ZANZIBAR Stone Resort 09.02.-20.02.2022. - Belvi Travel\nZANZIBAR Stone Resort 09.02.-20.02.2022.\nDaleka destinacija – Zanzibar – Afrika\nOstrvska država Zanzibar nalazi se na samo 6 stepeni južno od Ekvatora uz istočnu obalu Tanzanije. Čini je nekoliko ostrva od koji su najveća Pemba i Unguja. Glavni grad Zanzibar nalazi se na Unguji. Stari deo grada Stone Town proglašen je za svetsku baštinu zbog svog istorijskog i kulturnog značaja. Tropska klima sa prosečnim temperaturama od 23°C u julu do 28°C u januaru čini ga idealnim mestom za odmor tokom čitave godine. Najviše padavina uz najviše temperature i veliku vlagu ima u aprilu i maju pa te mesece treba izbegavati. Netaknute bele peščane plaže, obilje sunca, čisto toplo more, puno zelenila, retke vrste biljnog i životinjskog sveta, kontrast između sjaja turizma i siromaštva lokalnog stanovništva, opijajući mirisi egzotičnih začina: cimeta, šafrana…nateraće vas da zaboravite na realnost i biti jedno nezaboravno iskustvo.\nPOLAZAK JE SIGURAN!!!\nCenovnik važi za period 09.02.-20.02.2022.\nCena je izražena po OSOBI\nJEDINSTVENA CENA PAKET ARANŽMANA SADRŽI:\nSmeštaj u vili Stone Resort, sa uključenim polupansionom (HB,set meni), povratni transfer, povratnu avio kartu sa svim taksama, kompanija kojom se leti je Fly Dubai.\nJEDINSTVENA CENA PAKET ARANŽMANA NE SADRŽI:\nVizu za Tanzaniju –plaćanje prilikom ulaska u zemlju (50USD)\nFakultativne obilaske i izlete\nDoplatu za prekoračenje kilaže i prtljaga (cena po kg u zavisi od kompanije sa kojom se leti)\nVreme prijave u sobe je od 14h, a vreme odjave do 11h. U slučaju neadekvatnog smeštaja ili bilo kog drugog problema, mole se putnici da o tome obaveste organizatora putovanja prvog dana boravka. Molimo vas da se u slučaju bilo kakve incidentne situacije (krađa, tuča, saobraćajna nezgoda,…) obratite nadležnim organima.Molimo putnike da pažljivo pročitaju program putovanja, informacije i opšte uslove putovanja jer oni čine sastavni deo ugovora i obavezujuće su za obe ugovorne strane.\nDržavljani Srbije mogu ulaziti u Tanzaniju. Ukoliko država polaska ili avio-kompanija kojom su doputovali traže negativan test kao uslov za putovanje, putnici su obavezni da pokažu rezultate testa prilikom ulaska u Tanzaniju. Svi putnici se detaljno proveravaju po dolasku a u slučaju potrebe, moze se traziti da se uradi brzi test. Strani državljani pod istim uslovima ulaze u Tanzaniju.\nPROGRAM JE INDIVIDUALAN. ARANŽMAN JE MOGUĆE REALIZOVATI BEZ OBZIRA NA BROJ PRIJAVLJENIH PUTNIKA U ZAVISNOSTI OD RASPOLOŽIVOSTI SOBA U SMEŠTAJU.\nDinarsko plaćanje po zvaničnom srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan uplate. Cena je garantovana samo za uplatu kompletnog iznosa. U suprotnom, garantovan je samo iznos akontacije, a ostatak je podložan promeni. Rezervacija aranžmana se obezbeđuje uplatom akontacije u iznosu od 40% od ukupne vrednosti aranžmana, a ostatak se plaća 15 dana pre polaska na putovanje – gotovinski, čekovima građana, platnim karticama Visa, Mastercard, Maestro, Dina na 3 mesečne rate.\n1.dan (09FEB) BEOGRAD. Aerodrom Nikola Tesla, dolazak 3 sata pre leta. Polatanje je u 13.05h, letom FZ1746 do Dubai-a.\n2.dan (10FEB) DUBAI. Nastavak leta za Zanzibar u 03.00h, letom FZ1687, dolazak na Zanzibar u glavni grad Stone Town u 07.40h.\n2.dan -10.dan (10FEB-19FEB) Narednih nekoliko dana provešćete na najlepšoj plaži na Zanzibaru i uživati u kupanju i sunčanju na obali čarobnog Indijskog okeana.\n10.dan (19FEB) STONE TOWN. Aerodrom, dolazak 3 sata pre leta. Poletanje je u 22.20H, letom FZ1688 do Dubai-a.\n11.dan (20FEB) DUBAI. Nastavak leta za Beograd u 09.05h, letom FZ1745. Dolazak u Beograd u 12.05h. Kraj putovanja.\nViza – viza se dobija na aerodromu (50 USD). Pasoš mora biti važeći najmanje 6 meseci po povratku sa puta (minimum 2 slobodne strane).\nVodene struje I koralni grebeni ograničavaju kupanje u moru pa preporučujemo korišćenje sandala za vodu\nO HOTELU: Ostrvska država Zanzibar nalazi se na samo 6 detaljnije > stepeni južno od Ekvatora uz istočnu obalu Tanzanije. Čini je nekoliko ostrva od koji su najveća Pemba i Unguja.


DVORSKI SPECIJALITETI | VODENICA restoran\nVladarski meni iy kragujeva;kog Konaka\nPasulj i Kupus dvorski Specijaliteti\nŽivot vladara, kneza Miloša i njegove porodice u njegovom Konaku u Kragujevcu bio je jednostavan i običan, kao i svih ostalih građana, seljaka i činovnika koji su tu boravili i radili.\nOvako je bez imalo simpatija, ali dragoceno realno nemački inžinjer Vilhem Rihter opisao standardan "vladarski meni" iz kragujevačkog Miloševog konaka na koji je bio "osuđen" tokom svog službenog boravka u našem gradu, pre skoro dva veka.\n"Hrana Kneževa ne bi zadovoljila jednog dobrostojećeg nemačkog zanatliju; ona nije bilasamo skoro suviše jednostavna, već priređena po srpskom ukusu na jedva podnošljiv način za jelo.\nU toku strogo održavanih srpskih postova koji ispunjavaju nekih dvadeset sedmica godine, pasulj je uobičajena i najomiljenija hrana, samo ponekad zamenjivana sočivom i kiselim kupusom, a pri tom sve tako jako začinjeno biberom, belim i crnim lukom, da samo onaj stomak koji je od detinjstva na to navikao može da podnese i svari ovu hranu.\nČesto su baš gorko žalili činovnici svoj izgubljeni ručak, kada ih Knez k sebi pozove; oni su radije jeli u rđavim kragujevačkim birtijama, nego za kneževskom srpskom dvorskom trpezom.\nRaskošnost je bila sasvim strana - obično porculansko posuđe, za otvaranje apetita jedna rakija, posle obeda crna kafa."\n"Vino kneževske trpeze je bilo jednostavno, seosko i od njegove kiseline su trnuli zubi. U svakoj mehani ili običnoj gostionici kupuje se to isto vino za 30 para, a ja sam čvrsto uveren da većina stanovnika Srbije ne bi rado zamenila svoj obed i svoje vino ovim Kneževim", saopštava nam "Rihter" ove prvorazredne ondašnje gastronomske običaje sa srpskog dvora.


Nova napunila Apolo! | 013 info\nNova napunila Apolo!\nPančevo, Ned, 16/10/2016 - 14:52\nCentralni muzički program drugog izdanja Nova Festivala – Festivala nove umetnosti, održan je u subotu, 15. oktobra u dvorani Apolo, a pred prepunom salom nastupali su austrijski duo FredDo i sprsko-mađarski sastav, Szilard Mezei Tubass Quintet.\nNajnoviji projekat pijaniste Frederika Neyrincka i flautistkinje Doris Nicoletti, Duo FredDo, predstavlja vezu između muzike i arhitekture u neobičnoj sinergiji umetničkog i filozofskog pristupa stvaralaštvu. Filozofi poput Šopenhauera i Šellinga formirali su koncept arhitekture kao zamrznute muzike, dajući ovoj ideji teoretski okvir, dok su kompozitor Xenakis i arhitekta Le Corbusier pristupili i muzičkoj realizaciji. Duo FredDo ide korak dalje u razradi ovog kreativnog koncepta, izvodeći dela niza mladih umetnika iz Austrije, dajući šansu svakom od njih da pronađe vlastito viđenje veze muzike i arhitekture. Kratki komadi i minijature za flautu i klavir tako oslikavaju korelaciju sa određenim zgradama ili ikonama, stilovima u arhitekturi, ili referišu na teoretska razmišljanja o ovoj temi.\n– Kompozitori ponekad traže veoma specifične stvari. U prvoj numeri koju smo izveli bilo je dosta harmonija, korišćene su i žice klavira. Dodirivanjem žica dobija se drugačija harmonija, koja proizvodi sasvim novi zvuk. Kompozitori upravo to traže i žele da se klavir koristi na razne načine, ne samo klasični. Isto je i sa flautom, kojom se kroz razne tehnike može povećati skala mogućnosti na instrumentu, rekao je Frederik Neyrinck.\nNa koncertu se izvedene dve svetske premijere, numera Botox landscapes – ka'mi i Searching For Spaces – Margareta Ferek-Petric.\n– Drago nam je što smo imali prilike da donesemo muziku iz Austrije. Zahvalni smo Austrijskom kulturnom forumu na podršci, kao i austrijskom projektu NASOM (New Austrian sound of music), koji takođe podržavaju muzičare koji sviraju izvan ove zemlje. Atmosfera je bila odlična. Divno je izvoditi pred prepunom salom publike. Festival je zaista odlično organizovan, rekao je Frederik Neyrinck.\nNakon prvog koncerta usledio je nastup Tubass Quinteta koji je atipični ansambl sa četiri kontrabasa i tubom. U ovom sastavu Szilard Mezei se predstavlja kao kontrabasista, izmešten iz komforne zone sviranja matičnog instrumenta, viole.\n– Ja nisam kontrabasista, ali volim taj instrument, rekao je Szilard i dodao:\n– Interesovalo me je kako će zvučati kvintet u kojem svi sviraju u donjim lagama. Muzika koju smo izvodili je komponovana posebno za ovu priliku.\nViolista i kompozitor Szilard Mezei, živi u Senti. Počev od ranih dvehiljaditih se etablirao kao umetnik koji je priznatiji u inostranim nego domaćim okvirima. Recenzije njegovih albuma pojavljuju se u najpoznatijim džez medijima poput Downbeata ili sajta AllAboutJazz, a njegova izdanja objavljuju i cenjene kuće poput Not Two.\nIzuzetnim nastupima sastava Duo FredDo i Szilard Mezei završen je drugi Nova festival, koji je ove godine održan u organizaciji udruženja „KomunikArt” i partnerskih ustanova, uz pokroviteljstvo Grada Pančeva, Austrijskog kulturnog foruma iz Beograda, Collegium-a Hungaricum-a, Ambasade Republike Slovenije i Skupštine opštine Kovin.


