjavajuće nivoe. Države i centralne banke prošle su školu 2008/2009. i sada su odmah reagovale obimnim programima pomoći privredi i građanima.\n* Da li mislite da su korporativne obveznice koje su prvi put emitovane kod nas ove godine doprinele razvoju tržišta kapitala?\nTim obveznicama se ne trguje aktivno na tržištu kapitala tako da se ne može govoriti o doprinosu razvoju tržišta kapitala.\n* Od početka krize vlade se klackaju između odluka da zatvore ekonomiju i uspore epidemiju ili da puste ljude da rade po cenu većeg zdravstvenog rizika. Govorili ste o istraživanjima koja pokazuju da su ekonomski najbolje prošle zemlje koje su na vreme i snažno reagovale epidemiološki, da nema ekonomije bez ljudi. Kako biste u tom svetlu ocenili reakciju vlada?\nAmerika, ali i najveći broj zemalja EU su lutale i pravile kompromise između ekonomije i epidemioloških mera. Rezultat je značajan gubitak ljudskih života i visoki ekonomski troškovi. S druge strane zemlje Azije, poput Kine, Južne Koreje, Vijetnama, Tajvana su se zahvaljujući ranijim iskustvima, većem korišćenju digitalnih tehnologija i većoj disciplini, pokazale neuporedivo uspešnijim u suzbijanju virusa. Evropska komisija je ocenila da je greška bila to što mere nisu postepeno popuštane i u tome ni mi nismo bili izuzetak. U odnosu na najuspešnije azijske zemlje imamo veće ekonomske troškove sa tendencijom daljeg rasta i veći broj izgubljenih života na 100 hiljada stanovnika. S druge strane – rezultat je bolji u odnosu na veći broj zemalja Evrope.\n* Dosta autora govori o tome da će ova kriza doneti trajne promene u načinu poslovanja. Kako će se odraziti na bankarstvo?\nBankarski sektor u Evropi je već duže izložen uslovima niskih kamatnih stopa, konkurenciji i regulatornim promenama. Uz to ni demografske prilike ne idu naruku. Učešće starijeg stanovništva raste, a ono po prirodi daleko manje investira i više troši ušteđevinu. Pandemija će samo ubrzati digitalnu transformaciju i one banke koje tu budu uspešne, koje budu efikasnije, koje u centar postave klijenta i njegovo korisničko iskustvo i koje uspeju da diversifikuju svoje izvore prihoda – izaći će kao pobednici. Moraćemo da budemo „dizajnirani“ za agilnost. Ako ne znamo budućnost trebalo bi da budemo u stanju da se lako i brzo „prešaltamo“. I što manje budemo posedovali fiksne imovine – bićemo fleksibilniji.\nMiljenici berzanskih očekivanja\n* Kako vidite pojavu da u najvećoj krizi od Drugog svetskog rata imamo rekordan rast berzanskih indeksa u svetu i posebno u SAD?\nTržišta funkcionišu na principu očekivanja. Vlade i centralne banke su brzo reagovale, upumpavaju ogroman novac i građanima i privredi. Sve prognoze ove godine su govorile o ekonomskom oporavku u 2021. Brzina pronalaska vakcine i efikasniji zdravstveni tretmani su pogurali optimizam. Pandemija je ubrzala već prisutne trendove digitalizacije tako da su se i cene tehnoloških kompanija poput Epla, Majkrosofta, Gugla, Amazona, Fejsbuka vinule u nebo. Takođe, pojavio se ogroman broj individualnih investitora koji imaju i neke svoje „miljenike“ poput Tesle. Posle inicijalne javne ponude cena akcije Airbnb je skočila za 113 odsto. Zanimljivo je da je ta kompanija iako nema nekretnine vrednovana više od Meriota, Hiltona i Interkontinentala zajedno. U uslovima ultra niskih kamatnih stopa kada štednja i investicije u obveznice ne donose gotovo ništa – novac je krenuo na tržište akcija.\nbanke, bankrot, Bankrotstvo, ekonomska kriza, Korona virus, Moratorijum na kredite, Narodna banka Srbije, rajfajzen banka, Zoran Petrović


Borislav Radovanovic Blog: „PRAVDA ZA DAVIDA“: Nemojte nasjedati na nove manipulacije!\n„PRAVDA ZA DAVIDA“: Nemojte nasjedati na nove manipulacije!\nSvjesni da su spornim prijetećim saopštenjem objavljenim na zvaničnoj stranici MUP-a teško prekršili međunarodno pravo, ustavnost i zakonitost u radu policije, režimlije novim spinovanjem javnosti pokušavaju izbjeći odgovornost. Zato neimenovani „pravni eksperti“ putem medija zaprijećene krivične prijave podvode pod Zakon o zaštiti od klevete, kakav sa spornim saopštenjem MUP-a pravno nema apsolutno nikakve veze. Dragan Lukač i Darko Ćulum ima da odgovaraju za JAVNO ZASTRAŠIVANJE GRAĐANA i tu im nikakvi „pravni eksperti“ neće pomoći.\nDavor Dragičević, na pitanje zašto ovdašnji moćnici tako grubo krše zakone i čak čine zločine, jednostavno odgovara: „Može im se!“. No, to nije posljedica samo krajnje nakaradnog pravnog sistema, nego i drugih društvenih anomalija. Prosto zaprepaštava nivo elementarnog neznanja kakvom danas svjedočimo povodom javno izrečenih prijetnji Davoru Dragičeviću i „PRAVDI ZA DAVIDA“, kakvo kriminalizovani vrh MUP-a ponovo koristi za izbjegavanje odgovornosti.\nMediji mahom prenose tumačenja neimenovanih „pravnih ekspereta“ koji sporno saopštenje MUP-a tumače kroz Zakon o zaštiti od klevete. Eto volio bih da neko kaže imena tih „eksperata“, pa da ih javno popljujem kako zaslužuju. U pitanju je samo još jedna od brojnih manipulacija u svrhu izbjegavanja krivične odgovornosti, na kakve smo u „PRAVDI ZA DAVIDA“ već svikli.\nU čemu je problem? MUP je eksplicitno tvrdio kako će protiv Davora Dragičevića i „njegovih ljudi“ podnositi KRIVIČNE PRIJAVE. Ima preko decenije od kako je kleveta „izbačena“ iz Krivičnog zakonika RS, odnosno od kako nije propisana kao krivično djelo. Istovremeno, KRIVIČNE PRIJAVE kakve pominje MUP RS mogu se samo podvesti pod krivičnoprocesnu normativu (Zakon o krivičnom postupku - ZKP). Kakav „ crni“ Zakon o zaštiti od klevete.\nAutor teksta (pre)dugo radi u policiji, pa tako pamti i vrijeme kada je policija doista podnosila krivične prijave, no to je bilo prije krivičnog inoviranja iz 2003. godine. Znači, zadnjih gotovo 15 godina policija krivična djela nadležnim tužilaštvima prijavljuje u formi IZVJEŠTAJA. Ali, ZKP poznaje termin „prijavljivanje krivičnog djela“ ili po davno uspostavljenoj praksi „krivične prijave“. Znači, KRIVIČNE PRIJAVE PODNOSE GRAĐANI kad ocijene da imaju pravni osnov za prijavljivanje krivičnog djela.\nKad su oklevetani ili uvrijeđeni (bez elemenata krivičnog djela) građani se pozivaju na Zakon o zaštiti od klevete i podnose PARNIČNE TUŽBE, ili pokreću privatne parnice. Državni organi i institucije nemaju pravo parničenja po osnovu kleveta obzirom da naš ustav tu decidno utvrđuje kako građani ne mogu biti procesuirani i gonjeni za javno izrečenu kritiku na račun rada organa i institucija, osim ako počine krivično djelo.\nNa tu „kartu“ igrali su Lukač i „skutonoše“ prilikom izdavanja spornog saopštenja i javno izrečenih prijetnji, ali su izostavili jednu „sitnicu“ – da kažu koje krivično djelo čine Davor Dragičević i „njegovi ljudi“. Što bi Stari Rimljani kazali: „nullum crimen nula poena sine lege“ ili nema krivičnog djela ako nije propisano zakonom. Kad kažu koje krivično djelo smo počinili unutar „PRAVDE ZA DAVIDA“ možemo raspravljati o ispitivanju krivične odgovornosti. Sa druge strane, ovim saopštenjem Dragan Lukač i Darko Ćulum su van razumne sumnje počinili krivično djelo „zloupotreba službenog položaja ili ovlaštenja“.\nZnači, ostajemo na činjenici da su (ne)odgovorni pojedinci iz MUP-a još jednom teško prekršili zakonska ovlaštenja, a ovoga puta i međunarodno pravo, te da se ponovo „čupaju“ spinovanjem javnosti. Sjećate li se onih silnih manipulacija oko „veza“ Filipa i Darka Ćuluma, kakvima su sedmicama namjerno pokušavali prikriti povezanost Darka Ilića i porodice Filipa Ćuluma (kog je David neposredno prije stradanja lično osumnjičio za ugrožavanje). Darko Ilić je lažno optuživao Davida za „krađe“, Filip Ćulum je tražio zaštitu, a Lukač i Ćulum su smišljeno opstruirali istragu upućivanjem na „pogrešne tragove“. Danas to PONOVO ČINE!\nDakle: da prednje rezimiramo: Lukač i Ćulum su pravno neosnovano i čak nezakonito građanima prijetili KRIVIČNIM PROGONIMA, a nikako parnicama - kako se to danas spinuje. Počinili su krivično djelo „Zloupotreba službenog pololaja ili ovlaštenja“! Kad državni organ (policija) prijeti da će građane podvrgavati krivičnom gonjenju bez da su ovi počinili ikakvo krivično djelo – e za to ima da odgovaraju odgovorna lica organa – ministar i direktor.\nUnutar „PRAVDE ZA DAVIDA“ dovoljno smo kapacitirani da štitimo svoja prava čak i od bitangi poput Lukača, Ćuluma, Ilića, Vreće, Lepira i ostatka ekipe „progonitelja“ i to ćemo im dokazati. Mi smo ti koji imaju pravo, a u odnosu na javne prijetnje i osnov, na podnošenje krivičnih prijava i to će morati naučiti i Lukač i Ćulum, ali i „neimenovani pravni eksperti“.\n„PRAVDA ZA DAVIDA“ – NISMO NAIVNI!