Montenegrin. Niko neće izolovati Bin Salmana jer to neće dozvoliti vaši (i njegovi) prijatelji Amerikanci, koji su dežurni "zaštitnici demokratije i ljudskih prava".Ali samo kad im to odgovara.Inače nisu gadljivi ni na krvave tirane poput ovog, pod uslovom da igra kako mu sviraju.\nAjmo sad Savet bezbednosti, sankcije, osude evropskih drzava... Ne? Dobri su tirani dok god kupuju americko oruzje i isporucuju naftu.\nJe li mu Amerika uvela sankcije, nešto sam propustila, nisam dobro obaveštena . A, nisu mu uveli sankcije.Šta kažete uveli Rusiji jer je ovaj Saudijac ubio Kašogija\nXaxaxa smesno je ovo kako amerikanci daju izjave tj dokaze.\nPutinu sankcije, a ovom nista.\nPa to se znalo odmah po ubistvu.Nista novo.\nI šta će sad da mu se desi\nNeke sankcije u najavi? I zašto ne?\nKod njih su pravila jasna.ubijaju špijune i izdajnike bez milosti\nOstavite se bre saudijskih prinčeva i reketiranja, izveštavajte o našoj mafiji koja je na vlasti!\nPrinca Salmana bi trebalo medjunarodno izolovati. UN treba da donese preko SB obavezujuci Rezoluciju o njegovoj izolaciji.


Dejan Lučka: Ljudska prava u vrijeme vanredne situacije - Gerila\nPrava na slobodu okupljanja i kretanja\nDejan Lučka, banjalučki Centar za ljudska prava\nU vanrednim okolnostima često dolazi do ograničavanja određenih ljudskih prava, što je skroz legitimno, ali i legalno ukoliko se radi prema utvrđenim procedurama i sa poštovanjem propisa koji uređuju na koji način se sprovode vanredne mjere.\nOgraničavanje ljudskih prava uvijek mora da dođe kao posljednja mjera odbrane društva od određene opasnosti. To znači da ukoliko sve druge mjere ne budu urodile plodom, može da se pristupi i odstupanju od poštovanja određenih prava, zbog višeg interesa, što je u ovom slučaju zdravlje. Mjere se mogu kretati od informisanja i edukacije javnosti, izdavanja preporuka i naredbi, do ograničavanja određenih prava, kao što su već ograničena prava na okupljanje i kretanje, u cilju zaštite javnog zdravlja.\nPrava na slobodu okupljanja i kretanja, pored ostalih prava spadaju u tzv. „relativna prava” i ona se mogu ograničiti. Sama državna odstupanja od određenih ljudskih prava su regulisana, pored domaćih propisa u svakoj državi koja ih reguliše, i međunarodnim pravom, pa tako imamo npr. član 11. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda koji u svom stavu 2. kaže da se za slobodu mirnog okupljanja neće postavljati nikakva ograničenja sem onih koja su propisana zakonom, koja su neophodna u demokratskom društvu i služe, u ovom našem slučaju, zaštiti zdravlja.\nTakođe, kada su u pitanju stroža ograničenja, član 15. iste Konvencije propisuje da u doba rata ili druge javne opasnosti koja prijeti opstanku nacije, svaka država koja je pristupila Konvenciji može da preduzme mjere koje odstupaju od njenih obaveza po Konvenciji, u najnužnijoj mjeri koju iziskuje hitnost situacije, s tim da takve mjere ne budu u neskladu s njenim drugim obavezama prema međunarodnom pravu.\nMeđutim, ono što je bitno napomenuti je to da se sa mjerama ne mogu ograničiti, odnosno da se ne može odstupiti od primjene svih ljudskih prava, već samo od onih koja nisu apsolutna. Apsolutna prava jesu ona koja država mora da poštuje bezuslovno i u potpunosti, bez odstupanja od njih, kao što su npr. pravo na život, zabrana mučenja, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, pravo na zabranu ropstva i prinudnog rada, pravo na kažnjavanje samo na osnovu zakona i sl.\nDakle, države imaju pravo da ograniče slobode okupljanja i kretanja, da bi time zaštitile svoje građane. Naravno, sve to se mora raditi tako da bude u skladu sa propisima koji regulišu sprovođenje vanrednih mjera i ponašanje u vanrednim okolnostima. Miješanje u ovo pravo, kao što sam već naveo, treba da bude propisano zakonom, da bude neophodno u demokratskom društvu i da služi zaštiti zdravlja građana.\nLjudska prava i zaštita podataka o ličnosti\nU javnosti se spominje i javno objavljivanje imena građana koji krše pravila izolacije. Imena građana su njihovi lični podaci na osnovu kojih se oni kao fizička lica mogu identifikovati. Po pravilu su zaštićeni. Međutim, pravo na zaštitu podataka o ličnosti, pored ostalih prava, takođe spada u tzv. „relativna prava” i često se podvodi pod pravo na zaštitu privatnog i porodičnog života. Kao takvo, ono se može ograničiti, odnosno može se odstupiti od njega.\nTako imamo član 8. već spomenute Konvencije, kojim se reguliše zaštita privatnog i porodičnog života, koji u svom stavu 2. kaže da se javne vlasti neće miješati u vršenje ovog prava, sem ako to nije u skladu sa zakonom, neophodno u demokratskom društvu i u interesu, u ovom našem slučaju, zaštite zdravlja. Tu imamo, isto tako, i već spominjani član 15. Konvencije.\nU slučaju javnog objavljivanja podataka o ličnosti dolazimo do dva problema:\nproblem zajednice kojoj prijete novi slučajevi zaraze i mogući smrtni slučajevi zbog virusa koji je visoko zarazan i\nproblem pojedinca, koji ne poštujući mjere zaštite, izlaže druge mogućoj zarazi, i zbog toga treba da se objave njegovi lični podaci.\nU skladu sa tim imamo i dva gledišta na ovu situaciju, prvo koje kaže da bi podatke trebalo objaviti zbog interesa zajednice i drugo koje je protiv objavljivanja podataka zbog interesa pojedinca.\nPrije svega, najbitnije je procijeniti da li je mjera objavljivanja ličnih podataka neophodna za zaštitu zdravlja, a pri ocjenjivanju te „neohodnosti” dolazimo do kolizije između prava pojedinca i društva. Pri samoj procjeni neophodnosti, treba da postoji racionalan osnov za takvo postupanje, kao i značajni razlozi, kao što je potreba da se zaštiti zdravlje i životi drugih ljudi sa tom mjerom. Pojava i ubrzano širenje virusa COVID 19, uz nepoštovanje propisanih mjera, je situacija koja može da opravda javno objavljivanje ličnih podataka lica koja se nalaze u samoizolaciji i koji je krše, ako bi ta mjera dala rezultate u zaštiti javnog zdravlja.\nSvakako da prva mjera zaštite ne bi trebalo da bude objavljivanje ličnih podataka, zbog stigmatizacije i drugih mogućih posljedica za pojedinca, kao što do sada i nije bila. Takvom pojedincu bi trebalo samo da se izreknu zakonske sankcije.\nMeđutim, u slučaju kada veliki broj pojedinaca krši mjere, i kada nije moguće ispratiti i kazniti njihovo kršenje od strane svakog pojedinca, vlast može posegnuti i za drugim mjerama u cilju zaštite zdravlja, kao što je javno objavljivanje onih koji krše mjere izolacije, u cilju preventivnog odvraćanja svih onih koji bi inače kršili ove mjere. Lični podaci ne mogu se davati u većem obimu nego što je potrebno da bi se postigla svrha njihove objave, niti na način koji nije u skladu sa njihovom namjenom. Ograničenja prava na zaštitu podataka o ličnosti se ne smiju upotrebljavati u bilo koje druge svrhe, osim u svrhe zbog kojih su propisana.\nOno što je bitno u ovom slučaju je da data mjera bude jasno formulisana, objavljena javno i lako dostupna svima, da bi građani znali na koji način moraju da je poštuju, a nadležni organi moraju pružiti punu zaštitu licima čiji su podaci objavljeni.\nSa druge strane, moram napomenuti da bi kontrola osoba u samoizolaciji trebalo da se obezbijedi na drugi način, ukoliko je to ikako moguće, jer objavljivanje ličnih podataka zaista mora da bude rješenje za kojim se ne bi trebalo posegnuti prije nego što se iscrpe sve druge moguće opcije. Sam Evropski sud za ljudska prava je stava, u slučajevima Z. protiv Finske i Mockute protiv Litvanije, da je zaštita tajnosti podataka o osobama koje su zaražene virusom veoma bitna, a da otkrivanje takvih podataka može dramatično uticati na privatni i porodični život te osobe, kao i na njen status u društvu i zaposlenje ukoliko se ta osoba izvrgne sramoti i riziku da bude proganjana, kao i da bi se bez pružanja zaštite privatnosti, oni kojima je ljekarska pomoć neophodna mogli odvratiti od otkrivanja ličnih podataka koji su potrebni da bi se primilo odgovarajuće liječenje, te tako ugroziti svoje zdravlje i, u slučaju zaraznih bolesti, zdravlje zajednice.\nDakle, države imaju pravo da ograniče poštovanje prava na privatnost, da bi sa tim zaštitile javno zdravlje. Međutim, sve to se mora raditi tako da bude apsolutno neophodno u našem društvu, da bude u skladu sa propisima koji regulišu sprovođenje vanrednih mjera i ponašanje u vanrednim okolnostima, a samo objavljivanje tih podataka treba da bude samo i isključivo u najnužnijoj mjeri koja je potrebna da mjere urode plodom.\nRelated tags : Banjalučki centar za ljudska prava banjaluka Dejan Lučka ljudska prava republika srpska\nOdjeljenje za komunalne poslove Grada Banjaluka, povuklo je saglasnot za postavljanje štanda na Trgu Krajine Udruženju građana “Put Pravde” Banja Luka, koje je osnovano od strane dijela aktivista grup


Naslovna/Vesti/Svet/Evo koliko košta PARČE RAJA NA BAHAMIMA! (VIDEO)\nOstrvo koje je korišćeno za promociju “Fyre festivala” prodaje se za 11,8 miliona dolara.\nU slučaju da niste videli dokumentarac koji je objavljen u vezi sa prevarom koja je napravljena ovim festivalom, da podsetimo da je Fyre Festival bio “luksuzni muzički festival”, koji je pokrenuo Bili Mekfarland zajedno sa reperom Dža Rulom, a trebalo je da se održi tokom dve nedelje u proleće 2017.godine.\nAgresivno promovisan na društvenim mrežama od strane influensera poput Kendal Džener, Bele Hadid i Emili Ratajkovski, festival je bio otkazan na dan kada je trebalo da počne, a milenijalci koji su platili hiljade dolara kako bi ga posetili ostali su bez svojih vrhunskih pogodnosti i performansa omiljenih umetnika.\nSledeće godine, Mekfarland je bio osuđen zbog prevare, kada je dobio šest godina u zatvoru i naređenje da plati dvadeset šest miliona dolara.\nIpak, baš kao i festival koji je na njemu trebalo da se održi, ovo ostrvo dolazi sa nekoliko začkoljica.\nTrenutni vlasnici su ga povezali sa kompanijom, pa bi kupovina ostrva takođe uključila i kupovinu čitave kompanije.\nPredhodno Danas slavimo IVANJDAN: Za sreću i blagostanje ispoštujte ovaj običaj\nSledeće GEFCO obeležava 30 godina ekspertize u korišćenju povratne ambalaže u lancu snabdevanja\nKorona virus, koji se prvi put pojavio u Kini, danas je goruća zdravstvena tema. Korona …


Holistički institut Dunavski Novi Sad\nStručnost - etika - iskustvo\nTelefon: +381 (0)61 145 0000\nAdresa: Vojvode Šupljikca 39, Novi Sad\nZa nas važi uvreženo mišljenje da brišemo granicu između lečenja i uživanja, jer nudimo najveći broj masaža u Vojvodini (čak 33 masaže), pri čemu za neke od njih jedini u Vojvodini, Srbiji, Hrvatskoj, Bosni i Crnoj Gori posedujemo sertifikate (bioenergetska masaža, tantrička masaža).\nIzaberite masažu za Vas!\nOslobodite se bola u leđima, ramenima, vratu, zglobovima, mišićima uz spoj moderne fizikalne medicine i drevne tekovine istočnjačke tradicionalne medicine.\nLaser, elektroterapija, ifs, ems, ruske struje, tens, galvan, diadinanik, ultrazvuk, magnetna terapija, medicinske masaže, kiropraktika, kineziterapija...\nTantra je najdublje saznanje o ljudskom biću po učenju Taoističkih filosofa i mudraca i ne predstsavlja samo masažu kao što to misli većina ljudi na Balkanu, već mnogo širu sferu u sintezi metalnog i telesnog opuštanja.\nPrva prava, tantrička masaža u Srbiji!!\nPoštovane Novosađanke, zadovoljstvo nam je predstaviti vam naših 4 anticelulit paketa među kojima se, sudeći po broju prodatih paketa, ubedljivo najbolje pokazao MEGALUX paket. Ovaj paket predstavlja svojevrsni „specijalitet kuće“ u domenu borbe protiv celulita.\nFizio centar DUNAVSKI jedini u Novom Sadu, nudi svojim pacijentima na jednom mestu sve vrste limfnih drenaža: kozmetička, medicinska, post operativna (važi i za onkološke pacijente), post liposukcijska i prenatalna (trudnička) limfna drenaža.\nBioenergija je životna, pokretačka energija, koja kruži našim telom kroz meridijane, koji prolaze kroz sve vitalne organe i kojih ukupno ima 24 (dvanaest pari).\nTelefon:+381 (0)61 145 0000