Vantelesna oplodnja, finansiranje iz RZZO - Ginekološka Ordinacija Palmotićeva - Beograd\nRepublički fond za zdravstveno osiguranje finansira program vantelesne oplodnje.\nDa bi se par uključio u program vantelesne oplodnje o trošku zdravstvenog osiguranja, neophodno je da ispunjava propisane uslove i donese potrebne analize.\n– Ginekološko akušerska klinika “Narodni front“, Beograd;\nRepublička stručna komisija Ministarstva zdravlja za vantelesnu oplodnju i asisitiranu\n– žene koje imaju neplodnost i pored odgovarajućeg lečenja;\n– žene koje nisu rađale ili nemaju žive dece;\n– žene do napunjenih 40 godina starosti u momentu dobijanja odluke o ispunjenosti uslova za uključivanje u proces VTO od strane Komisije za VTO nadležne državne zdravstvene ustanove;\n– očuvana funkcija jajnika;\n– normalni indeks telesne mase (manji od 30);\n– svi oblici subfertilnosti muškarca, uz postojanje živih ili morfološki ispravnih spermatozoida u ejakulatu.\n– Bakterije, Chlamidyia, Mycoplasma;\n– HbsAg, HCV, HIV, VDRL – serologija.\n2. Ženski partner:\nHormonsko ispitivanje: od 2-4 dana od početka menstrualnog krvavljenja (jednokratno);\n– FSH, LH, E2, Pg, T, Prolaktin, TsH, T3, T4, antimilerijan hormon (AMH);\n– Bris po Papanikolau, Kolposkopija\n– Ultrazvučni pregled obavljen vaginalnom sondom;\n– pacijentkinje kod čijih partnera je uredan nalaz spermograma (normospermia), potrebno je da dostave nalaz HSG i/ili laparoskopije i/ili histeroskopije;\n– ukoliko su imale prethodne operacije u cilju lečenja steriliteta, potrebno je da dostave fotokopiju otpusne liste;\n– ukoliko je prethodno primenjen neki od postupaka biomedicinski potpomognutog oplođenja (IUI, IVF, ICSI), potrebno je da dostave fotokopiju lekarskog izveštaja.\nParovi, za koje se utvrdi da ispunjavaju kriterijume za primenu postupka VTO, imaju pravo\nOdluku o ispunjenosti uslova za uključivanje u proces VTO donose Komisije za VTO\n– Institut za ginekologiju i akušerstvo, Klinički centar Srbije, Beograd;\n– Ginekološko akušerska klinika, Klinički centar Vojvodine, Novi Sad;\n– Klinika za ginekologiju i akušerstvo, Klinički centar Niš, Niš.\nŽenski partner se za upućivanje na Komisiju za VTO javlja izabranom lekaru – specijalisti\nginekologije (ginekologu), dok se muški partner javlja svom izabranom lekaru – doktoru\nmedicine ili doktoru medicine – specijalisti opšte medicine (lekaru).\n– vrši kompletnu pripremu za upućivanje na Komisiju za VTO;\n– obavezno utvrđuje ispunjavanje kriterijuma za postupak VTO;\n– upućuje je da uradi napred navedene analize i dijagnostiku;\n– ukoliko ispunjava sve propisane uslove i poseduje ispravne medicinske nalaze, ginekolog izdaje uredne upute za:\n– upućuje ga da uradi napred navedene potrebne analize;\n– ukoliko ispunjava sve uslove i poseduje ispravne medicinske nalaze, izdaje mu uredan uput za spermogram, koji se radi pri davanju ocene na Komisiji za VTO.\nLekarska komisija u sedištu filijale overava upute.\nPozitivnom odlukom Komisije za VTO, ženskom partneru se izdaje Potvrda zdravstvene ustanove o ispunjenosti uslova za proces VTO.\nDonošenjem pozitivne odluke Komisije za VTO, RZZO vrši raspoređivanje osiguranih lica za određenu zdravstvenu ustanovu.\nŽenski partner se na osnovu pisanog poziva filijale javlja ginekologu radi obezbeđivanja uputa za zdravstvenu ustanovu u kojoj će se obaviti proces VTO.\nLekarska komisija u sedištu filijale overava uput za proces VTO za navedenu zdravstvenu ustanovu.\nMuški partner se javlja lekaru radi obezbeđivanja uputa za zakazani termin za određenu zdravstvenu ustanovu u kojoj će dati uzorak za proces VTO.\nUkoliko osiguranom licu proces VTO ne počne u roku od najviše šest meseci od datuma zasedanja komisije za VTO, zdravstvena ustanova je u obavezi da pisanim putem obrazloži osiguranom licu zbog čega nije započeo proces u predviđenom roku.\nRepublička stručna komisija za vantelesnu oplodnju i za asistiranu reprodukciju, utvrdila je tri metode vantelesnog oplođenja, koje uz uslugu iznose


NAPETO KAO KOBASICA: Evo šta će se desiti ako i Tramp i Bajden proglase izbornu pobedu... | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tNAPETO KAO KOBASICA: Evo šta će se desiti ako i Tramp i Bajden proglase izbornu pobedu…\nI pored upozorenja da pojedini političari odvraćaju birače od glasanja, današnji predsednički izbori u Americi mogli bi da se ispostave kao jedni od najmasovnijih – prevremeno je već glasalo dve trećine birača sa prošlih izbora.\nOTKRIVENA JOŠ DVA ALBANCA MEĐU TERORISTIMA, KOJI SU U CENTRU BEČA PUCALI I UBIJALI POLICAJCE I GOLORUKI NAROD!\nU slučaju da neko od kandidata ospori rezultate, umešaće se Vrhovni sud.\nOko 93 miliona Amerikanaca iskoristilo je ovo svoje pravo, na biralištima ili poštom, i pre zvaničnog dana izbora.\nAnalitičari predviđaju da će, ukoliko se taj trend održi, glasati 150 miliona Amerikanaca, što bi bila najveća izlaznost (65 odsto) od početka prošlog veka.\nKako prenosi Si-En-En, na Havajima i u Teksasu uveliko je premašen ukupan broj birača sa prethodnih izbora, a širom zemlje Amerikanci čekaju u dugačkim redovima da bi iskoristili svoje građansko pravo.\nPrema istraživanjima, simpatizeri republikanskog predsednika Donalda Trampa skloniji su tome da glasaju na sam dan izbora, dok podržavaoci nekadašnjeg demokratskog potpredsednika Džoa Bajdena uglavnom glasaju „unapred”.\nZbog toga se veruje da je dosadašnja velika izlaznost išla naruku Bajdenu, ali da bi danas to donekle moglo i da se promeni.\nIako su Amerikanci i ranije mogli da svoj glas pošalju poštom, ove godine je to daleko rasprostranjeniji vid glasanja zbog epidemije virusa korona.\nŠef Bele kuće se usprotivio praksi masovnog glasanja „na daljinu”, tvrdeći da će ona dovesti do krađe glasova. Pošta, na čijem se čelu nalazi direktor koga je postavio predsednik, upozoravala je da ne može da garantuje da će na vreme dostaviti desetine miliona glasačkih listića.\nTramp je pozvao svoje pristalice da stražare na biračkim mestima da bi se uverili da pojedini građani neće dvaput glasati.\nZbog toga je Demokratska stranka poslednjih nekoliko meseci optuživala Trampa i republikance da obeshrabruju biračko telo. Liberali apeluju na poštu da na vreme dostavi sve biračke listiće, a na republikanske „patrole” da ne „zastrašuju” građane na biračkim mestima.\nTokom vikenda se dogodio i incident kad su Trampovi podržavaoci džipovima okružili autobus iz Bajdenove kampanje na auto-putu u Teksasu.\nIz izbornog štaba demokratskog kandidata saopštavaju da su džipovi prisilili autobus da uspori i da su čak hteli da ga zaustave. Bajden je zbog toga prekinuo kampanju u Teksasu, a slučaj je preuzeo FBI.\nTramp je za poslednji dan kampanje zakazao mitinge u Mičigenu, Pensilvaniji, Viskonsinu i Severnoj Karolini.\nTo su ključne države za pobedu na izborima jer imaju gotovo podjednak broj glasača obe partije.\nAnkete pokazuju Bajdenovu prednost u ovim i u drugim odlučujućim sredinama, mada se može čuti i da Trampovi birači ne žele da anketarima iskreno kažu za koga će glasati.\nBajden je juče provodio dan u Pensilvaniji i Ohaju, posebno među afroameričkim biračima, motivišući ih da se pojave na biralištima. Istraživanja su pokazala da je veća izlaznost dosad odgovarala Demokratskoj stranci jer su se neredovni birači uglavnom odlučivali za liberalne kandidate.\nMeđu neodlučnim biračima koji retko izlaze na izbore ima mnogo pripadnika manjina, koje su Bajdenova ciljna grupa.\nInformativni sajt „Aksios” je javio, pozivajući se na neimenovane izvore, da je Tramp rekao saradnicima da će proglasiti pobedu ako mu prvi rezultati budu davali makar i najmanju prednost, ne sačekavši krajnje zbrajanje glasova.\nLider Zapadnog krila je to demantovao, ali je dodao da je „užasno” to što će glasovi poštom stizati i danima posle zvaničnog dana glasanja.\nIako je država od koje bi mogao da zavisi pobednik, Pensilvanija je najavila da njeni rezultati možda neće stići danas ili čak ni do kraja nedelje.\nTramp je zbog toga pozvao Vrhovni sud da naredi da se svi glasovi prebroje u izbornom danu i da se ne računaju oni pristigli kasnije.\nNeke države prihvataju samo listiće koji su stigli do dana izbora, druge i glasove koji su poslati tog dana, treće su u hodu promenile pravila pred ove izbore.\nTo bi moglo da izazove zbrku zbog koje neće biti jasno ko je pobednik ni u izbornoj noći ni danima posle toga.\nMože se dogoditi da prvi rezultati pokažu Trampovu prednost i da on odmah proglasi pobedu, ali da kasnije, zbog glasova pristiglih poštom, Bajden pretekne predsednika.\nU slučaju da neko od kandidata ospori rezultate, umešaće se Vrhovni sud. To se dogodilo 2000, kad je demokrata Al Gor tražio da se ponovo prebroje rezultati na Floridi, gde je republikanac Džordž Buš vodio sa malom razlikom u glasovima.\nNije moglo da se kaže ko je novi predsednik dok se nije videlo šta je bilo na Floridi. Iako je već počelo ponovno prebrojavanje, Vrhovni sud je naredio da se prestane sa tim pa je proglašena Bušova pobeda.\nBajdenDonald TrampodlučujepobedaproglašavanjeVrhovni sud\nB 4. новембра 2020. - 10:32\nNapeto kao kobasica, ha,ha,ha.. Napeto kao ona stvar.. Bolje da ste to napisali..


MOMCI SU VELIKI MANIPULATORI I LAŽOVI: Milica Dabović bez dlake na jeziku o ljubavi i sinu - otkrila šta je NAUČILA! | Zvijezde i tračevi\nMOMCI SU VELIKI MANIPULATORI I LAŽOVI: Milica Dabović bez dlake na jeziku o ljubavi i sinu - otkrila šta je NAUČILA! | Mondo.Me Prod\nMOMCI SU VELIKI MANIPULATORI I LAŽOVI: Milica Dabović bez dlake na jeziku o ljubavi i sinu - otkrila šta je NAUČILA! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n30.05.2021. / 16:18\nAutor Kristina Stevović Izvor mondo.rs 30.05.2021. / 16:18\nMilica Dabović nikad iskrenije o privatnom životu.\nIzvor: Printscreen Prva TV/MONDO\nMilica Dabović nedavno je otkrila kako se snašla u Albaniji gde je nastavila svoju košarkašku karijeru, a sada je otvoreno govorila o svom privatnom životu, sinu Stefanu i muškarcima.\nSrpska košarkašica otkrila je da će deo leta provesti u Crnoj Gori sa sinom, koji je trenutno u Herceg Novom kod bake i deke.\n"Super sam, uskoro polećem na put za Herceg Novi po svog sina koji je kod bake i deke. Kad smo došli ovde ja sam se setila najlepših dana iz detinjstva, na ovom betonu sam postala igrač. Sada kada razmislim nikako ne bih mogla da igram na betonu, mada imam i 39 godina", započela je Milica.\n"Ne trebam ja njemu ništa da objašnjavam, on uživa kad nije u vrtiću, ja mu poremetim način života, jer dođe kod mene u Albaniju. Moje dete je svaku utakmicu prekidalo i vrištalo, pa sam ga odvela kod bake i deke u Herceg Novi gde on uživa, tamo imamo veliko dvorište. Imamo neki svoj ritual, ceo dan smo na plaži, pa gledamo brodiće, jedemo kokice i u 10 smo oboje u krevetu", dodala je.\nMilica je potom otkrila i čemu ju je pandemija korona virusa naučila, pa se osvrnula i na muškarce, te devojkama poslala posebnu poruku.\n"Pandemija me naučila da je najbitnije u životu imati porodicu, da poštujem svoje prijatelje, pošto su uz mene bili od početka do kraja. Naučila me da štedim, ne mogu da prestanem da verujem u ljubav jer imam Stefana. Vreme je da na svoj 40 rođendan napravim žurku i izdam knjigu. Devojkama bih poručila jedno, da momci jesu slatkorečivi, ali su veliki manipulatori, lažovi i lopovi", zaključila je ona u "Premijeri".


Sabor u Baji - Wikipedia\nSabor u Baji\nPosebna teritorija za Srbe sa političkom samoupravom u okviru Habzburške monarhije, zahtevana na srpskom saboru u Baji 1694. godine.\nSabor u Baji ili Zbor u Baji je bio narodno-crkveni sabor (po drugom mišljenju - zbor) Srba u Habzburškoj monarhiji, održan u Baji januara 1694. godine.\nSazvao ga je mitropolit Arsenije Čarnojević, a u vezi sa predlozima austrijskih vlasti da se Srbi iz Gornje Ugarske presele na jugoistočne granice. Srbi su na ovom saboru izneli zahtev da im se za naseljavanje dodeli posebna teritorija, koju je Arsenije Čarnojević u molbi caru Jozefu Prvom definisao kao "Slavoniju, Malu Vlašku, Srem, polje Kumansko, distrikat između Drave i Save sve do reke Ilove i granice Hrvatske, polje Đulinsko, distrikat Aradski sve do Jenove, te Halmađ između reke Moriša i Crnog Križa".\nZatraženo je da se Srbi na to područje nasele kompaktno, kao vojnici, sa dobijenim narodnim privilegijama, a pod upravom patrijarha, podvojvode i ostalih svojih poglavara, priznajući samo vrhovnu vlast cara Leopolda. Ovaj srpski zahtev je naišao na žestok otpor i carskih i ugarskih vlasti, a i katoličke crkve.\nOtpisom Dvorskog ratnog saveta od 31. maja 1694, ne odobrava se molba iz Baje nego se Srbi upućuju da se nasele između donjeg Dunava i Tise (u Banatu). Nakon Karlovačkog mira iz 1699. godine, na osnovu kojeg je Banat ostao u sastavu Osmanskog carstva, Srbi su naseljeni na nove habzburške granice sa Osmanskim carstvom, oko Dunava, Tise i Moriša. Od tih srpskih naseobina su potom formirane Potiska i Pomoriška vojna granica.\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Sabor_u_Baji&oldid=20194610"\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 03:00, 3 rujan-септембар 2015.


Ekskluzivno: Sudija suda BiH Redžib Begić uz Branka Perića zaobilaznim putem do sudije suda BIH | Srpska Info\nEkskluzivno: Sudija suda BiH Redžib Begić uz Branka Perića zaobilaznim putem do sudije suda BIH\nAutor: ema 10.11.2017. 08:43\nNakon svega, dolazi se do zaključka da ne samo da nije bilo nikakve provjere ratne prošlosti sudija i tužilaca od 2004. do danas nego su i one provjere koje su urađene 2003. godine, manipulacijom tadašnjeg predsjednika VSTS-a Branka Perića vješto zaobiđene.\nPortal Srpskainfo će nastaviti sa objavljivanjem informacija i o drugim ovakvim slučajevima.


Vesti - Posetioci Promenade prikupljaju novčanu pomoć za Divac stipendiste\nU saradnji sa Šoping centrom Promenada Novi Sad najavili smo početak prikupljanja sredstava za stipendije srednjoškolaca koji postižu izuzetan uspeh, a potiču iz socijalno ugroženih sredina. U Promenadi su ovom prilikom postavljene dve kutije za donacije Divac stipendistima u kojima posetioci mogu ostaviti novac.\nOvo je treći put za redom da dodeljujemo stipendije srednjoškolcima na teritoriji Srbije. Prošle godine je smo dodelila100 stipendija u ukupnom iznosu od 10 miliona dinara.\nPrisutnim novinarima se obratio i jedan od stipendista: “Zovem se Momir Stanišić i ponosni sam stipendista Fondacije Ana i Vlade Divac. Veoma sam zahvalan na stipendiji koju mi je pružila ova fondacija. Ona me je podstakla da još više radim i učim, što pokazuju prvo mesto na republičkom takmičenju iz fizike, prvo mesto na republičkom takmičenju iz osnova elektrotehnike i prvo mesto na opštinskom takmičenju iz matematike.”\n“Promenada Novi Sad je do sada organizovala više akcija humanitarnog tipa, a nastavljamo i u budućnosti sa Fondacijom Divac kroz postavljanje kutija za donacije u kojima će posetioci Promenade ostaviti novac.\nOvo predstavlja podršku ne samo mladim ljudima već doprinosi razvoju zajednice u celini. Pozivamo sve koje su u mogućnosti da podrže akciju i povedu ove mlade ljude u bolju budućnost”, rekla je ispred Šoping Centra Promenada Novi Sad, Darja Kustudija.\nIspred Fondacije Ana i Vlade Divac novosadskim redakcijama se obratio Uroš Delić: “Fondacija Divac već duže vreme pomaže deci i mladima u Srbiji. Jedan od načina su i kutije za donacije u kojima posetioci Promenade mogu ostaviti kusur i tako pomoći nekome. Mi pozivamo sve građane Novog Sada kao i kompanije da se uključe u našu akciju i pomognu da sakupimo što više sredstava za Divac Stipendiste.”\nFondacija Ana i Vlade Divac sa partnerima već 12 godina radi na obezbeđivanju uslova za kvalitetno odrastanje i obrazovanje.\nU toku je novi Konkurs za Divac Stipendije za decu čiji bar je bar jedan roditelj imao ili ima izbeglički status u Srbiji, a izbegao je iz Republike Hrvatske.


“Ljudi, pročitajte Ustav” | SC Radar\nFri, 21 Jan 2022 22:32:19 +0000\n“Ljudi, pročitajte Ustav”\nSrpski član predsedništva BiH Milorad Dodik kaže da će se vratiti u Banjaluku i razgovarati sa svim partnerima u vlasti i opoziciji o povratku u istitucije BiH.\nNapominje da je ključno pitanje kako Srbi ne mogu da dobiju ono što su dobili i što je potpisano u Dejtonskom sporazumu. BiH je, kaže Dodik, jedna “velika nevolja, jedna retrogradna stvar”.\nMilorad Dodik je rekao da briga koju pokazuje predsednik Srbije je njima važna i da razumeju kontekst u kome je pozvao da se vrate u institucije BiH.\n“Ja ću se vratiti u Banjaluku i razgovaraću sa svim partnerima u vlasti, ali i u opoziciji. Predsednik je i sam iskazao želju da se i sa drugima vidi i razgovara. Naše odsustvo iz institucija je nastalo kada su nastale izmene zakona koje je doneo Incko, a nije imao pravo. Mi ćemo se u februaru vratiti u Skupštinu i razgovarati o ovoj temi”, rekao je Dodik za RTS.\nIndikativno je, napominje, da smeta sve što je legalno, policijske snage koje deluju u skladu sa zakonom.\n“Mislim da njih više boli ta činjenica da je 30.000 ljudi izašlo neorganizovano. Oni žele da naprave veliku priču o tome, zanemarujući da imamo pozive za mobilizaciju zelenih beretki, onih koji su čak uhapsili na sirijskom ratištu i krenuli u Banjaluku toga dana da prave neke probleme. Taj dan je protekao veoma mirno, to je više bila odanost Republici koja je bila formirana i nastavićemo da slavimo”, naveo je Dodik.\nPrema njegovim rečima, ono što se desilo pre pet ili šest godina, Bakir Izetbegović je zatražio od Ustavnog suda da ukine datum kada se obeležava Dan RS i ukinuli su ga.\n“To se desilo 9. januara. Mi trebamo po njegovom zahtevu da ne slavimo ono što on misli da mi ne treba da slavimo. To nije stvar inata, nego činjenice. Ne može biti 8. ili 10. januara. Oni su izmislili priču kako to vređa nacionalna osjećanja Bošnjaka jer je to i verski praznik, Sveti Stefan”, rekao je Dodik.\nInače, naglašava, Bosna i Hercegovina je “jedna velika nevolja, jedna retrgogradna stvar”.\nNavodi da danas postoji situacija da je tu Šmita koji je došao bez odluke Saveta bezbednosti.\nNa pitanje da li oseća odgovornost je poslednjih dana kritike ne prestaju da stižu, iz Evropske unije, SAD, Sarajeva, OEBS-a, uskraćen je drugi deo pomoći BIH iz EU i direktno, Dodik navodi da ne oseća odgovornost.\n“Poznato je da sva podrška koja dođe iz EU je politički motivisana. Nismo mi ti koji to zaustavljamo, ali smatramo da je kapitalno da se BiH vrati ustavnom sistemu. Ljudi, pročitajte Ustav. Ali, sve češće čujemo od stranaca da je to jedno, ali da se mora sprovoditi politika. E sad te politike idu ka centralizaciji BiH i uništavanju osnovnog sporazuma i mi nemamo pravo da se ponašamo suprotno Ustavu BiH”, zaključio je Dodik.\n“Ovo se toliko proširilo da da više nisu potrebne nikakve mere”\nOružje iz BiH prodaju u Evropi\nNa današnji dan pretučen je Srđan Aleksić jer je u ratnom ludilu ostao čovek\n“ELEZA NE SMEJU DA UBIJU” Detalji optužnice protiv Dijane Hrkalović: Naložila …\nMAJKA MU JE POLITIČARKA, OTAC JE BIO ČLAN SANU, A IMPRESIVNE BIOGRAFIJE IMAJU MU I BABA I …\nNEŠTO JE TRULO U DRŽAVI HRVATSKOJ Teritoriju krvavo osvojili u ratu, pa je zaboravili u miru: …\nNesreća u Sarajevu: Povređene dve osobe