Ne samo istog dana, Lidl u Srbiji poèinje u isti minut - B92.net\nNe samo istog dana, Lidl u Srbiji poèinje u isti minut\nKompanija Lidl najavila je da æe do kraja godine otvoriti prve prodavnice u Srbiji i da je do sada zaposlila 1.500 ljudi.\nIzvor: B92 sreda, 12.09.2018. | 14:15\nNaš dežurni otvaraè lako æe otvoriti odjednom uživo sve lidl prodavnice. Pred ulaz u svaku prodavnicu postaviæe video bin, A on zavaljen u fotelji na Andriæevom vencu pod klima ureðajem obradovaæe brojne botove koji æe veæ tu na proslavi dobiti zasluzene sendviæe. I treba, pošteno su odradili zadato.\n(e, 13. septembar 2018 08:17)\nPaaa, logicno zar ne, imaju radno vreme ako je ono od 08:00 recimo onda ce naravno sve prodavnice koje se otvore tog dana da se otvore u toliko sati.\n(voodoo, 13. septembar 2018 08:16)\nPre otvaranja æe prvo da usklade sve èasovnike kao u akcionim filmovima.\n(L, 13. septembar 2018 07:10)\nSremac@ A ko nama uvaljuje meso iz Brazila? Možda Slovenci? A što se tièe Lidl-a, pre nego što ga pljujete, saèekajte da sw otvori, pa onda komentarišite.\n(www, 13. septembar 2018 07:06)\n"...A nutella,i milka dolaze iz Njemacke"\nKoliko ja znam Lidl prodaje Nutelu iz Poljske.\nU Hrvatskoj jedino njemaèki lanac Muller prodaje pravu njemaèku Nutelu i ostale njihove proizvode.\nMeðutim, takav lanac u Srbiji ne postoji.\nIma ga samo 8 zemalja u Europi (Švicarska, Njemaèka, Austrija, Španjolska, Hrvatska, Slovenija, Poljska i Maðarska).\n(Flis, 13. septembar 2018 00:50)\nInteresantno. Kada sam u julu prolazio kroz HR u lidlu sam kupio grickalice (cips) na kojima na ambalazi vec pise RS i ostala deklaracija na srpskom. Izgleda da im se to otvaranje malo produzilo.\n(hm, 12. septembar 2018 14:38) # Link komentara\nPa ne bih rekao. Pre bih rekao da je dogovor da se ista deklaracija koristi za obe zemlje. A otkud znas u magacinu koliko vec imaju te robe sa bas takvom kesicom? :)\n(Pera tastatura, 13. septembar 2018 00:30)\nHaj'te, objavite, da može preCednik da nam isplanira govor. Ima još štošta da se otvori tih dana, pekare, raskrsnice, zanatske radionice, jel hoæete da nam preCednik ne spava dva dana?\n(el professor, 13. septembar 2018 00:25)\nEl se zna datum i u kojim gradovima? Ubi nas to iscekivanje...\n(C i n i k, 12. septembar 2018 23:39)\nA 'oce PreCednik opet da objavi neki autorski tekst? Za to se ddobija honorar\n(PPeca@SER, 12. septembar 2018 23:10)\nPovrce i voce se u lidlu obilazi svakog sata, vide li mrlju odma ide u otpis, nisu kao ostali lanci koji prepravljaju rok kada istekne. Tek cemo videti koliko je ovo dobra stvar za Srbiju i konkurenciju koja dize cene u nebesa a radnicima daje bedni minimalac!!!\n(hmmm, 12. septembar 2018 23:06)\nKazete da prodaju los kvalitet, a vi ste mi svi neki kvalitetni pa samo takvu robu ste do sada kupovali. Ko nas se kaze:"Za koga je, dobro je".\n(baracika, 12. septembar 2018 22:56)\nJbt kako æe Vuèiæ da bude na svim mestima otvaranja u isto vreme?\n(jasamaja, 12. septembar 2018 22:53)\nZasto" rogobatna"? Nije li rukovodilac nasa rec za "menadzer"?U vremenu kada pocinjemo zaboravljati spstveni jezik ,ovo je malo osvezilo clanak.\n(Ravangrad, 12. septembar 2018 22:31)\nAjde bre smarate vise - evropska tresherica u rangu PerSu ili Gomex marketa. Ne divljajte sa tim vestima. Smo uvoznicki lobi promovisete.\n(Joe, 12. septembar 2018 22:22)\nNe lupetaj, života ti.. Mi imamo odliènu hranu –mleko, jogurt, bele i žute sireve, suhomesnato, sokove..a vi što ste navikli da kupujete madj.viršle i smatrate to vrhom kvaliteta, to je neka druga prièa o kompleksima..\n(Sremac, 12. septembar 2018 22:16)\nSta se primate, izgledace ko i svi ostali - 80% nasih proizvoda po istoj ceni ko i svuda i 20% njihovih. Tih 20% mene interesuju kolko ce da isprate snabdevace i cene kao na zapadu. Posto ima tu ok stvari.\n(Sima, 12. septembar 2018 21:57)\nKoje ljakse. Ko li im je sastavio ovaj luzerski marketinski nastup? A na desetine kompletno vec zavrsenih objekata zvrji prazno ko zna koliko meseci. Bravo!\n(Srrrrrrrrrdjan, 12. septembar 2018 18:44); Da, sigurno su ljakse. Zapošljavaju 260 000 ljudi u desetinama zemalja. Ti bi to sigurno znao bolje i lepše. Nego te nešto mrzi.\n(Ljiljana, 12. septembar 2018 21:52)\n@... Roda skuplja od Tempa? Proveri ponovo. A Lidl može da uzme kupce Disu, Amanu, TSVu...\n(Komentator, 12. septembar 2018 21:48)\nМени је жеља Билла...\n(Рале, 12. septembar 2018 21:41)\nPancevac kakve veze ima drzava sa time sto privatna firma kupila zemljiste i hoce da otvori prodavnicu, njihiv rizik, njihov problem\n(pravnik, 12. septembar 2018 21:40)\nS'd æe n'predni veberovci das' krste na ulazu, ko Alek na otvaranju.\n(Ahtung, 12. septembar 2018 21:29)\nVelika stvar, "otvaranje u istom danu"? Bice kica, ' naroda u akciji'. Znam sto znam. Morace se potruditi da svratim, a tek da kupim? Ovo je poslednji put da se osvrcem na na "vesti" o "Lidlu".\n(Љубиша, 12. septembar 2018 21:21)\nU Lidlu u Vukovaru sam kupio tost hleb - iz Nemacke, a u lidlu u Spaniji vino - isto iz Nemacke. Toliko o Lidlu.\n(petar, 12. septembar 2018 21:19)\nNikako , kako ce nas dezurni otvarac da stigne ispred svih prodavnica u isto vreme istog dana istog minuta? Tome mora da se stane na put, i kako autobuse organizovati, strasno. Uzas jedan. Kuda ide ova zemlja. Prodavnicu po prodavnicu, sve sto je brzo, to je i kuso.\n(majstor, 12. septembar 2018 21:14)\nI ne samo to, nego ce svaki objekat otvoriti AV licno!\n(Aleksandar, 12. septembar 2018 21:11)\nE moj bate, neemaèka jee tooo. Što ti je Švabo, ma kakav minut. Loše ste to èitali. Radi se o SEKUNDI. Kažem ti ja, Švabo je too.\n(innbecilo, 12. septembar 2018 20:55)\nBiæe akcije, treba da se stane u red u pola 4 noæu. Dobro se pripremite kako fizièki tako i psihièki. Iskoristite besplatne zdravstvene preglede preko stranke...\n(Nikola, 12. septembar 2018 20:51)\nAl æe da padne "U zmajevom gnezdu" ispred ulaza. Ahahaha\n(sladoledsmesom, 12. septembar 2018 20:42)\nZnaèi poèinje i kod vas propast domaæih prodavnica.\n(Janez, 12. septembar 2018 18:30)\nPropale odavno, da si ti meni živ i zdrav.\n(sladoledsmesom, 12. septembar 2018 20:35)\nPovræe iz Lidla uopšte ne treba stavljati u frižider. Može da stoji mesecima na polici i uopšte se neæe promeniti. Ne znam kako im to uspeva. Ostalu njihovu "hranu" se nisam usudio da probam posle èitanja deklaracije. Ne razumem se u hemiju pa nisam hteo da rizikujem. Ko voli nek izvoli, a ja æu na pijacu k'o i do sada.\n(E321, 12. septembar 2018 20:11)\nVidim da ovde ima anti-LIDL botova.\n(www, 12. septembar 2018 20:03)\nAko bude kao u Hr(a ne vidim zasto ne bi bilo) bit ce super. Samo treba malo isprobati koji proizvod valja, za svaki brend se moze naci jednako kvalitetan supstitut, npr;\nManner napolitanke 27kn\nLidlove(meni super) 14kn\nBellarom Rossa-16kn(okus identican)\nA nutella,i milka dolaze iz Njemacke\n(Clay, 12. septembar 2018 19:41)\nPozivam sve botove na otvaranje da se guraju i vuraju bice super sendvic\n(Jugoslav, 12. septembar 2018 19:36)\nNe znam meni je Tempo najeftiniji,ali mi je drago zbog Idea i Rode koji stvarno su dosta skupi.\n(..., 12. septembar 2018 19:01)\nOce li biti dovoljno autobusa? Da ne favorizujemo IKEU...\n(svasta, 12. septembar 2018 18:58)\nKo li im je sastavio ovaj luzerski marketinski nastup? A na desetine kompletno vec zavrsenih objekata zvrji prazno ko zna koliko meseci. Bravo!\n(Srrrrrrrrrdjan, 12. septembar 2018 18:44)\nMene samo raduje vezano za Lidl,što æe sledeæe godine biti manje turista iz Srbije u Grèkoj.Prosto neæe više imati potrebe da putuju 900km zbog Lidla kada æe ga imati na kuænom pragu.\n(markoni, 12. septembar 2018 18:36)\n(hm, 12. septembar 2018 14:38)\nTo je samo dokaz koliko se sve planira. Dodatna stampa deklaracija za SRB znaci i nove troskove. Mada se u SRB zahtevi svaki cas menjaju kako se kom Ministarstvu prohte pa nije nemoguce da ce u odredjenom momentu morati i tu dodatnu za SRB da nalepe.\n(pope, 12. septembar 2018 18:31)\nA ce budu neke Akcije ?\n(Aca, 12. septembar 2018 18:28)\nkvalitet je kod matije..iæa...nema šta\n(toma, 12. septembar 2018 18:21)\nSvratio sam u Lidl u Grèkoj. Ništa posebno u odnosu na Grèke markete. Cene sliène ili neke ispod,a neke skuplje od Grèkih marketa i veæinski je bila roba poreklom iz Grèke. Videæemo,ali sam veoma rezervisan\n(Ivan, 12. septembar 2018 18:15)\nKako samo rogobatno zvuèi ovo "kako je kazala RUKOVODITELJKA"!\n(hm, 12. septembar 2018 18:10)\nKako æe onda voljeni predsednik da otvori sve te objekte? Da je Vulin u pitanju, pa i da razumem, ali ovako...\n(Zoran, 12. septembar 2018 14:50)\n(Mister V, 12. septembar 2018 18:07)\nZaposlice 1500 ljudi. Medjutim, zbog njihovih standarda o broju zaposlenih, na drugim mestima, male radnje, drugi marketi i sl. bez posla ce ostati cca 2000 ljudi. Sve je to jedno trziste, nema prostora za nove dok se drugom ne smrkne.\n(App, 12. septembar 2018 18:05)\novi nisu normalni majke mi..kod mene u gradu se ceka Lidl vec jedno 2 god minimum kao da otvaraju svemirsku agenciju..\n(zexxxxxx, 12. septembar 2018 18:00)\notvaraju u minut da ne bi konkurencija reagovala na strateske proizvode odnosno cene istih ... sto je logicno posto ce u prvom udaru uzeti ozbiljnu kolicinu musterija ....po inerciji ( novo , jeftinije , drugacije itd ) to je psihologija i taktika prvog udara !!!!\n(nenad, 12. septembar 2018 18:00)\nЛидл је, ако се пореди са Шпаром и Билом, трећеразредни ланац трговине ...\n(Кики, 12. septembar 2018 17:58)\nbice jeftinija hemija .... provereno kao i kozmetika to je ono sto ce djonom po ostalima ali u svakom slucaju deleze nek se trese ... osilili su se !!\n(nenad, 12. septembar 2018 17:57)\nValjaju smece robu.\n(dzigibau, 12. septembar 2018 17:21)\nJedva cekam, da udje LIDL u Srbiju. JEr ovo sto se prodaje pod nazivom hrana po bukvalno svim marketima, je sramota. Jedini nacin da se u SRB normalno hranis je da imas snabedevace sa sela za povrce, mlecno i meso, a ostalo bukvalno sve iz inostranstva donosim. Tako da ne bojte se za Z kvalitet LIDLa. Sve je 5x bolje od toga sto vam prodaju domaci proizvodjaci. A ono sto imate uvozno, ce biti pola cene od sad dalje. Za isti kvalitet.\n(Slovenac, 12. septembar 2018 17:21)\nKoji hajp, kontam da nece nista biti bolje ( cena ) u odnosu na ostale markete.\n(Mile CZV, 12. septembar 2018 15:10)\nA ko je rekao da ce cene biti bolje? Bice dosta novih i kvalitetnijih proizvoda, to sigurno.. ali niko nikada nije rekao da ce biti jeftinije. Svi koji su nekada kupovali u Lidlu znaju sta se otvara, nemojte da se lozite previse na bajke.\n(asdf, 12. septembar 2018 17:18)\nOvakvi lanci samo isisavaju pare iz naroda i drzave.Radnici rade za male pare od kojih pola potrose u istom tom lancu....efekat je nula.\n(Gokica, 12. septembar 2018 17:13)\nHoce to more biti ko I za Evo je stize konacno dosla ura Ikea stigla,a posle cene vece nego u Nemackoj u toj Ikei .\nI drugo koliki je raspon primanja,a da to je tajnaaa ,mislim e tajnaaa...\n(Jbo firmu koja krije iznos plata..., 12. septembar 2018 16:55)\nU Pancevu se na razdaljini od 500m nalaze LIDL,DIS i IDEA ! Gradska vlast treba da napravi studiju o opravdanosti i potrebi poslovanja ta tri objekta na tako malom prostoru uz AVIV park. ...\n(Pancevac, 12. septembar 2018 15:32)\nНи ЛИДЛ, ни ИДЕА, ни ДИС, ни АВИВ нису у власништву града Панчева па према томе Панчево нема ни право ни потребу ни обавезу да наручи и финансира било какву студију оправданости зан ова улагања. Град може да наручи и финансира студију оправданости само за пројекте који се финансирају из градског буџета. Ако се нека приватна инвестиција евентуално покаже неоправданом, граду ни из џепа ни у џеп. Сви ови објекти су у приватном домаћем или страном власништву и буди сигуран да су власници пре купшовања локације и градње наручили и добили не једну него три студије оправданости и то од много озбиљнијих специјализованих агенција него што их ангажују општине и градови у Србији за своје пројекте. У супротном не би им падало на памет да улазе у било какав ризик и да инвестирају у нешто што неће бити оправдано одговарајућим прометом и зарадом. Ово нарочито важи за немачке инвеститоре. Они увек играју на сигурно. Због тога Немци имају пун и успешан Фолксваген, Сименс, Бош, ... а Србија има аветињски празан ИМР, ЕИ, Змај, итд.\n(Глас разума, 12. septembar 2018 16:50)\nPa da imamo voše vremenskih zona pa da se zapanjim što æe ih otvoriti u istom minutu, ovako, jaka stvar, svi æe da prorade u osam ujutru.\n(Sanja, 12. septembar 2018 16:38)\nDe vala, otvorite... sa mojih 27103,14 dinara ima da se baš nakupujem.\n(HERŠTEG, 12. septembar 2018 16:34)\nnas koji smo stariji uopste nece da zaposle a hoce da mu pazarimo e pa mene neinteresuje kod njih da pazarim ici cu tamo gde me hoce.\n(zabrinuti, 12. septembar 2018 16:17)\nProdaju Š kvalitet.\n(paja, 12. septembar 2018 16:13)\nШто би они били будале и давали ниже цене... Све је то иста банда... Сви маркети код нас имају своје робне марке које су јефтиније, исто је и са Лидлом... они ЈЕСУ своја робна марка.\n(ххх, 12. septembar 2018 15:39)\nU Pancevu se na razdaljini od 500m nalaze LIDL,DIS i IDEA ! Gradska vlast treba da napravi studiju o opravdanosti i potrebi poslovanja ta tri objekta na tako malom prostoru uz AVIV park.Studijom su proterali Beovoz iz grada i ostavili grad bez zeleznicke veze sa Beogradom a sad hoce tri trgovacka lanca na petoparcu a kupci ,posetioci i turisti,..stajaliste ex voza na 200m,ali NEMA !\nÈemu tolika dramatièna najava. Ako prodavnice poèinju da rade istog dana onda je normalno da budu otvorene u ono radno vreme koje je navedeno na ulazu.\n(Morski lav, 12. septembar 2018 15:27)\npa u pazovi je odavno u funkciji lidlov distributivni centar\n(Krkerke, 12. septembar 2018 15:27)\nAko veæ kreæu istog dana da rade, ne vidim ništa fascinantno u tome da æe to da bude u istom satu i minutu. Zapravo ako je prvi uslov ispunjen, ovo drugo je potpuno logièno.\n(Milanche, 12. septembar 2018 15:22)\nnjemacko je to\n(zappex, 12. septembar 2018 15:22)\nto je "mnogo bitno" sto je u minut. presudni.\n(sasa, 12. septembar 2018 15:21)\nZanima me kako æe da regulišu novèiæe za kolica, pošto kod nas slabo koristi metalni novac.\n(Života, 12. septembar 2018 15:19)\nHajde vise otvorite ga vec jednom...eno vec se formiraju redovi.\n(Fenomen, 12. septembar 2018 15:01)\n...ne samo istog minuta nego iste sekunde.\n(Pokondirena tikvica, 12. septembar 2018 14:48)\nAman vise ljudi sa tim najavama... Prodavacete 'leba.. A ne letece automobile..\n(mare, 12. septembar 2018 14:48)