„Ko zna znaće, ko ne zna — neznaće" - Sputnjik Srbija\n20:15 27.08.2016 (osveženo 12:09 05.12.2017) Preuzmite kraći link\nDa li je niška kulturna scena otvorena prema „alternativnim“ sadržajima, koliko mlade Nišlije imaju mogućnosti da zadovolje svoje kulturne potrebe, kao i kakav je status horora ne samo u niškoj nego i u srpskoj sredini uopšte, neke su od tema o kojima je Sputnjik u emisiji „Orbita kulture“ razgovarao s Dejanom Ognjanovićem.\nFestival glumačkih ostvarenja „Filmski susreti“ jedna je od najpopularnijih i najposećenijih kulturnih manifestacija u Nišu. Gde su, prema Vašoj oceni, „Filmski susreti“ danas?\n— Nisam siguran gde su oni danas, jer ih sve manje i manje pratim: domaća filmska ponuda je sve slabija, a i atmosfera na tom festivalu mi ne odgovara — gledanje filmova s tolikom masom ljudi koji nisu filmofili nego su tu došli kao na neku vrstu vašara na kojem treba biti viđen. Više volim gledanje filmova s 10-15 filmofila u nekom malom bioskopu, nego s hiljadama žena, dece, rođaka koji su tu došli a ne znaju ni koji film gledaju, niti zašto ga gledaju. Mi sada imamo dva bioskopa, ali… To je jedna sasvim druga priča. Tu se sada prikazuju samo najveći hitovi, spektakli, blokbasteri. Nešto iole ekscentričnije, umetničkije, andergraund, lou badžet moguće je videti samo u okviru nekih filmskih revija na video-bimu. Iako je u tehničkom smislu bogatija — sada možemo da gledamo 3D filmove i razne tehničke novotarije — bioskopska ponuda je zapravo siromašnija.\nDa li su mogućnosti veće kada govorimo o drugim sferama umetnosti, šta Niš nudi svojoj književnoj, likovnoj, muzičkoj publici?\n— Već nekoliko godina glavne institucije u Nišu koje bi trebalo da se bave književnim sadržajima, organizovanjem književnih promocija i sličnih događaja, imaju veoma komplikovanu proceduru za dobijanje budžeta, čak i za putne troškove piscima, a kamoli za neke druge aktivnosti, honorare, dnevnice i sve ono što je u neka davna, praistorijska vremena funkcionisalo. Sve se, dakle, svodi na zavičajne pisce i na one koji su spremni da o svom trošku dođu iz neke malo veće daljine, da plate sebi kartu, jer institucije kažu da nemaju budžet. To je tužno. Sećam se da je sredinom devedesetih, u vreme sankcija, bilo novca za sve ove stvari, za dovođenje ljudi iz Beograda, za pravljenje tribina, okruglih stolova. Danas, kada nemamo ni sankcije ni ratove, kada nas MMF tapše po ramenu, kada nije normalno koliko nam je dobro, kultura nam je u užasnom stanju.\nJednom prilikom ste, govoreći o kulturnoj politici, naveli reči Vinstona Čerčila koji je usred Drugog svetskog rata istakao da je kultura važna kao motiv ljudima da prežive.\n— Odnosno da ona opravdava sve to preživljavanje, jer nama se danas preživljavanje nameće kao vrhovni ideal — težnja da imamo za „u se, na se i poda se“. Kultura se u tim nekim fantomskim ekspozeima više ne spominje ni kao fusnota. Od kulture nije ostalo ni „k“.\n— To bi, pretpostavljam, pre mogla da bude reč „entuzijasti“, nego „institucije“. To su ljudi koji su spremni da se bore protiv vetrenjača, protiv nekakvih aždaja, koji opstaju iz nekog svog fanatizma, odnosno posvećenosti onome čime se bave, iako institucionalno nemaju nikakvu podršku, nego samo prepreke. Mnogo je onoga što treba zaobići ili preskočiti, ali neke stvari se ipak dešavaju, neki festivalčići u zametku, neki festivali stripa, pa i „Filmski susreti“…\nPisac i književni i filmski kritičar Dejan Ognjanović\nKada govorimo o hororu kao žanru, većina ljudi ga vezuje za umetnost koja je manje vredna. Da li je zaista tako? Vi se hororom bavite i kao pisac i kao kritičar i teoretičar, uspevate li da razbijete te predrasude?\n— Jednom kad nešto postoji u knjižarama ili bibliotekama, tu prestaje moj posao, nisam ja nikakav propovednik ili neko ko će nekoga da vrbuje ili zavodi. Moje je da se najozbiljnije što mogu bavim svojim poslom. Kroz ediciju „Poetika strave“ za novosadski „Orfelin“ pokušavam da popunim rupe nastale tokom poslednjih stotinak godina, da neke od najvećih klasika ovog žanra, koji dosad nisu izlazili na srpskom, ili su zastupljeni s po jednom do dve pričice, predstavim na ozbiljan način, i vizuelno i kritički. Nastojim da sve to propratim detaljnim stručnim pogovorom koji nije zasnovan na prepričavanju s Vikipedije na jednoj ili dve stranice, kako obično izgledaju pogovori u našim knjigama, nego na dvadesetak stranica na kojima čitaoci mogu da se malo više upoznaju i sa samim autorom i s njegovom poetikom, pa implicitno i s poetikom strave. Često citiram jednu lapsusoidnu izjavu jednog bivšeg ministra iz ovih krajeva koji je uoči nekog upisa đaka ili studenata rekao: „Ko zna znaće, ko ne zna — neznaće“. Dakle, ko želi da zna, naročito sada u vreme interneta, može to da ostvari.\n— U moje vreme nije još bilo svih tih gedžeta, ajfonova, interneta. Imao sam dedu i babu s obe strane, čije su me priče anegdotalnog tipa, prepričavane kao stvarni događaji o duhovima, vampirima, povracima iz mrtvih, fascinirale od najranijih dana. Budući da u moje vreme u našoj književnosti i nije bilo horora, govorim o ranim osamdesetim, stripovi i poneki film koji se na tadašnjoj državnoj televiziji prikazivao bili su jedini način da se susretnem s ovim žanrom. Kako su se bližile devedesete i svi horori u našoj stvarnosti, tako je to počelo da se menja, i horor se pojavio i kod nas, prvo zahvaljujući videu, a potom DVX-u i DVD-u. Koren je, međutim, u tim nekim ruralnim pričama, u etno, folk fazonu kojem sam se praktično odužio u svom romanu „Zavodnik“, koji je upravo smešten u jedno selo u ovim krajevima, odakle su moji deda i baba, koji su me najviše i inspirisali za tu priču.\nVi ste priredili poetiku horora koja se bavi anglosaksonskom književnošću. Da li ste razmišljali o tome da se bavite poetikom horora u srpskoj književnosti, da li je ona vredna toga?\n— Ona je vredna bavljenja jer je naša. To nešto malo što postoji vredi izučiti, valjalo bi neko to da uradi, a kako stvari stoje izgleda da ću to morati da budem ja, iako me više interesuju neke druge stvari, nešto što sam najavio još na odbrani doktorata, a to je evropski horor, odnosno ovaj žanr izvan engleskog govornog područja — francuski, nemački, italijanski, španski, belgijski. Raduckam i na toj srpskoj priči, i kroz primarnu literaturu i kroz pokušaje nalaženja nekih kritičkih osvrta na nju u poslednjih sto i više godina. Ono što je izvesnije jeste znatno proširena verzija knjige „U brdima horora“ iz 2007. Ona se pionirski bavila hororom u srpskom filmu, a proširena verzija će biti dopunjena filmovima nastalim posle 2007. godine. Tu je bilo i te kako vrednih stvari.\nhoror, književnost, kultura, pisac, intervju, film, Orbita kulture, Filmski susreti u Nišu, Dejan Ognjanović, Niš, Srbija


Asfaltirani krakovi ulica Ruđera Boškovića i Narodnog fronta | Sandzak Live - Sandzaklive.Net- Najčitaniji web portal u Sandžaku - Sandzaklive\nHome SANDŽAK LIVE VIJESTI Društvo Asfaltirani krakovi ulica Ruđera Boškovića i Narodnog fronta\nAsfaltirani krakovi ulica Ruđera Boškovića i Narodnog fronta\nAsfaltiran je još jedan krak Ulice Narodnog fronta, ali i Ulice Ruđera Boškovića. Pomoćnik gradonačelnika Nihad Hasanović je obilazeći gradilišta rekao da će svaka ulica za koju je potpisan ugovor biti završena, a ovih dana izvođači završavaju ulice koje nisu stigli u prošloj godini.\nGrađevinska sezona je počela ranije, sve ulice dogovorene prošle godine su pripremljene i u toku je njihovo asfaltairanje. Jedna od njih je i ulica Narodnog fronta, gde je ovih dana postavljen asfalt. Za meštane su ovi radovi od velikog značaja, jer će rešiti sve infrastrukturne probleme koje su godinama imali.\nPomoćnik gradonačelnika Nihad Hasanović je prilikom obilaska gradilišta rekao da je aktivno preko 10 gradilišta.\n“Posle kratkog zahlađenja, sve ulice koje su bile spremne za asfaltiranje od danas počinju da rade I to na desetak mesta. Preko vikenda su sredili sve ulice oko osnovne škole u Selakovcu, 406,407,408,411, 402, jednu ulicu u Pobrđu, krak Ulice Meše Selimovića. Ovih dana završena je Kopaonička ulica I nastavak puta prema sportskom terenu Borići, pored renovirane sportske dvorane kod osnovne škole Vuk Karadžić, sređen je prostor”, rekao je Hasanović.\nOn je pohvalio novopazarske putare, koji uspevaju da odrade dogovoreni posao I u uskim I strmim ulicama, gde su uslovi rada otežani.\nHasanović najavljuje I nove radove na pripremi za asfalt, koji počinju I u kraku Ulice Nurije Pozderca, u Užičkoj, u Ulici Ruđera Boškovića, u još jednom kraku Ulice Save Kovačevića I u Radničkoj, deo koji se spaja sa ulicama Palih boraca i Sutjeskom. U planu su kao I prethodnih godina unapređenje vodovodne I kanalizacione mreže.\nHasanović je sa gradilišta pozvao građane da se štite i poštuju sve epidemiloške savete.\nPoslednjih dana asfaltiran je i krak ulice Ruđera Boškovića.\nPrevious articleObjavljena knjiga “Ramiz Crnišanin – Čovjek i vrijeme”\nNext articleDogovorena obnova 11 mostova između Srbije i BiH


Google Preporuke za SEO Optimizaciju Sajtova IV deo\n21 decembar, 2012 21 decembar, 2012 20 januar, 2021\nKreiranje kvalitetnog i korisnog sadržaja će uticati na vaš sajt više nego svi o ostali faktori koje smo do sada razmatrali. Korisnici prepoznaju dobar sadržaj čim ga vide i rado će ga podeliti sa drugim korisnicima, preko blog posta, društvenih mreža, e-maila, foruma ili drugih sredstava.\nPre pisanja sadržaja dobro istražite ključne reči koje ćete upotrebljavati u vašem sadržaju, jer će preko njih korisnici da vas pronalaze. Koristite različite kombinacije ključnih reći i fraza, a da bi postigli bolje rezultate možete se poslužiti Google Adwords-ovim alatom Keyword Tool koji će vam pomoći da nadjete varijacije ključnih reči i dati ideju za nove.\nTakođe možete iskoristiti Google Webmaster Tools opciju za prikaz najčešćih upita za koje se vaš sajt pojavljuje u rezultatima pretrage. Razmotrite uvođenje novog korisnog servisa ili usluge koje drugi sajtovi ne nude. Najbitnije je da se diferencirate i ponudite više nego što nudi vaša konkurencija.\nPišite tekst jednostavan za čitanje\nKorisnici vole sadržaj koji je čitko napisan i jednostavan za shvatanje.\npisanje teksta sa mnogim gramatičkim i pravopisnim greškama i ubacivanje tekstualnog sadržaja na slike\nkorisnici mogu poželeti da kopiraju tekst, a pretraživači ga ne mogu pročitati\nBudite ogranizovani u okviru teme\nUvek je dobro organizovati sadržaj tako da posetioci imaju osećaj gde jedna tema završava, a druga počinje. Podelite vaš sadržaj u logičke celine da bi korisnici lakše našli sadržaj koji žele.\npisanje opširnih tekstova o različitim temama bez paragrafa, podnaslova ili razdvajanja celina.\nKreirajte ažuran i unikatan sadržaj\nNovi sadržaj neće samo zadržati vaše postojeće posetioce, već će vam doneti nove.\ndupliranje (ili kopiranje) postojećeg sadržaja na više mesta u okviru vašega sajta.\nKreirajte sadržaj prvenstveno za korisnike, a ne za pretraživače\nDizajniranje sajta u skladu sa korisničkim potrebama pomaže da sajt bude lako pristupačan pretraživačima što donosi pozitivne rezultate.\nubacivanje nepotrebnih ključnih reči u sadržaj namenjenih pretraživačima koje su besmislene i nemaju svrhu za korisnike,\ntekstove koji su skriveni od korisnika, ali vidljivi sa pretraživače.\nPišite bolje tekstualne linkove (anchor text)\nTeksualni link (anchor tekst) je tekst na koji korisnici mogu kliknuti i on vodi na adresu koja je definisana u linku. Anchor tekst se nalazi unutar  tagova.\nLinkovi na stranicama mogu biti unutrašnji (koji vode na stranice unutar sajta) i spoljašnji (koji vode na druge sajtove). U oba slučaja što bolji tekst linka imate omogućavate lakšu navigaciju za korisnike i olakšavate Googlu da sazna više o stranici na koju link vodi.\nIzaberite deskriptivan tekst\nTekst linka treba da je povezan sa sadržajem stranice na koju linkuje da bi zainteresovao korisnike da kliknu na njega.\npisanje generičkih linkova kao sto su „stranica“, „članak“ ili „kliknite ovde“,\nkorišćenje teksta koji je nepovezan sa temom ili sadržajem stranice na koju linkuje,\nkorišćenje URL-a stranice kao teksta linka u većini slučajeva (jedino se preporučuje kada referenciramo i promovišemo novu adresu sajta).\nPišite sažet (koncizan) tekst\nKoristite kratak, ali deskriptivan tekst koji se sastoji od nekoliko reči ili fraza.\npisanje dugačkih tekstualnih linkova, kao što su duge rečenice ili pasusi.\nFormatirajte linkove da budu lako uočljivi\nOlakšajte korisnicima da prepoznaju razliku između regularnog teksta i linkova. Vaš sadržaj postaje manje koristan ukoliko korisnici ne uoče linkove ili slučajno kliknu na njih.\nupotrebu CSS-a i tekstualnih stilova koji formatiraju linkove da izgledaju poput redovnog teksta.\nRazmislite o upotrebi tekstualnih linkova i za unutrašnje linkovanje\nObično se linkovanjem smatra povezivanje sa spoljnim sajtovima, ali je od velikog značaja obratiti pažnju i na linkove unutar stranica sajta. Unutrašnji linkovi su korisni kako korisnicima tako i Googlu za lakšu navigaciju.\nprekomerno korišćenje linkova sa ključnim rečima samo da bi privukli pretraživače,\nkreiranje nepotrebnih linkova koji ne pomažu korisnicima u lakšoj navigaciji sajta.\nSlike možda izgledaju kao jednostavna komponeta vašega sajta. Da li ste razmišljali o njihovoj važnosti za optimizaciju? Evo par saveta i u vezi toga. Sve slike na sajtu treba da imaju jedinstven naziv fajla i „alt“ atribut. Alt atribut omogućava da definišete alternativni tekst za sliku, u slučaju da slika ne može da se prikaže iz nekoga razloga.\nZašto koristiti ovaj atribut? Ako korisnik pregleda vaš sajt u browser-u koji ne podžava slike ili koristi alternativne tehnologije kao što su čitači ekrana (screan readers), sadržaj alt atributa pruža informacije o slici.\nDrugi razlog je da ako koristite sliku kao link, alt tekst te slike će biti tretiran slično kao anchor tekst za teksualne linkove. Međutim ne preporučujemo preterano korišćenje slika kao linkova u navigaciji sajta kada tekstualni linkovi mogu da posluže istoj svrsi. Na kraju, optimizovanje naziva slike i alt teksta olakšava projektima za pretragu kao što je Google pretraga slika da bolje protumače značenje slika.\nSkladištite fajlove u spacijalizovanim diretorijumima koristeći standardne formate\nUmesto da su slike razbacane po različitim direktorijumima u okviru sajta, razmotrite organizovanje slika u jedan direktorijum (npr. nazivsajta.com/images/). Ovo pojednostavljuje putanju do slika. Koristite opšte podržane vrste fajlova. Većina pregledača podržava JPEG, GIF, PNG i BMP format slika.\nKoristite kratke, ali deskriptivne nazive fajlova i alt tagove\nKao i kod drugih segmenata optimizacije najbolje je kada imamo imena fajlova i alt tekst koji je kratak, ali i deskriptivan.\nkorišćenje generičknih imena fajlova kao što su „image1.jpg“, „pic.gif“, „1.jpg“ – sajtovi koji imaju hiljade slika treba da razmotre automatsko imenovanje slika,\nekstremno dugačke nazive fajlova,\npunjenje alt teksta ključnim rečima ili kopiranje celih rečenica.\nUpotrebljavati alt tekst kada koristimo slike kao linkove\nAko se odlučite za koristite sliku kao link, ispunite alt tekst da bi pomogli pretraživačima da shvate više o stranici na koju linkujete. Zamislite da pišete anchor tekst za tekstualni link.\npisanje preterano dugačkog alt teksta koji se može protumačiti kao spam,\nupotrebu slika sa linkovima u navigaciji sajta.\nNapravite mapu sajta specijalno za slike\nStruktura ove mape je slična strukturi XML mape sajta. Kao što XML mapa pruža više informacija o stranicama sajta, mapa sajta za slike omugućava Google robotima da vide strukturu slika na sajtu i saznaju više informacija o njima.\nKoristite heading tagove na odgovarajući način\nHeading tagovi su HTML oznake za naslove (nemojte ih pomešati sa head tagovima ili sa HTTP hederima) koje se koriste da prezentuju strukturu stranica korisnicima. Postoji 6 veličina heading tagova, počevši od
 najvažnije, do
 najmanje važnosti.\nPošto heading tagovi obično sadrže tekst koji je veći od normalnog teksta na stranici, to je vizuelni signal korisnicima da je taj tekst važan i može im pomoći da razumeju koji je tip sadržaja ispod naslova teksta.\nNaslovi različitih veličina se koriste u cilju stvaranja hijerarhijske strukture sadržaja, što olakšava korisnicima da se kreću kroz dokument.\nZamislite da pišete kratak pregled sadržaja\nSlično kao kada pišete pregled sadržaja na papiru, stavite neke od tih teza u naslove, a neke u podnaslove da bi lakše odredili gde treba da ih koristite.\nubacivanje teksta u heading oznake koji neće biti od pomoći pri definisanju strukture stranice,\nupotrebu heading oznaka na mestima gde bi logično trebalo da bude  ili  oznaka,\nnasumično prebacivanje sa jedne veličine naslova na drugu.\nUmereno koristite naslove na stranici\nKoristite naslove samo tamo gde ima smisla. Previše naslova na stranici mogu zbuniti korisnike i otežati im snalaženje na stranici.\npreterano korišćenje heading tagova na stranici,\nubacivanje celokupnog teksta stranice u heading tagove,\nupotrebu heading oznaka koje samo stilizuju tekst, a ne predstavljaju sturkturu.\nDa bi imali potpuniju sliku o SEO optimizaciji, takođe možete pogledati i prvi deo tutorijala SEO osnove i drugi nastavak koji opisuje kako struktura sajta utiče na SEO.\nOtkrijte Vaše Spoljašnje Dete