Članak 122. Infekcija HIV infekcijom - Simptomi May\nKoliko puta i kada ljudi cijepljuju protiv rubeole djeci, koje je ime cjepiva i da li dijete dobro podnosi? Prevencija\nAphthous stomatitis - simptomi i liječenje kod odraslih Djeca


Republika / Srbija pet mesta niže na novoj FIFA listi!\npetak, 14. 6. 2019.| 11:10\nZa svaki gol u Lavovu, Srbija je sletela za po jedno mesto na novoj rang listi. Uspon je kratko trajao, Orlovi su brzo sleteli nazad, ispod 30. pozicije. Četiri komada u pobedi nad Litvanijom ništa nisu pomogla...\nSrbija pala za pet mesta\nU narednih mesec dana Srbija će biti 34. na FIFA rang listi sa 1.477 bodova. Poredeći sa prethodnim plasmanom, izgubljeno je sedam poena i pet pozicija.\nOrlove su preleteli Austrija, Severna Irska, Slovačka... Čak je i Ukrajina skočila za tri mesta i od sada je 24. reprezentacija sveta.\nℹ👉 https://t.co/LbFoRGD9hj pic.twitter.com/kMaVLhsZYU — FIFA.com (@FIFAcom) June 14, 2019\nPrva četiri su ostala na svojim pozicijama: Belgija, Francuska, Brazil, Engleska. Napredovao je Portugal za dva mesta i sada je peti, a prate ga Hrvatska, Španija, Urugvaj i Švajcarska u prvih 10.\nSrbija Sport Beograd Fudbal Fudbalska kadetska reprezentacija Srbije Mladen Krstajić


Foto: N.N. | Boaći otkrio zašto je oprostio Zvezdi 250.000 evra\nN.N. 27.01.2021 18:25\nDoskorašnji napadač Crvene zvezde Ričmond Boaći (27) igraće do ljeta za danski klub Vejle, sa kojim je potpisao kratkoročnu saradnju, na pet mjeseci.\nBoaći je, prema navodima medija u Gani, u srijedu prošao ljekarske preglede u novom klubu koji mu je ponudio i opciju produžetka saradnje na tri godine, ako napadač na ljeto ne bude našao bolje "uhljebljenje".\nNavodno, Boaći i dalje čeka poziv od nekog arapskog kluba, bilo je spekulacija o nekom takvom transferu još dok je bio u Zvezdi, a odlazak prema arapskom novcu je i dalje aktuelan kod Ganca.\nOn je, podsjetimo, oprostio Zvezdi 250.000 evra, a medijima u svojoj zemlji je pojasnio zbog čega se odrekao tolikog novca.\n"Da, tačno je da sam im ostavio taj novac. Crvena zvezda je moja kuća, a ovo je trenutak da se klubu odužim za priliku koju mi je pružio. Na tome sam veoma zahvalan Zvezdi", rekao je Boaći, i zbog ovih riječi će, sasvim sigurno, još više porasti u pčima zvezdaša.\nPopularni Boćko je 2017. godine iz itaijanskog drugoligaša Latine stigao među crveno-bijele, kojima je donio lijep novac od transfera u kineski Đijangsu. Kao što je poznato, poslije samo šest mejseci se iz Kine vratio u Zvezdu.


Antička filozofija 2 : Boško Telebaković : 86-7034-053-4 : Knjizara.com: Knjige\nAntička filozofija I i II predstavljaju do sada najobimniji i najobuhvatniji pregled grčke filozofije koji je sačinio jedan domaći autor.\nBoško Telebaković je profesor filozofije na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, a predavao je na fakultetima etiku, uvod u filozofiju, istoriju filozofije, filozofsku antropologiju i opštu metodologiju.\nAutor u ovoj knjizi pleni vrsnim poznavanjem i dubokim razumevanjem istorije i problema grčke filozofije.\nPrvi deo obuhvata period od začetaka filozofije u Grka do sokratskih škola.\nU drugom delu obrađena je filozofija Platona, Aristotela, helenističkih škola, kao i rađanje hrišćanstva, novoplatonizam, grčka i latinska apologetika i učenja ranih hrišćanskih otaca.\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Antička filozofija , Patrologija , Hrišćanska filozofija\n2003; latinica; 24 cm; 498 str.; 86-7034-053-4;\nIzdavač: Zavet; 2003; latinica; 24 cm; 498 str.; 86-7034-053-4;