Poslao: 26 Jul 2009 14:07\nMolim vas, moze li mi neko reci da li Nokia 3500 ima opciju za zabranu skrivenih poziva i ako ima kako se podesava? Imam problem, neko me uznemirava danima sa skrivenog broja.\nIli ako neko zna nacin da saznam taj broj sa kog me zove..\nPoslao: 26 Jul 2009 14:49\nPoslao: 26 Jul 2009 17:30\nAko te neko zove vise puta za redom sa skrivenog broja, samo ugasis svoj telefon na brzinu i posle toga ga upalis ako je zvao onog trenutka kada je telefon bio ugasen tebi stize poruka od operatera koji te je broj zvao.\nPoslao: 27 Jul 2009 15:51\nNe to vise ne radi.\nAli napisao sam u ostalim temama i evo opet cu. Ako te neko uznemirava vise od dva puta, a da ste pri tome ostvarili kontakt ( da si se javio) Onda lepo mozes da pozoves mobilnog operatera i da prijavis. A taj ko te uznemiravao stigne mu opomena pa ako nastavi da radi to, onda ko zna sta moze da mu se desi...\nUkupno su 876 korisnika na forumu :: 20 registrovanih, 8 sakrivenih i 848 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., DH, Dorcolac, Istoricar2015, ladro, Lazarus, mb1213, mgolub, mihajlot2013, pedja.st, Penzula, renolaguna, Rocker, rodoljub, Sale.S, SOVO515, Sreten Perkovic, Trpe Grozni, Vatreni Zmaj, zlaya011


Pozivni broj Lessach\nGrad/mesto ili region: Lessach\nPozivni broj za grad Lessach je 6484. Za fiktivni broj telefona 4441856 i pozivni broj grada 6484, broj za pozivanje je 6484 4441856. A Lessach se nalazi u Austrija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 4441856, pozivni broj grada 6484 (Lessach) i Državni pozivni broj 0043, broj za pozivanje je 0043 6484 4441856. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 6484, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +43 (0043) ili pozivni broj grada 6484 (Lessach).\nAko ste van Austrija i želite da pozovete osobu u Lessach, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Austrija je +43 (0043), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Lessach, morate da dodate +43 6484 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 4441856, pozivni broj grada 6484 (Lessach) i Državni pozivni broj 0043, broj za pozivanje je 0043 6484 4441856.


M. P. 25. avgusta 2021. 10:23\nČak i malo razočarenje ili frustracija mogu poremetiti naše svakodnevne aktivnosti, te nas učiniti mrzovoljnima i potpuno nezainteresovanim za stvari o kojima bi tog dana trebalo da se pobrinemo.\nU takvim situacijama često je dovoljna samo mala popravka raspoloženja da vam olakša dan. Ako niste sigurni šta tačno treba da uradite da biste poboljšali raspoloženje, u nastavku se nalazi sedam popravljača raspoloženja koji će vam omogućiti da se osećate bolje, piše zadovoljna.hr.\n1. ŠETNJA U PARKU\nKratka šetnja do najbližeg parka ili bilo kog drugog zelenog prostora može pomoći u suzbijanju lošeg raspoloženja. Šetnja prirodom, naime, stimuliše proizvodnju hormona sreće koji pomažu u regulisanju raspoloženja.\nBrza desetominutna šetnja može vas napuniti energijom i ublažiti osećaj umora i letargije. Hodanje takođe pomaže u snižavanju nivoa hormona stresa i stimuliše oslobađanje endorfina koji ublažavaju stres, bol i nelagodu.\nNaravno, i sunčeva svetlost je od pomoći. Samo 10 ili 15 minuta na suncu može stimulisati proizvodnju serotonina, zajedno sa više endorfina, i tako stvoriti veliku dozu pomagača u poboljšanju raspoloženja. Prirodno svetlo takođe nam pomaže da se osećamo energičnije i budnije, posebno ako smo dan proveli sedeći u mračnoj prostoriji.\nI naravno, postoji priroda koja takođe podstiče bolje raspoloženje.\nSmeh deluje i na individualnom nivou. Na primer, ako se osećate pod stresom zbog posla, humor vam može pomoći da se oslobodite napetosti.\nNaravno, prisiliti sebe da se smejete ako vam se ne smeje može biti izazov. Zato pokušajte da gledate smešne video zapise, čitajte smešne tekstove, pitajte kolege da li neko zna dobru šalu…\nVaš osećaj mirisa može komunicirati direktno sa amigdalom, delom mozga koji pomaže u regulisanju emocija. Zato mirisi koji izazivaju pozitivna ili nostalgična sećanja često pomažu u ublažavanju napetosti i anksioznosti i poboljšanju raspoloženja.\nIako se aromaterapija odnosi na upotrebu eteričnih ulja za poboljšanje raspoloženja i mentalnog zdravlja, ne morate nužno kupovati ulja da biste dobili ovu korist. Moguće je da već imate mirise koji podižu raspoloženje u vašem domu – vaš omiljeni sapun ili losion, mirisno bilje, čaj od kamilice ili nane, limun …\nIako miris losiona ili čaja možda nije isti kao miris eteričnog ulja, ipak je to miris ili moćno sredstvo. Svaki miris koji vas privlači ili umiruje može pozitivno uticati na vaše raspoloženje.\nSasvim je prirodno obratiti se bliskim ljudima i zatražiti podršku kada ste loše volje. Zagrljaj može biti dovoljan da natera telo da oslobodi oksitocin.\nAli šta kada vam raspoloženje padne kada nema nikoga ko bi mogao da vas zagrli? Zagrli se. Iako vam ova ideja može izgledati smešno, pa čak i ludo, dodir, uključujući i vaš, može ublažiti osećaj stresa i pomoći vam da se osećate sigurno i opušteno.\nZato omotajte ruke oko sebe i ostanite tako trenutak ili dva, baš kao što biste to činili dok grlite nekog drugog.\nZamislite sebe u situaciji da radite bilo koji posao u kojem ne uživate. Muzika, radio ili nešto po vašem izboru svira u pozadini.\nPočinje da svira vaša omiljena pesma, vesela i optimistična melodija koja vam uliva novu energiju. Počnete da lupkate nogom, pa se sa mnogo više entuzijazma vraćate na posao.\nTo je moć muzike – zaslužana je za skok raspoloženja koji se dogodi u sekundi. Osim što poboljšava raspoloženje, muzika oslobađa od stresa i napetosti, smanjuje anksioznost, blagotvorno deluje na pamćenje i fokus. Ukratko, ako vam treba nešto što će vam brzo popraviti raspoloženje, vaše omiljene pesme će odlično obaviti posao.\n6. DOBRO DELO\nU trenutku kada se osećate zaglavljeno i osećate da ne možete ništa da učinite da promenite trenutnu situaciju, pokušajte da se usredsredite na nekog drugog.\nUčinite nešto lepo za drugu osobu – ulepšajte joj dan i izmamite osmeh na lice, a to će vam potencijalno popraviti raspoloženje. Naime, saznanje da nekome ulepšavate dan može vas ostaviti u pozitivnom raspoloženju.\nTreba vam ideja šta da radite? Pitajte kolege da li im je potrebna pomoć, obavljajte kućne poslove umesto partnera ili mame, počastite svog ljubimca slatkišem … Opcija je mnogo, zadatak je jednostavan, a korist velika.\nBilo da imate dug i iscrpljujući dan iza sebe ili samo čekate stresan događaj, kratki razgovor sa voljenom osobom, pun podrške i ljubavi, može popraviti vaše raspoloženje. Čak i petominutni razgovor sa partnerom, prijateljem, bratom ili sestrom može vam pomoći da ostavite mračno raspoloženje, brige i nervozu iza sebe.\nNaši voljeni su tu da slušaju ono što nas muči, ohrabruju, nasmeju i podsete da uvek imamo njihovu podršku. Obrnuto je, naravno, i ako ne možete da uputite poziv, čak i kratka prepiska može poboljšati vaše raspoloženje.\nŠTA KADA TRAJE LOŠE RASPOLOŽENJE?\nOno što na kraju morate da znate je da je s vremena na vreme sasvim normalno da se nađete u situaciji da morate da popravite raspoloženje. Naravno, piše Healthline, ako loše raspoloženje traje iz dana u dan, problem može biti ozbiljniji.\nKada primetite dugotrajne promene raspoloženja, a strategije poput gore navedenih nemaju efekta, pametan korak bio bi razgovor sa terapeutom.\nlep danpozitivna psihologijasreća