(Preusmjereno sa Jugoslovenska armija)\nJugoslovenska narodna armija (akronim JNA/JLjA; makedonski: Југословенска народна армија, slovenski: Jugoslovanska ljudska armada) predstavljala je oružane snage Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije.\nGrb JNA (1951–1991) i grb JNA (1991–1992)\n22. prosinca 1941.\nPopis saveznih ministara obrane SFRJ\n1 Osnivanje jedinica pre JNA i nazivi\n3.1 Kopnena vojska\n3.1.1 Tenkovske i oklopne brigade\n3.1.2 Artiljerijske jedinice\n3.1.3 Protiv-tenkovske jedinice\n3.1.4 Protiv-vazdušna odbrana\n5 Primeran vojnik\n6 Značajni datumi\nOsnivanje jedinica pre JNA i naziviUredi\nTokom Drugog svetskog rata osnovana je 22. decembra 1941. godine u mestu Rudo Prva proleterska NOU brigada Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije (skraćeno NVJ), kao deo partizanskih jedinica. Sa krajem Drugog svetskog rata 1945. godine NVJ dobija naziv Jugoslovenska armija (skraćeno JA). Konačni naziv - Jugoslovenska narodna armija (skraćeno JNA) - dobija deset godina nakon osnivanja, decembra 1951. godine.\nVrhovni komandant JNA bio je Josip Broz Tito, predsednik SFRJ. Posle njegove smrti 1980. godine JNA je imala kolektivnog vrhovnog komandanta, Predsedništvo SFRJ.\nJNA se sastojala od vidova, rodova i službi. Vidovi su bili: kopnena vojska, ratno vazduhoplovstvo, protivvazdušna odbrana i ratna mornarica. Rodovi su bili: pešadija, artiljerija, artiljerijski-raketne jedinice protivvazdušne odbrane (u sva tri vida JNA), oklopne jedinice, inžinjerija, ABH odbrana, veza i granične jedinice. Službe u JNA bile su: tehnička služba, građevinska služba, intedantska služba, saobraćajna služba, vazduhoplovno-tehnička služba, organi bezbednosti i vojna policija, sanitetska služba, veterinarska služba, finansijska služba, administrativna služba, pravna služba, geodetska služba, muzička služba i informatika u OS. Krajem 80-ih godina VOJIN (Vazdušno osmatranje, javljanje i navođenje) postao je rod vojske.\nVojna obaveza u JNA bila je opšta. Sastojala se od regrutne obaveze, obaveze služenja vojnog roka, i služenja u rezervnom sastavu. U socijalističkoj Jugoslaviji postojao je sistem opštenarodne odbrane i društvene samozaštite, pa je tako JNA bila "zajednička oružana sila svih naroda i narodnosti i svih radnih ljudi i građana SFRJ". Pripadnikom oružanih snaga smatrao se svaki građanin "koji sa oružjem u ruci učestvuje u otporu protiv napadača". Služenje vojnog roka u JNA trajalo je godinu dana.\nKopnena vojska je po brojnosti bila najveći vid JNA. Imala je oko 140.000 aktivnih vojnika (uključujući 90.000 regruta), a mogla je u ratnim okolnostima da mobilizuje preko milion rezervista. Rezervne snage su bile organizovane po republičkim linijama u snage Teritorijalne odbrane i u ratnim prilikama bile bi potčinjene Vrhovnoj komandi JNA kao integralni deo odbrambenog sistema. Teritorijalnu odbranu činili su bivši regruti koji su povremeno pozivani na vojne vežbe.\nTenkovske i oklopne brigadeUredi\nTenkovske brigade JNA su se sastojale iz dva ili tri bataljona. Koristile su oko 1000 sovjetskih tenkova T-54 i T-55, 70 sovjetskih T-72, oko 450 jugoslovenskih M-84 i nekoliko američih M-47 tenkova. Tenkovske jedinice su bile najzastareliji deo JNA. Tenkovi T-54/T-55 su bili glavni tenkovi tokom 1960ih. Domaći tenkovi M-84 (poboljšane verzije sovjetskih tenkova T-72 izrađivani pod licencom u Jugoslaviji) su isporučeni JNA krajem 1970ih i 1980ih. JNA je takođe imala rezerve starih sovjetskih T-35/T-85 i američkih Šerman tenkova iz Drugog svetskog rata.\nJNA je imala više od 400 borbenih vozila pešadije M80, 500 vozila BVP M-80A i 300 oklopnih transportera koji su se proizvodili u Jugoslaviji. Pešadija je koristila više od 200 sovjetskih oklopnih transportera BTR-152, BTR-40 i BTR-50 koji su kupljeni tokom 1960ih i 1970ih. Imala je i 100 M-3A1 poluguseničara koji su proizvedeni u Sjedinjenim Državama i mali broj novih rumunskih TAB-72 (varijanta BTR-60) oklopnih transportera. Oklopna vozila za izviđanje su brojala nekoliko starijih sovjetskih BTR-40, novih BRDM-2 i BTR-60 modela i domaća BOV i M-8 vozila.\nArtiljerija JNA je bila opremljena sovjetskim, američkim i domaćim sistemima. Od artiljerije sovjetskog porekla u JNA nalazilo se približno 1000 vučenih haubica kalibra 122 mm, topovi kalibra 130 mm, haubice/topovi od 152 mm i haubice kalibra 155 mm. U artiljerijskim baterijama nalazilo se oko 700 starijih američkih vučenih topova od 105 i 155 mm i domaći modeli M-65. Vučena artiljerija je bila vrlo važna za operacije u planinskim krajevima Jugoslavije. Artiljerija je koristila sovjetske samohodne topove od 100 mm i 122 mm i jugoslovenske samohodne topove M-7 od 105 mm, kao i preko 6.000 minobacača od 82 i 120 mm, uključujući i minobacače montirane na varijantu M-60PB standardnog oklopnog trasportera.\nArtiljeija JNA je koristila nekoliko raketnih sistema uključujući 160 YMRL-32 i M-63 višecevnih bacača raketa. Arsenal JNA je uključivao četiri lansera nevođenih sovjetskih raketa zemlja-zemlja FROG-7 dometa 100 km. Prvi ovakav sistem je instaliran 1967.\nProtiv-tenkovske jedinice JNA su koristile vučene protiv-tenkovske topove, beztrzajne cevi i sovjetske protiv-tenkovske vođene rakete. Od protiv-tenkovskih topova koristili su se modeli od 75, 90 i 100 mm.\nBestrzajne cevi su se izrađivale u Jugoslaviji i koristili su se modeli od 57, 82 i 105 mm. Cevi od 82 mm mogle su se montirati na oklopne transportere M-60PB.\nProtiv-tenkovske vođene rakete AT-1 i AT-3 su bili sovjetske proizvodnje. Korišćene su i protiv tenkova i pešadije, ali zbog ranije proizvodnje efikasnost protiv naprednijih oklopnih jedinica je bila nesigurna. Vozilo BOV-1 se moglo opremiti sa 6 AT-3 lansera kako bi služilo kao izuzetno pokretna protiv-tenkovska platforma.\nVeće jedinice JNA su imale značajnu protiv-vazdušnu pratnju, čiji je cilj bio da štiti velike koncentracije vojske od neprijateljskih vazdušnih napada. Kopnena vojska je imala četiri baterija sa raketama zemlja-vazduh i 11 pukova protiv-avionske artiljerije. Raketne jedinice su koristile sovjetske rakete SA-6, SA-7, SA-9, SA-13, SA-14 i SA-16. Sistemi kratkog dometa su takođe korišćeni u pešadiji.\nProtiv-avionska artiljerija je koristila preko 5000 sistema. Od samohodnih protiv-avionski topova korišćeni su sovjetski dvostruki sistemi ZSU-57-2 od 57 mm, domaći trostruki sitemi BOV-3 od 20 mm i češki dvostruki PAST 30/2 od 30 mm. Veliki broj vučene protiv-avionske artiljerije je takođe bio u arsenalu JNA, domaćeg i stranog porekla. Priobalska artiljerija== Priobalska artiljerija je koristila i rakete zemlja-zemlja i topove. Koristila je sisteme SS-C-3 projektovane u Sovjetskom Savezu, i protiv-brodske rakete BROM koje su se montirale na kamione.\nGlavni članak: činovi u Oružanim snagama SFRJ\nU tablici su prikazani činovi u JNA.\nRatna mornarica (RM)\nRatno vazduhoplovstvo i protivvazdušna odbrana (RV i PVO)\nGenerali i admirali\ngeneral armije admiral flote general armije\ngeneral-pukovnik admiral general-pukovnik\ngeneral-potpukovnik viceadmiral general-potpukovnik\ngeneral-major kontraadmiral general-major\npukovnik kapetan bojnog broda pukovnik\npotpukovnik kapetan fregate potpukovnik\nmajor kapetan korvete major\nkapetan prve klase poručnik bojnog broda kapetan prve klase\nkapetan poručnik fregate kapetan\nporučnik poručnik korvete poručnik\nčin maršala Jugoslavije pripadao je samo Josipu Brozu Titu, ukinut 1980.\nčin generala JNA bio je predviđen kao najviši čin koji bi bio dodeljivan saveznom sekretaru za nacionalnu odbranu, ali niko nije bio unapređen u ovaj čin, ukinut 1974.\nU JNA se dodeljivala "Značka - Primeran vojnik",tj. onima koji su se tokom služenja vojnog roka značajno istakli u razvijanju drugarstva,bratstva i jedinstva,i savladavanju vojne obuke. Nosilac ovog priznanja imao je pravo na nošenje značke na uniformi, uručivano mu je uverenje o dodeli, a pripadalo mu je i nagradno odsustvo od 15 dana.\nNeki Ordeni i medalje SFRJ:\nSpomen-medalje povodom godišnjica JNA\nGlavni članak: Praznici u SFRJ\n21. maj - Dan Jugoslovenskog ratnog vazdugoplovstva;\n16. jul - Dan tenkista JNA;\n15. avgust - Dan graničara;\n15. septembar - Dan konjičkih jedinica JNA;\n7. oktobar - Dan artiljerije JNA;\n22. decembar - Dan Jugoslovenske narodne armije;\n6. novembar- Dan Inžinjerije;\n10. novembar- Dan ARJ PVO;\nOznaka pripadnika JNA, objavljena 23. oktobra 1991. u glasilu Narodna armija; jedina je oznaka JNA bez crvene petokrake\nJNA je zvanično nestala 20. maja 1992. godine proglašenjem Vojske Jugoslavije kao oružane sile Savezne Republike Jugoslavije.\n↑ „22. listopada 1991. - Raspad JNA”. Hrvatska radiotelevizija. https://daniponosa.hrt.hr/dani-ponosa/169/22-listopada-1991-raspad-jna.\nJugoslovenska narodna armija na Wikimedijinoj ostavi\nJNA - Vukova stranica (www.vuksfrj.se) Arhivirano 2010-08-04 na Wayback Machine-u\nLeksikon JU mitologije - JNA Arhivirano 2005-10-25 na Wayback Machine-u\nEncyclopedia > JNA\nEncyclopedia > Yugoslav-army\n(http://yugokronika.com/portal.php?sid=69be538eb43d10457bd2be03597576ee Arhivirano 2014-07-17 na Wayback Machine-u)\nPoslednja izmjena na dan 18 januar 2022, u 23:11 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 23:11, 18 januar 2022.


Energo lab doo akreditovana laboratorija za etaloniranje\nEnergo lab doo – O nama\nmerila temperature: digitalni termometri, PT sonde, Termoparovi, stakleni termometri, manometarski i bimetalni termometri\nPreuzmite dokumenta – Pogledajte naše sertifikate\nNa sledečim linkovima možete preuzeti dokumenta vezana za akreditaciju. Kliknite na sliku sertifikata za uvećanje.\nEtaloniranje prema ISO/IEC 17025


Porezi i doprinosi – Republika mogućnosti\nPorezi i doprinosiadmin2020-11-11T12:42:02+00:00\nDirektni porezi i doprinosi\nPoreska politika u Republici Srpskoj je među najstimulativniijim u regionu.\nStopa poreza na dohodak 10% 10% 10%, 20%, 30% 24% na por.osnovicu do 360.000 kuna, 36% na dio por.osnovice koji prelazi 360.000 kuna 9% i 11% na iznos primanja iznad prosječne mjesečne bruto zarade ostvarene u prethodnoj godini 18% na poresku osnovicu preko 90.000 denara mjesečno, 10% na dio do 90.000 denara\nNeoporezivi dio dohotka (u evrima) 255 153 129 513 0 123\nStopa poreza na dividendu – – 20% 12% 9% 10%\nStopa poreza na dobit 10% 10% 15% 12% (za prihode do 3.000.000 kuna) i 18% (za prihode koji su jednaki ili veći od 3.000.000,01 kuna) 9% 10%\nZbirna stopa doprinosa na bruto platu 32,8% 41,5% 37,05% 36,5 34,5 27%\nIzravni porezi isključiva su odgovornost entiteta i Distrikta Brčko.\nJedinstvena stopa poreza na dohodak iznosi 10%.\nPorez na nepokretnost -Svaka jedinica lokalne samouprave utvrđuje stopu poreza na nepokretnosti na svojoj teritoriji i ona može iznositi najviše do 0,20%. Izuzetno, poreska stopa za nepokretnosti u kojima se neposredno обавља proizvodna djelatnost iznosi do 0,10%.\nДетаљне informacije o porezima i poreskoj legislativi u Republici Srpskoj dostupne su na sajtu Poreske uprave Republike Srpske\nZbirna stopa doprinosa u Republici Srpskoj iznosi 32,8% na bruto platu, od čega se: za penzijsko-invalidsko osiguranje izdvaja 18,5%, za zdravstveno osiguranje 12%, za дјечију zaštitu 1,7% i za osiguranje od nezaposlenosti 0.6%.\nStopa PDV-a od 17% je među najnižim u Evropi.\nU indirektne poreze spadaju porez na dodanu vrijednost (PDV), akcize (posebni porezi koji se plaćaju na naftne derivate, duvan i duvanske prerađivine, bezalkoholna pića, alkohol, alkoholna pića i voćna prirodna rakija, pivo i vino, kafu), putarine, carine.\nCarinski propisi sprovode se jedinstveno na području BiH. Carinska tarifa sadrži raspon stopa od 0-15%. Uprava za indirektno oporezivanje BiH odgovorna je za прикупљање svih carina. U BiH postoje 4 glavna regionalna centra za carinjenje robe: CI Banja Luka, CI Sarajevo, CI Tuzla i CI Mostar. Granični prelazi: Novi Grad, Kostajnica, Kozarska Dubica, Gradiška, Brod, Šamac, Rača, Popovi (Pavlovića most), Karakaj, Klobuk, Deleuša, Vardište, Zupci, Uvac, Ivanica, Bratunac, Donja Gradina. Carinski prelazi: Novi Grad, Kozarska Dubica, Gradiška, Brod, Rača, Popovi (Pavlovića most), Karakaj, Klobuk, Deleuša, Vardište.\nPotpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju omogućen je slobodan izvoz gotovo svih roba u EU koje ispunjavaju standarde, a istovremeno se postepeno otvara tržište BiH za robe iz EU prema dinamici ugovorenoj u aneksima i protokolima koji su pripadajući dio ovog Sporazuma.\nBiH je potpisnik i CEFTA Sporazuma o slobodnoj trgovini sa земљама: Albanija, Crna Gora, Makedonija, Moldavija, Srbija i UNMIK/Kosovo. CEFTA sporazumom se zamjenjuju, ali i dopunjuju postojeći sporazumi o slobodnoj trgovini sa pojedinim земљама iz regije. Time se omogućava veća transparentonst i pravila igre približna standardima EU, kao i pristup tržištu od oko 30 miliona lјudi. Takođe, potpisan je i Ugovor o slobodnoj trgovini sa Turskom, Sporazum o preferencijalnoj trgovini sa Iranom, te Sporazum o slobodnoj trgovini sa državama EFTA-e (Švajcarska, Lihtenštajn, Norveška i Island).\nIndirektni porezi kao i carinska politika u nadležnosti su zajedničkih institucija BiH. Više informacija dostupno na sajtu Uprave za indirektno oporezivanje BiH.