Tip dana: Dynamo Kiev - Bayern (Nogomet, Utorak, 23.11.2021.) - Jackpot\nTip dana: Dynamo Kiev – Bayern (Nogomet, Utorak, 23.11.2021.)\nNa oduševljenje ljubitelja najvažnije sporedne stvari na svijetu, danas se nastavlja nogometna Liga prvaka, a mi smo za naš tip dana odlučili odigrati na susret koji će početi u ranijem terminu od 18 sati i 45 minuta. Riječ je o susretu kijevskog Dynama i Bayerna.\nDynamo Kiev ima samo jedan bod u četiri kola u skupini te je glavni favorit za ispadanje. Taj jedan bod izborili su protiv Benfice u prvom kolu kada je bilo 0:0, a od tada su upisali tri poraza. Barcelona ih je tukla dva puta s rezultatom 1:0, dok je Bayern bio nemilosrdan i doma slavio s 5:0. Definitivno ne očekujemo da će i danas to biti rezultat, ali Bayern je veliki favorit i ništa ne bi trebalo čuditi kada je o njima riječ.\nBayern ima savršen omjer od četiri pobjede iz isto toliko odigranih susreta, a nitko još nije od njih dobio manje od 3 gola. Nešto slično se procjenjuje i večeras iako Bayern na ovu utakmicu dolazi bez čak 10 igrača među kojima su imena poput Comana, Gnabryja i Kimmicha. S obzirom na to da je Bayern u zadnja dva kola Budeslige odigrao dvije utakmice koje su završile s 2:1, od kojih je jednu dobio, a drugu izgubio, naš tip dana će biti nešto vrlo slično tome.\nBayern je postavio vrlo visoke standarde kada se o realizaciji i broju golova priča, a sada postoji mnogo razloga zašto mislimo da ovo neće biti pretjerano efikasna utakmica. Jedan smo već spomenuli, a to je broj izostanaka kod Bayerna. Drugi je definitivno mogućnost odmaranja još nekih od ključnih imena budući da je prvo mjesto u skupini osigurano, a kao treći možemo navesti kako će vrijeme u Kijevu sasvim sigurno biti izuzetno hladno i uvjeti za igru neće biti baš idealni. Stoga je naš tip dana da će na ovoj utakmici pasti od 0 do 3 gola.\nTip: 0-3 golova na utakmici


Putopis sa Lezbosa ili jedan lezbejski hadžiluk! | Labris\nPutopis sa Lezbosa ili jedan lezbejski hadžiluk!\nKategorija: featured, LezKULTura / Datum: septembar 16, 2013\nLezbos ostrvo je dugo vremena bilo turistički nedostupno ljudima iz Srbije, uglavnom zbog nedostatka ponuda naših agencija koje nisu nudile aranžmane, pa je mali broj onih koji su bili zainteresovani za posetu ovom ostrvu bio prinuđen da putuje preko Turske ili koristi trajekt iz Soluna ili Atine kojim se takođe može doći na ovog mesta. Od ove godine se to promenilo, i određeni broj ljudi iz naše zemlje je dobio priliku da letuje na Lezbosu\nOvo, treće po veličini, grčko ostrvo – Lezbos – je jedino mesto na našoj planeti čije se ime vezuje za lezbejke i lezbejsku egzistenciju. Razlog za ovo je pesnikinja Sapfo koja je rođena na Lezbosu u 7. veku p.n.e. (625-570). Iz različitih istorijskih izvora otkriveno je da je Sapfo upravljala školom za devojke u kojoj su ove vaspitavane i obrazovane.\nOd Sapfine poezije nije ostalo mnogo, ali ono što je pronađeno otkriva nam teme kojima se bavila: svakodnevnica žena, njihovi odnosi i rituali. Bila je fascinirana ženskom lepotom i otvoreno pisala o svojoj ljubavi prema ženama.\nFoto: victorianweb via creative commons\nNajranije upotrebe, u medicinskoj literaturi, reči „lezbejstvo“ se mogu naći 1870. kada se još uvek koriste i termini „safizam“ i „tribadizam“ kako bi se opisao seksualni odnos između dve žene. Do 1925. lezbejka i lezbejstvo postaju uobičajeni termini kojima se medicinski objašnjava ženski ekvivalent muške homoseksualnosti. Proći će mnogo vremena da se lezbejke izbore i sklone medicinsku stigmu kojom je lezbejska egzistencija više od jednog veka bila sakrivana.\n„Koju sad čezneš da\nUvjera ti srcu privede? Ko te\nAko l’ beži, brzo tebe će tražit’,\nodbija l’ dar’e, sama da će ih ta.\nAko l’ te ne ljubi, brzo će silom\nPriđi mi i sad! Pogubnih spasi me\njada! Ispuni ono za čim srce\nmi žudi da se ispuni! Sama mi\nHimna Afroditi – Sapfa\nLezbos ostrvo je dugo vremena bilo turistički nedostupno ljudima iz Srbije, uglavnom zbog nedostatka ponuda naših agencija koje nisu nudile aranžmane, pa je mali broj onih koji su bili zainteresovani za posetu ovom ostrvu bio prinuđen da putuje preko Turske ili koristi trajekt iz Soluna ili Atine kojim se takođe može doći na ovog mesta. Od ove godine se to promenilo, i određeni broj ljudi iz naše zemlje je dobio priliku da letuje na Lezbosu.\nOvi turistički aranžmani se reklamiraju od strane nekoliko srpskih agencija kao prilika da se provede odmor na „autentičnom, još uvek nekomercijalizovanom grčkom ostrvu bujne vegetacije i idealne klime“. Takođe se nudi direktan let Beograd – Mitilini, što je glavni grad Lezbosa i ponekad i reč kojom se naziva celo ostrvo – jer ostrvljani nisu previše srećni što je lezbejska egzistencija nazvana baš po njihovom ostrvu! Dakako, nemaju ništa protiv da lezbejke letuju tamo, te se na više mesta mogu videti natpisi „svi su dobrodošli“ i veliki broj lezbejskih parova koji uživa u svojim odmorima.\nOstrvo je, kako je već napomenuto, treće po veličini u Grčkoj – posle Krita i Eubeje, i nudi veliki broj mesta duž 370 km obale, gde se možete smestiti i uživati u kristalno čistom Egejskom moru i različitim plažama, koje su uglavnom peskovite što zapravo znači da je to šljunak pa one sa osetljivim stopalima treba da ponesu patike za kupanje.\nFoto: the guardian via creative commons\nSvakako, lezbejkama će biti najinteresantniji jugozapadni deo ostrva gde se nalazi rodni Eresos naše Sapfo i selo koje je povezano sa ovom varošicom, a izlazi na more – Skala Eresou. Skala se može prevesti kao „plaža“ tako da je ovo zapravo Plaža eresoška. Ukoliko dolazite autom, što je bio naš slučaj, nemojte brinuti za parking jer ovo malo mesto raspolaže sa dva ogromna parkinga koji su otvorenog tipa, odnosno besplatni su.\nZapadna strana Lezbosa je deo ostrva na kojem je pre dva miliona godina bio aktivan vulkan i ovo se i vidi u tamnosivoj boji plaže u Skali Eresou koja je dužine skoro tri kilometra i proteže se od male luke na istoku do rta u obliku ženskog profila na zapadu (koji je i deo logoa Međunarodnog ženskog festivala u Eresosu). Iz godine u godinu ova plaža dobija dozvolu da istakne plavu zastavu što je oznaka za izuzetnu čistoću kako mora, tako i same plaže.\nU prvoj godini organizovanog turističkog putovanja, srpske agencije nisu – nažalost – uvrstile Skalu u svoju ponudu, te je potrebno da što više nas piše i apeluje da se to promeni naredne godine kako bismo sve dobile mogućnost da budemo smeštene na ovom mestu i tako izbegnemo dodatne troškove. Jer ako rešite da letujete na Lezbosu, ipak je Skala Eresou pravo mesto za vašu lezbejsku bazu!\nSmeštajni kapaciteti su prilično veliki za tako malo mesto i Skala poseduje više hotela, ali i apartmana koji se nalaze ili u samom selu ili nešto dalje, uz put prema Eresosu. Svakog leta veliki broj gostiju, kako Grka tako i stranaca poseti Skalu, ali je ipak najveći broj lezbejki koje u čast Sapfi i njenom rodnom mestu dolaze ovde, odmaraju, upoznaju se, druže i uživaju. Ovo je i razlog što se jedino u ovom mestu na celom ostrvu Lezbos mogu videti dugine zastave, kupiti labris suveniri ili uživati u veganskoj hrani (nigde na Lezbosu nismo pronašle ni falafele, ni vege burgere, do ovde!).\nFoto: Ženski prostor Niš\nUkoliko rešite da letujete na Lezbosu, a lezbejka ste i važni su vam koreni svakako posetite restoran u Skali pod nazivom „Roots“ koji vode lokalne lezbejke. Uživaćete u velikom izboru pića i hrane pripremljne lezbejskim rukama. Ove godine su vlasnice „Roots“ restorana bile glavne pokroviteljke ženskog festivala koji se 13. godinu za redom održao u Skali. Ukoliko je to moguće, svakako je preporuka da organizujete svoje letovanje u vreme festivala koji se dešava svakog septembra i traje zvanično dve nedelje, ali ima i određeni broj festivalskih dešavanja, i pre i nakon samog festivala. Ovo nije loše ni sa finansijske strane jer naše agencije septembar kategorišu u postsezonu pa su i cene mnogo pristupačnije nego u udarnim mesecima za letovanje.\nU svakom slučaju ćete primetiti da je Skala Eresou mesto koje i sami domaćini nazivaju „kosmopolitsko“ i „alternativno“ i napominju da uz veliki broj sadržaja tokom celog leta, „Ženski festival Skala Eresou“ privlači veliki broj žena iz celog sveta.\nOve godine je festival otvoren velikom žurkom, odnosno koncertom na plaži što je privuklo više od 300 žena različitih životnih dobi. Uglavnom su se mogli videti lezbejski parovi, ali i veliki broj lezbejki koje letuju sa prijateljicama ili samostalno. Te noći parkinzi su bili prepuni, a atmosfera uz nestvarno zvezdano nebo i fantastičnu DJ Henrietu koja je tog dana doputovala iz Praga, je bila apsolutno lezbejska!\nOstrvo Lezbos ima puno toga da ponudi, ali meni će ostati u sećanju ogromna ženska energija skoncentrisana na malom mestu, a inspirisana kroz vekove drevnom pesnikinjom koja se nije bojala da opeva svoju ljubav i koju kroz više od dva i po milenijuma, i uprkos sistematskim pokušajima da je ućutkaju, čujem:\nPogubnih spasi me\nZabeležila na Lezbosu: Ana Zorbić\n← Koncert grupe U pol’ 9 kod Sabe na Feminišu Beograd Prajd: Žene U/O Prajdu →


Politicki analiticar i strucnjak za bezbednost i terorizam Dževad Galijašević, Foto: Pritnscreen\nPrema njegovim rečima, Albanci su "ubijali svedoke svojh zločina u ratu" i to se dešavalo mesecima i godinama unazad\nObjavljeno: 17.01.2020. 15:01h\nPoliticki analiticar i strucnjak za bezbednost i terorizam Dževad Galijašević izjavio je danas da nema dilemu da su Oliver Ivanovića pre dve godine ubili Albanci te da optužnice koje su podnete u Prištini imaju za cilj da optuže Beograd, a istovremeno sakriju stvarne počinioce.\n"Jasno je kome je bio problem Oliver Ivanović. Uhapsili su ga Albanci. Ta priča o tome kako je bio prihvatljiv i kako je radio na zajedništvu Srba i Albanaca na Kosovu, pa je to bio problem - besmislica je. Ivanovića su Albanci uhapsili, optužili za najgore zločine, držali ga više od tri godine u zatvoru. Na kraju je pred Apelacionim sudom dokazao svoju nevinost. I šta su Albanci posle toga uradili, nekoliko meseci posle toga ga ubili", kategoričan je Galijašević.\n"Pa to samo Albanci rade. Koji je Haški svedok iz Srbije, a hiljade ih je bilo, ubijen. To Srbi ne rade, to rade Albanci. Rade sebi, rade svojim ljudima. Pre dva dana smo imali ubistvo jednog svedoka, pre pet dana smo imali ubistvo drugog svedoka, pre dve godine Olivera Ivanovića su ubili Albanci. Nemam tu nikakvu iluziju", kaže Galijašević za Kosovo onlajn.\n"Ne moe ići u dobrom pravcu ko god je pred prištinskim sudovima, to je kvazi država. Kosovo je prostor organizovanog kriminala. Jasno je da sve što rade Albanci ima pečat zapada, pečat NATO, ima njihovo odobrenje. NATO, u stvari, želi da Albanci i dalje budu remetilački faktor, kako bi se oni učvrščavali", smatra Galijašević.\n"Videli smo presuđen zatvor za nevinog i časnog čoveka i na kraju smo videli njegovo ubistvo. Nisu ga hapsili Srbi, hapsio ga je Haradinaj", konstatuje Galijašević.\nODRŽAN POMEN OLIVERU IVANOVIĆU: Ubijen je pre 2 godine, a ISTINA O OVOM ZLOČINU SE I DALJE NE ZNA\nANA BRNABIĆ UPUTILA SNAŽNU PORUKU na dvogodišnjicu ubistva Olivera Ivanovića\nDževad GalijaševićPolitički analitičarAlbanciPrištinaOliver IvanovičUbistvoNATO


SIMOVIĆ: Izbori mogu i tokom epidemije, uz jasna pravila, da se ne naruši zdravlje građana – Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/Društvo/SIMOVIĆ: Izbori mogu i tokom epidemije, uz jasna pravila, da se ne naruši zdravlje građana\nBilo je riječi o realizaciji predstojećih izbora, u uslovima zdravstvene opasnosti osnosno o pripremi Uputstva za bezbjedno održavanje izbora za 2020.\n“Na osnovu ovih smjernica, DIK će donijeti obavezujuće epidemiološko uputstvo. Važno je naglasiti da je priprema ovog dokumenta rađena uz ključnu ulogu i preporuke Instituta za javno zdravlje Crne Gore”, navodi se u saopštenju.\n“Moramo da se suočimo i živimo sa novom relanošću”, kazao je Simović.\n“Istovremeno smo tražili zajednički kako zadovoljiti taj cilj, a ispuniti ono što je ustavno pravo i obaveza a to je pravo na izbore. Pred nama je zahtjevan proces, u kojem treba prije svega da zaštitimo građane, birače, brojnu izbornu administraciju, posmatrače”, dodao je Simović.\nDragan Koprivica (CDT) rekao je da je nakon sastanka malo jasnije kako treba da izgleda dokument kojim će se definisati pravila za izbore.\n“Tražili smo da nam odgovore koji su to potencijalni uslovi koje treba ispuniti da bi se razgovaralo o odlaganju izbora. Šta je to što treba da se desi, koji je to nivo organizacionih problema, epidemioloških problema ili političke saglasnosti da bi se razgovaralo o odlaganju izborta. Jako je važno da to što je poznavanje pravila unaprijed bude riješeneo, da se ne bi desilo da neko kome slučajno ne odgovaraju ankete deset, 15 ili 20 dana pred izbore počne da zagovora nešto što unaprijed nije poznato. Danas se razgovaralo o tome da se izbori moraju spremati kao da će se desiti 30. avgusta, da postoji neka međuvarijanta šta bi se moglo uraditi, da postoji jedna varijanta, a to je dugoročno odlaganje koja zahtijeva vanredno stanje, to su tri opcije koje trenutno postoje. Kako god da bude, moraće se donijeti odluke sa što je više moguće konsenzusa i unaprijed poznatim pravilima”, kazao je Koprivica.\nPredsjednik Skupštine Ivan Brajović saopštio je da u otvorenoj i zanimljivoj diskusiji sa mnogo otvorenih tema i pitanja, na Kolegijumu su iznijeti i različiti prijedlozi, koji se odnose na preciziranje uslova za predizborne kampanje.\n“Zajednički stav svih prisutnih je da apsolutni prioritet predstavlja očuvanje zdravlja građana Crne Gore, uključujući birače, administraciju i sve učesnike izbornog procesa. Uvjereni smo u neophodnost otvorenosti i jasnog preciziranja daljih mjera u pripremi izbora, a ovaj sastanak doprinos je boljem međusobnom razumjevanju parlamentarnih partija kao direktnih aktera na političkoj sceni i ostalih učesnika današnje proširene sjednice Kolegijuma predsjednika. Očekujem da će naši današnji gosti uvažiti sugestije poslanika, kao i da će biti nastavljena naša bliska saradnja i u narednom periodu”, kazao je Brajović, saopšteno je iz Skupštine.\nizbori koronavirus Milutin Simović nkt


Ivana Zajić: RODA – PROZAONLINE\nIvana Zajić: RODA\nмар 20, 2018 Ivana Zajić\nIako je celi jučerašnji dan bio pretežno sunčan, mada temperatura nije bila naročito visoka, što se nije ni moglo očekivati s obzirom na to da je tek početak proleća, i mada je sunce nešto jače grejalo dole kod nas u gradu, ovde se prilična količina kišnih oblaka nadvila nad seoce, ali bi mi tek poneka kap pala na obraz, i to tek kad uspravim glavu, jer sam sve vreme, krećući od autobuske stanice ka kući svojih roditelja, nosila pelerinu. Kroz oblak se pomaljalo jutarnje sunce, ali ne ono koje svojim zrakom nastoji da ogreje još neohlađeno, tek izvučeno iz postelje telo, već neko promrzlo, zubato, više nalik na jesenje negoli prolećno.\nA da je proleće i ovde stiglo, uverilo me i lišće, što se tek počelo pomaljati iz mladih grančica, koje već behu naselile lastavice, naređane i po dalekovodnim žicama između seoskih kuća, iz čijih su dimnjaka izvirivali oblaci dima, jer se retko gde moglo sedeti bez naložene vatre. Majka je, kao uvek u ovo doba godine, ako ne sedela, barem stojeći kraj šporeta, nadgledala ručak koji se u velikoj rerni krčkao u otvorenoj šerpi. Ostala joj je navika od davnina, dok nas je bilo poviše u kući, da u istoj posudi gotovi jelo. Bila je jedna od onih konzervativnih žena, uvek vezana za tradiciju. Zato i nije htela, uprkos svom krhkom zdravlju, da propusti detaljno čišćenje pred slavu. Insistirala sam da se sredi samo velika gostinska soba, ali je ona htela da pospremi čak i tavan, i kako nisam htela da protivrečim njenom hiru, tu sam obavezu preuzela na sebe, dok je otac po celi dan bio zaokupljen pečenjem praseta i kupovinom svakojakih potrepština. Ne želeći ni sama da odstupim od tradicije koja se negovala još pre mog rođenja, sećam kako je baka brižljivo ukrašavala slavski kolač a deda kadio bogatu trpezu, pođoh na tavan da, između ostalog, potražim koji struk bosiljka i, penjući se strmim merdevinama, osetih memljiv zadah ustajalih starudija, čija se upotrebna vrednost odavno beše izgubila.\nNašla sam gomilu delova starog, uglavnom polomljenog alata i najlonskim kesama vezane stare iznošene odeće, koje je doduše bilo i u ormanu, jer se majka teško odvajala od uspomena koje su podsećale na naše detinjstvo, moje i sestrino. Iskreno govoreći, ni ja se nisam lako odrekla nekih stvari, sećam se kako sam dugo čuvala prsluk koji mi je isplela baka još kad sam bila u dobu adolescencije. Sačuvala sam i knjige iz tog perioda, većinom zbirke pesama, koje sam u predvečerje kraj vatre čitala baki, kao što je ona svojevremeno čitala meni dok još tehniku čitanja ne bejah savladala u potpunosti, a ona je brižljivo sedela pokraj mene, pretvarajući se da me sluša, mada sam je veoma često zaticala da zadrema, jer joj je sluh vremenom sve više slabeo.\nSetih se da mi je jednom tumačila značenje postupaka, stvari koje sanjamo i koje ugledamo na putu. Govorila mi je kako sreću donosi detelina sa četiri lista i znam da sam jednom provela skoro čitav dan, tražeći jedan takav na livadi. Sreću donosi i potkovica, a srećan si i ako ugledaš odžačara na krovu.\nKrov naše kuće bio je u priličnoj meri očuvan, nije prokišnjavao i u znatnoj je meri odolevao udarima grada, a bilo ih je nekolicinu za proteklih desetak godina, barem ja tako pamtim. Čak je i prozor sa strane ostao očuvan, tako da sam kroz maleni otvor opazila da je kiša prestala da pada. Zato se sva stresoh i umalo se od straha na okliznuh o prašnjavi album, koji je pod naletom treska kliznuo sa gomile pred moje noge. Ne znam koliko mi je trebalo da se izborim sa vrtoglavicom.\nKad sam posle izvesnog vremena došla k sebi, polako sam se spustila u prizemnu kuhinju, gde je majka završavala pripremu ručka. Htela sam da joj ispričam šta sam maločas čula, ali me je preduhitrio otac, koji nam je, ušavši u kuću, rekao kako je video rodu na krovu naše kuće. Zastala sam u čudu, znajući da su rode oduvek bile retkost za ovo područje. Obično smo ih zaticali okupljene u jatu kraj bare nekoliko kilometara odavde. Setih se bakine pripovesti o tome kako rode donose decu. Uzdahnuh duboko pri toj pomisli, osećajući i dalje nesnosnu vrtoglavicu.\nNekoliko dana kasnije, kad je lagano utihnulo uzbuđenje izazvano slavskom pijankom, obratila sam se lekaru. Obradovala sam najpre svog supruga, a zatim sam javila i roditeljima da ću uskoro postati majka.


Francuski mediji složni: Manje od 0,24% svetske populacije umrlo je od Kovida-19 - Page 2\nFrancuski mediji složni: Manje od 0,24% svetske populacije umrlo je od Kovida-19\n19. novembra, 2021 Vesti iz Francuske Napišite komentar\nTo je večno pitanje. Francuski medij BVoltaire zato komentariše da godinu dana kasnije, i dalje smo na istoj tački i očekujemo da vidimo kako premijer Francuske, Jean Castex, odlučuje o izlasku iz dedine i bakine kuhinje u vreme božićne večere. Toliko da je profesor Delfraissy priznao ove srede na France Inter-u da „vakcine pružaju relativno malu zaštitu od infekcije i prenošenja“. Priznanje koje mnogo govori o vladinoj strategiji. I rasvetliti nemačke brojke. Naš komšija sa druge strane Rajne pokazuje, u stvari, 50.000 novih pozitivnih slučajeva samo 17. novembra (izvori GHU CSSE Covid-19 podaci), apsolutni rekord od marta 2020.\nMeđutim, Nemačka ima stopu vakcinacije koja je otprilike jednaka Francuskoj. Podaci koji pozivaju kada sajt vigiacess.org koji potiče direktno iz SZO identifikuje skoro 2.500.000 ljudi sa „neželjenim efektima“ nakon vakcinacije protiv Kovida. ,,Pogrešio sam i ponovo ću pogrešiti”, zaključio je Jean-François Delfraissy za France Inter. Lepo je to priznati. Ostaje činjenica da se čini da ni vakcinacija ni sanitarna propusnica ne mogu definitivno zaustaviti ovu bolest koja stvara nove oblike. „Morate se naviknuti da živite sa terorizmom“, rekao je Manuel Valls. Ako uspemo, hajde da se kladimo da možemo da živimo i sa Kovidom bez daljeg smanjenja javnih sloboda.\nTagovi: broj umrlih od kovida - ljudi - na svetu - pet miliona - SZO - the economist 17 miliona ljudi\nNa pitanje voditelja da li su se farmaceutske kompanije obogatile za vreme pandemije, Bil Gejts je rekao da na primer Fajzer nije dobio nikakve subvencije države i da je sve sam finansirao. Američki biznismen takođe veruje da je inovacija ovih privatnih kompanijau vezi vakcina bila od koristi za sve. Voditelj je konstatovao da je pandemija


eKapija | Agrana neće moći da preuzme više od 51% kompanije Sunoko - Pitanje konkurentnosti koči kupovinu\nIzvor: Tanjug | Petak, 13.10.2017.| 12:19\nAgrana neće moći da preuzme više od 51% kompanije Sunoko - Pitanje konkurentnosti koči kupovinu\n- Najverovatnije da najpre nećemo u potpunosti preuzeti Sunoko, već samo 51% - objasnio je Bitner.\nInače, Agrana je u prvoj polovini poslovne godine profitirala od visoke cene šećera, kao i malim zalihama u istočnoj Evropi, te je udvostručila svoj poslovni rezultat u segmentu šećera na 36,6 mil EUR.\nAgrana Novo Društvo d.o.o. Beograd\nproizvodnja koncentrata od voća\nkoncentrat od voća


Handkeov „Veliki pad“ premijerno na sceni KPGT - 06.10.2021, Sputnik Srbija\nHandkeov „Veliki pad“ premijerno na sceni KPGT\nPredstava „Veliki pad“ po motivima romana Petera Handkea, u režiji Ljubiše Ristića biće premijerno izvedena u sredu, 6. oktobra u pozorištu KPGT u Beogradu. 06.10.2021, Sputnik Srbija\n„Veliki pad je roman o Nobelovoj nagradi koji je Peter Handke napisao osam godina pre nego što je dobio istu za literaturu za 2019. godinu. Njegov „junak“ je „stari glumac“ koji nije siguran da li treba da primi nagradu za životno delo ili ne. Hodajući kroz livade, žbunje i šume do džungle velegrada, kolebajući se, sastavlja handkeovski inventar ljudi, zvukova, insekata, ptica, tuge i očaja, izveštaj o stanju sveta kao autobiografiju pisca za kojeg je najveće priznanje najveći pad u svetu o kojem izveštava.“Ovo uoči premijere za Sputnjik poručuje reditelj, Ljubiša Ristić naglašavajući da je u pitanju drama, ali i balet, a najviše „rejv“.„Glumci su di-džej Rada Đuričin, di-džej Tamara Milojković i di-džej Marko Topolovački. Balet pleše na muziku kiše, vetra, autoputeva, zrikavaca i velegrada. Stotine prolaznika hodaju, trče, lete i lebde preko tehno-livade i kroz tehno-šumu nestajući u tehno-ponoru. Ivanka Lukateli je majstor baleta a Jelena Stoisavljević koreograf. Tu su i Handkeove šumske nimfe, vile i leptirice“, navodi reditelj.Svoju 43. sezonu KPGT je otvorio 2. i 3. oktobra predstavama „Buba u uhu“ i „Ričard Treći“, koje se igraju u režiji Ljubiše Ristića od 1971. i 1986. godine. Ova Fejdoova klasična komedija i Šekspirova klasična tragedija odigrane su do sada preko dve hiljade puta. „Buba“ u Jugoslovenskom dramskom pozorištu 1.600 puta, a od 2015. godine sa novom mladom KPGT podelom više od 250 puta. „Ričard Treći“ je od Šekspir festa 1986. na Paliću igran bezbroj puta na trgovima, po parkovima i bulevarima širom sveta od Berlina do Meksiko Sitija, od Kostarike do Lenjingrada, i svuda usput, od Maribora, preko Sarajeva do Kotora i Ohrida.„Veliki pad“ je šesti naslov Handkea koji se igra u pozorištu KPGT. Izvodeći od devedesetih godina dela „Kaspar“, „Užas praznine“, „Zimsko putovanje do reka Dunava, Save, Drine i Morave“, „Kas preko Bodenskog jezera“ i „Psovanje publike“, KPGT je računao na Handkea kao kućnog pisca, budući da ga je najviše i najčešće igrao, uz Šekspira, Molijera, Dušana Jovanovića.Osim „Velikog pada“, za 25. oktobar zakazana je još jedna premijera Handkeovog komada. U pitanju je „Don Huan“, takođe u Ristićevoj režiji.\n© Foto : Ustupljeno SputnjikuProba predstave "Veliki pad"\nPredstava „Veliki pad“ po motivima romana Petera Handkea, u režiji Ljubiše Ristića biće premijerno izvedena u sredu, 6. oktobra u pozorištu KPGT u Beogradu.\n„Veliki pad je roman o Nobelovoj nagradi koji je Peter Handke napisao osam godina pre nego što je dobio istu za literaturu za 2019. godinu. Njegov „junak“ je „stari glumac“ koji nije siguran da li treba da primi nagradu za životno delo ili ne. Hodajući kroz livade, žbunje i šume do džungle velegrada, kolebajući se, sastavlja handkeovski inventar ljudi, zvukova, insekata, ptica, tuge i očaja, izveštaj o stanju sveta kao autobiografiju pisca za kojeg je najveće priznanje najveći pad u svetu o kojem izveštava.“\nOvo uoči premijere za Sputnjik poručuje reditelj, Ljubiša Ristić naglašavajući da je u pitanju drama, ali i balet, a najviše „rejv“.\n„Glumci su di-džej Rada Đuričin, di-džej Tamara Milojković i di-džej Marko Topolovački. Balet pleše na muziku kiše, vetra, autoputeva, zrikavaca i velegrada. Stotine prolaznika hodaju, trče, lete i lebde preko tehno-livade i kroz tehno-šumu nestajući u tehno-ponoru. Ivanka Lukateli je majstor baleta a Jelena Stoisavljević koreograf. Tu su i Handkeove šumske nimfe, vile i leptirice“, navodi reditelj.\n© Foto : Arhiva KPGT, ustupljeno SputnjikuPeter Handke i Ljubiša Ristić\nPeter Handke i Ljubiša Ristić\n© Foto : Arhiva KPGT, ustupljeno Sputnjiku\nSvoju 43. sezonu KPGT je otvorio 2. i 3. oktobra predstavama „Buba u uhu“ i „Ričard Treći“, koje se igraju u režiji Ljubiše Ristića od 1971. i 1986. godine. Ova Fejdoova klasična komedija i Šekspirova klasična tragedija odigrane su do sada preko dve hiljade puta. „Buba“ u Jugoslovenskom dramskom pozorištu 1.600 puta, a od 2015. godine sa novom mladom KPGT podelom više od 250 puta. „Ričard Treći“ je od Šekspir festa 1986. na Paliću igran bezbroj puta na trgovima, po parkovima i bulevarima širom sveta od Berlina do Meksiko Sitija, od Kostarike do Lenjingrada, i svuda usput, od Maribora, preko Sarajeva do Kotora i Ohrida.\n„Veliki pad“ je šesti naslov Handkea koji se igra u pozorištu KPGT. Izvodeći od devedesetih godina dela „Kaspar“, „Užas praznine“, „Zimsko putovanje do reka Dunava, Save, Drine i Morave“, „Kas preko Bodenskog jezera“ i „Psovanje publike“, KPGT je računao na Handkea kao kućnog pisca, budući da ga je najviše i najčešće igrao, uz Šekspira, Molijera, Dušana Jovanovića.\nOsim „Velikog pada“, za 25. oktobar zakazana je još jedna premijera Handkeovog komada. U pitanju je „Don Huan“, takođe u Ristićevoj režiji.


Iz Atlas Grupe pozivaju stečajnog upravnika Radonjića da ne učestvuje u "kriminalu u koji ga gura CBCG, jedna od poluga mafije na čelu sa prvom familijom"\n5712 pregleda\t5 komentar(a)\nbankarstvobankeekonomijaAtlas GrupaAtlas bankaMirko Radonjić\n20.09. 15:25 h\t175\t61774\n20.09. 18:34 h\t854\t45447\n20.09. 14:03 h\t514\t44905\n20.09. 15:11 h\t179\t36835\n20.09. 15:14 h\t276\t31239


Engleski savez optužio West Ham i Millwall zbog sukoba navijača - Sport - Index.hr\nEngleski savez optužio West Ham i Millwall zbog sukoba navijača\nponedjeljak, 28.9.2009. 12:49\nENGLESKI nogometni savez (FA) optužio je West Ham i Millwall, engleskog prvoligaša i trećeligaša, zbog nereda na tribinama u utakmici Carling Cupa odigranoj prošlog mjeseca.\n"West Ham je optužen prema četirima točkama za propuste u sigurnosnim mjerama utakmice i kontrole vlastitih navijača, dok je Millwall optužen prema trima točkama", stoji u priopćenju FA-a.\nOba kluba imaju 14 dana za odgovor na optužbe, a potencijalne kazne kreću se od novčanih do nastupa pred praznim tribinama. Riječ je o utakmici 2. kola Carling Cupa igranoj na Upton Parku 25. kolovoza, u kojoj su na kraju slavili “čekićari” nakon produžetka sa 3:1 i plasirali se u 3. kolo.\nUoči i za vrijeme spomenute utakmice su, podsjetimo, izbili veliki neredi u kojima su se huligani najprije sukobili ispred Upton Parka, bacajući jedni na druge boce i cigle, a nasilje se nastavilo i na stadionu. Utakmica je nekoliko puta prekidana zbog upada na teren, a nakon posljednjeg sučevog zvižduka, na travnjak se probila gomila huligana koju je policija teškom mukom uspjela rastjerati.\nSuparništvo ovih dvaju klubova jedno je od najžešćih u engleskom nogometu, a povijest bilježi gomilu sukoba huliganskih skupina koje podržavaju ove dvije londonske momčadi.


PODIGNUTA OPTUŽNICA PROTIV PET OSOBA ZBOG UDRUŽIVANJA RADI ČINJENJA KAZNENIH DJELA I MEĐUNARODNOG PRANJA NOVCA\nTužitelj Posebnog odjela za organizirani kriminal, gospodarski kriminal i korupciju podigao je optužnicu protiv 5 osoba koja se terete za udruživanje radi činjenja kaznenih djela (čl. 249) i pranje novca (čl. 209) KZ-a BiH.\nOptuženi se terete da su, tijekom 2014. i 2015. godine, nakon što su saznali da određen broj osoba iznosi velike količine novca iz BiH u R Hrvatsku, a koji potiče od neprijavljenih dobiti i prihoda i izvršenih poreznih utaja, najčešće od poslovanja firmi i poduzeća u vlasništvu državljana NR Kine, uglavnom na području Brčko distrikta BiH, djelujući kao organizirana skupina u više desetina navrata vršili iznošenje izuzetno velikih količina novca, u iznosima između 15 000 i 142 000 eura, nezakonito preko državne granice BiH u R Hrvatsku.\nNakon toga izneseni novac je uplaćivan na račune optuženih u platnom prometu R Hrvatske, nakon čega su uplate transferirane na račune osoba u NR Kini, a optuženi bi kao naknadu za izvršenje kaznenog djela uzimali za sebe dogovoreni postotak novca, pa su na taj način ostvarili nezakonitu imovinsku korist u velikim iznosima.\nIstragom je utvrđeno da je na navedeni način izvršeno nezakonito iznošenje iz BiH novca u iznosu od više milijuna eura, koji je sa područja Hrvatske transferiran na račune osoba u NR Kini.\nTakođer, predloženo je i oduzimanje oko 700 000 KM zaplijenjenih u pretresima.\nU okviru istrage u ovom predmetu borbe protiv međunarodnog pranja novca ostvarena je značajna suradnja sa partnerskim institucijama R Hrvatske.\nOptužnicom su obuhvaćeni optuženi:\n1. Imširović Nedžad, zv. “Kunić” i “Čarli”, rođen 1969. godine u Orašju\n2. Imširović DŽevad, rođen 1966. godine u Donjem Vakufu\n3. Imširović Vedin, zv. ”Vedo” i “Čarli”, rođen 1996. godine u Dortmundu, SR NJemačka\n4. Imširović Amar, rođen 1971. godine u Travniku\n5. Tukulj Nizar, rođen 1996. godine u Vinkovcima, R Hrvatska


Pecarski ide u Aris\nIzvor: MozzartSport.com, 23.Avg.2019, 21:28\nMarko Pecarski će karijeru nastaviti u Arisu, javlja grčka Gazeta. To znači da će nastupati za ekipu u kojoj je igrao njegov otac Miroslav od 1991. do 1994. godine. Pecarski je danas dobio raskid ugovora na arbitraži KSS, što znači da je dobio šansu da napusti crno-bele i da kao slobodan igrač potraži novi klub. On je bio nezadovoljan statusom u...\n011vodič.com: Gagić i Pecarski zajedno u Arisu\nIzvor: Sportske.net, 23.Avg.2019\nKošarkaš koji je do danas bio član Partizana po svemu sudeći ima novi klub...Marko Pecarski je, na iznenađenje svih, zatražio raskid ugovora sa Partizanom, nakon čega je i dobio crno-bele pred Arbitražnim sudom...Nije bio zadovoljan statusom u klubu nakon dovedenih pojačanja, pa će svoju sreću...