Tema: Narko test\n28.10.2004., 16:58 #1\nPOtrebna mi je informacija za seminarski rad> posto nailazim na razne kontradiktorne informacije po pitanju narkomanske zavisnosti i testiranja na droge. Da li LSD, Exstasy, Speed stvaraju zavisnost?\ntakodje me interesuje koliko se dugo oni mogu naci u krvi (mislim na podatke o svim narkoticima) posle konzumiranja, i u testu koji se radi uzimanjem urina na pregled.\novo nije nikakav narkomanski problem kojime nastojim da prikrijem bolest, vec je deo naucnog istrazivanja.\nzahvaljujem se svima koji bi mi mogli preporuciti neki web site ili mi dati neku korisnu informaciju o postavljenim pitanjima.\n28.10.2004., 17:09 #2\nDa ,te droge proizvode zavisnost s tim da lsd trajno unistava mozdane celije.\nSto se tice testiranja...dugo se zadrzavaju u telesnim tecnostima.\nA ako bas hoces da se informise lepo koristi www.google.com\n28.10.2004., 19:25 #3\nSve droge proizvode zavisnost razlichitog intenziteta shodno uchestalosti korishcenja i indivudalnoj jachini konzumenta... Tuzna chinjenica.\n28.10.2004., 19:46 #4\nRe: Narko test\nNe znam kolko god imas i koju vrstu rada radis ali evo ti najosnovnijih podataka iz materijala koji koristim za spremanje predavanja za srednjoskolcie. Mozda ti budu od koristi, naravnno, to ne znaci da uzmes i prepises ovo, podrazumeva se da ces svoj seminar bazirati na razlicitoj literaturi, a ovo je samo baza. Sto se testiranja tice, zavisi o kojim se narkoticima radi, kom intenzitetu uzimanja, i vrsti (osetljivosti) testova koji se koriste, kao i tome da li se rade testovi krvi ili mokrace. Uglavnom svi narkotici ostaju u organizmu dovoljno dugo da se mogu evidentirati testovima koji su aktuelno u primeni a imaju dosta dobru osetljivost na prisustvo narkotika u mokraci.\nDEXTROAMFETAMIN, METAMFETAMIN, METILFENIDAT (popularno Ice, Crystal, Crystal Met, Speed) SUBSTITUISANI AMFETAMINI: METILENDIOXIAMFETAMIN (ExtasyCisti amfetamin, ‘Ice’, moze se inhalirati, pusiti ili unositi intravenski. Povecava kako fizicku tako i psihicku aktivnost, izaziva euforiju i smanjuje osecaj zamora. Efekti su jaki i dugotrajni.\nTolerancija je brza, potrebne su sve vece doze, fizicki znaci zloupotrebe (pad tezine, pojava halucinacija) skoro uvek su prisutni kod kontinuirane zloupotrebe.\nAmfetaminska intoksikacija odlikuje se klinicki znacajnim maladaptivnim ponasanjem (euforija ili zaravnjenost afekta, rasuta paznje, anksioznost, tenzija, iritabilnost, stereotipno ponasanje, promene u rasudjivanju), promenom srcanog rada (bradi ili tahikardija), dilatacijom zenica, padom ili porastom TA, znojenjem, jezom, mucninom, povracanjem, slaboscu misica, bolom u grudima, aritmijom, konfuzijom, EPI napadima, distonijom, komom.\nAmfetaminima izazvan psihoticni poremecaj pored fizickih znakova karakterise prisustvo sumanutosti i vizuelnih halucinacija. U fizicke promene spadaju hipertenzija, moguc infarkt, kolitis, cerebrovaskularni poremecaji, kod trudnica mala tezina i nerazvijenost ploda.\nAmfetamini mogu da izazovu promene raspolozenja (M-D slika), panicni poremecaj, fobiju, kada se duze koriste seksualnu disfunkciju, kao i poremecaje sna (insomniju).\n‘Extasy’ izaziva hipertermiju koja moze da dovede do smrti na rejv zurkama.\nTh: antipsihotici prvih para dana lecenja, psihoterapija\nIzvode se iz biljke Canabis sativa. Exudat listova poznat je kao ‘Hasis’. Biljka se sece, susi, sitni, i smotava u cigarete (dzoints, marihuana, trava, grass, pot…). Kanabioidni receptori su identifikovani, povezani su sa inhibitornim G proteinom (Gi), pronadjeni su u najvecim koncentracijama u bazalnim ganglijama, hipokampusu i cerebelumu, a manje u cerebralnom kortexu. Nema ih u mozdanom stablu, pa kanabis ima minimalan efekat na srcani rad i disanje. Fizicki efekat: dilatacija konjunktivalnih krvnih sudova i crvenilo ociju, blaga tahikardija, u vecim dozama hipotenzija, porast apetita, suva usta, poremecaj koordinacije, euforija, anksioznost, usporenje vremena, socijalno povlacenje – sve ovo ukazuje na intoksikaciju kanabisom.\nDugotrajna upotreba vodi u cerebralnu atrofiju (propadanje mozdane mase), podloznost konvulzijama, hromozomske aberacije, pad imuniteta, alteracije nivo testosterona i pad seksualne funkcije, poremecaj menstruacije, poremecaj memorije, reakcionog vremena, paznje, percepcije, koordinacije.\nAko je odsutan test realnosti, govorimo i o psihoticnoj dekompenzaciji, koji je kod upotrebe kanabisa doduse relativno redak. Paranoidne ideje cesce su od psihoze.\nTh: Abstinencija i podrska (hospitalizacija ili monitoring, psihoterapija, edukacija)\nMedicinski se kanabis moze koristiti kod tretiranja povracanja kod karcinoma ili stimulacije apetita kod AIDSa.\nDobija se kao derivat biljke Erithroxylon coca. Jedna je od najcesce zloupotrebljavanih, najadiktivnijih i najopasnijih substanci. Moze se usmrkavati (‘kok’, ‘dama’) ili pusiti (najpotentnija forma ‘krek’), ili ubrizgavati intravenski. Deluje kompetitivnom blokadom dopaminkog reuptake-a na dopaminskim transporterima.\nBihejvioralni (ponasajni)efekti su skoro trenutni, traju relativno kratko (30-60 minuta), potrebne su ponavljane doze, metaboliti se zadrzavaju u organizmu i do 10 dana. Psiholoska zavisnost stvara se vec nakon jednog koriscenja!!! Relativno brzo se stvara tolerancija, abstinencijalni simptomi su blazi nego kod opioida.\n‘Krek’ je ekstrakt cistog kokainskog alkaloida, prodaje se u malim kolicinama spremnim za pusenje koje se nazivaju ‘rocks’ (‘kamenje’). Visoko je potentan i adiktivan.\nKlinicki, primecuju se neocekivane promene licnosti, iritabilnost, pad koncentracije, kompulsivno ponasanje, jaka insomnija i gubitak tezine. Cest nezeljeni efekat je nazalna kongestija, zapaljenja i krvarenja nosa, perforacija nazalnog septuma, a pusenje vodi ka ostecenju bronhija i pluca. Osnovni nezeljeni efekti su primetni na srcu i CNSu (nehemoragicni cerebralni infarkti,TIA, zbog vazokonstrikcije), konvulzije (pojedinacne ili do status epileptikusa), narocito kod epilepticara kojikoriste visoke doze, ceste su. Takodje cesta komplikacija je i infarkt miokarda, aritmije i kardiomiopatija.\nOverdose se odlikuje konvulzijama, infarktom, respiratornom insuficijencijom i arestom, i smrcu.\nAdiktivni efekti: podize raspolozenje, elan, samopouzdanje, mentalne i fizicke performanse, izaziva euforiju.\nIntoksikacija se odlikuje agitacijom, padom rasudjivanja, impulsivnoscu, agresivnoscu, ponekad simptomima manije, seksualnom dezinhibiranoscu, tahikardijom, hipertenzijom, midrijazom.\nAko se javi psihoticni poremecaj, karakterise se paranoidnim idejama i halucinacijama, bizarnim ponasanje, homicidnim ili agresivnim ponasanjem.\nNakon duze upotrebe javljaju se seksualna disfunkcija, poremecaj spavanja i panicni poremecaj.\nKlasicni sintetisani halucinogen je LSD, dietilamid lizergicne kiseline, koji je prototip halucinogena. Tolerancija se razvija brzo (3-5 dana), nema fizicke zavisnosti ni abstinencijalnog sindroma, ali se razvija psiholoska zavisnost prema halucinogenim epizodama (‘high’). Dugotrajna upotreba halucinogena je retka, zavisnost takodje jer ne izazivaju euforiju.\nIntoksikacija podrazumeva izmene u ponasanju, i perceptivne promene koje mogu izazvati jak strah (distorzije telesnog imidza).\nDelovanje: Pocetak je brz (1 sat), dejstvo traje 8-12 sati. Percepcija je izostrena i intenzivna, boje jace, oblici jasniji, osecanja dublja, mirisi intenzivniji, boje se ‘cuju’, zvuci se ‘vide’ (sinestezija), javlja se alteracija vremena i prostora, distorzija telesne seme, halucinacije, regresija, redozivljavanje proslosti, osecaj spajanja sa Univerzumom, ego je ‘rastvorljiv’, menja se dozivljaj i osecaj selfa, javljaju se religiozni i filozofski uvidi, depersonalizacija, itd.\nNezeljena dejstva u vidu tremora, tahikardije, znojenja, midrijaze, poremecaja vida, hipertermije, i psiholoskih efekata mogu da ucine da se osoba uplasi da ludi.\nRazredjivaci, lepkovi, adhezivi, boje, goriva (toluen, aceton, benzen, perhloretilen, itd.)\nKoriste se kroz kesu, cev, konzervu, tako da isparenja mogu da se udahnu na nos ili usta. Efekti su brzi (5 min.), traju od 30 min. do par sati.\nDelovanje je u smislu dezinhibicije, euforije, uzbudjenja i osecaja lebdenja.\nIntoksikacija podrazumeva apatiju, pad socijalnog i radnog funkcionisanja, lose rasudjivanje, impulsivnost, agresivnost, anoreksiju, mucninu, nistagmuse, diplopije, ras oko usta i nosa, neobican zadah, iritaciuje ociju, usta, nosa, grla, pluca.\nNezeljeni efekti podrazumevaju aritmiju, depresiju disanja, ostecenje bubrega i jetre, atrofiju mozga, temporalnu Epi, pad inteligencije, pad mozdanog krvnog protoka…\n(Alkaloidi Papaver somniferum-a)\nOPIATI : derivati ili substance spremljene od opijuma\nOPIOIDI : sinteticki narkotici koji nisu izvedeni iz opijuma ali imaju slicno dejstvo opijatima.\nSintetisani iz prirodnih opijata su Heroin, kodein i hidromorfin. Heroin je oko 2 puta potentniji od morfijuma i najcesci je korisceni opiat.\nSinteticki opioidi su Meperidin, metadon, pentazocin\nHeroin je najcesce zloupotrebljavan, potentniji je i liposolubilniji od morfijuma, brze deluje i brze prolazi krvno-mozdanu barijeru. Tolerancija se brzo razvija i povecanje doze koje je potrebno za postizanje efekta je toliko da bi coveka koji nije zavistan vise puta moglo ubiti! Abstinencijalni simptomi se ne javljaju ako opioidi nisu korisceni duzi vremenski period ili ako ‘skidanje’ nije naglo. Dugotrajna upotreba dovodi do povecanja br. i senzitivnosti opioidnih receptora (pogotovo su za abstinencijalne simptome odgovorni NOR receptori) pa su alfa2 adrenergicki agonisti u upotrebi prilikom skidanja pokazali svoju efikasnost.\nSindrom heroinskog ponasanja je obrazac zapazen kod adolescenata sa heroinskom zavisnoscu: latentna depresija, cesto sa agitacijom i anksioznim simptomima, inpulsivnost ispoljena kroz pasivno-agresivnu orijentaciju, strah od neuspeha, koriscenje opioida kao zastite od niskog samopostovanja, beznadje, agresija, nizak prag frustracione tolerancije, stalne potrebe za gratifikacijom, osecaj kontrole pod dejstvom substance i podloznost dobrom osecanju koje droga izaziva, poremeceni socijalni odnosi.\nOko 90% opioidnih zavisnika ima jos neki psihicki poremecaj. Intoksikacija se ispoljava maladaptivnim promenama ponasanja i fizickim simptomima, promenom raspolozenja, pospanoscu, nerazumljivim govorom, ostecenjem memorije i paznje, psihomotornom retardacijom.\nAbstinencijalni sindrom ukljucuje intenzivnu zudnju, disforiju, mucninu i povracanje, bolove u misicima, rinoreu i lakrimaciju, dilataciju pupila, znojenje, groznicu, najezenu kozu, proliv, insomniju, ostecenje socijalnog, radnog i licnog funkcionisanja.\nZa morfijum i heroin abstinencialni sy pocinje posle 6-8 sati od zadnje uzete doze, obicno nakon 1-2 nedelje kontinuirane upotrebe, prva 2-3 dana je najintenzivniji, posle 7-10 dana opada u intenzitetu, ali neki simptomi mogu da traju mesecima. Samo jedna inekcija heroina ili morfijuma eliminise sve pomenute simptome, sto zavisnost cini jakom a skidanje veoma teskim.\nOpioidi se mogu unositi oralno, usmrkavati, ili ubrizgavati. Posebno intravensko uzimanje izaziva ‘rush’ : toplotu, otezale udove, suva usta, svrab oko nosa, crvenjenje lica. Inicijalnu euforiju prati period sedacije, poznat u ulicnom zargonu kao ‘klimanje’ (‘nodding off’)\nNezeljeni efekti ŕ transmisija HIVa i hepatitisa preko zarazenih igala, alergija do anafilakse, pulmonarni edem, depresija disanja, suzenje zenica, konstipacija, misicne kontrakcije, promene telesne temperature, pritiska i srcanog rada, predoziranje i smrt.\n‘Overdose’ : smrt nastupa zbog depresije disanja, simptomi ukljucuju komu, usporeno disanje, bradikardiju, hipotenziju, hipotermiju (trijas KOMA-MIDRIJAZA-DEPRESIJA DISANJA uvek treba da upozori na moguci opioidni overdose.\nMetadon se koristi za skidanje sa heroina, jedna dnevna doza dovoljna je da suzbije abstinencijalne simptome i stabilizuje pacijenta tako da neme potrebu da uzme heroin. Daje se oralno, cime se suzbija mogucnost zaraze HIVom, a kasnije se pacijent nesto lakse skida sa metadona nego sa heroina. Metadon daje minimalno osecanje euforije, pospanosti ili depresiju, pa pacijenti mogu da se zaposle i rade, sto moze da utice na osecaj povecane samosigurnosti i samopostovanja, sistematizaciju zivota i vremena kao i odnosa u zivotnoj sredini, a ovo moze da vodi ka odricanju od droge kao substituta.\nBenzodijazepini i barbiturati ostvaruju efekat preko GABA receptorskog komplexa koji sadrzi: hlorni jonski kanal, receptor za GABA i dobro definisano receptorsko mesto za benzodiazepin (barbiturati se takodje vezuju negde na ovom komplexu). Vezivanje benzodiazepina i barbiturata povecavaju afinitet receptora za GABA i protok hlora kroz hlorni kanal, te dolazi do hiperpolarizacije i pada neuronskog praznjenja.\nANABOLICI I STEROIDI\nPrirodni anabolicki androgen je testosteron. Sinteticki anabolici se koriste za povecanje fizicke aktivnosti i spremnosti i misicne mase. Inicijalno mogu da dovedu do euforije i povecanja aktivnosti, posle relativno kratkog perioda upotrebe dovode do iritabilnosti, impulsivnosti, ljutnje, agresije, somatizacija i anksioznosti, mogu dovesti do hipomanije ili manicnih epizoda, a kod manjeg broja zavisnika i do psihoticnih epizoda. Cesti su napadi slepog gneva kada osoba izvrsi i ubistvo (a pre zavisnosti nije ispoljavala disocijalno ponasanje)\nNezeljeni efekti ukljucuju akne, opadanje kose, zutu kozu i beonjace, ginekomastiju, smanjenje testisa i prostate, decaci mogu da imaju jako i bolno uvecanje genitalija, kod zena dublji glas, smanjenje grudi a povecanje klitorisa, iregularnosti menstrualnog ciklusa, pad seksualnog funkcionisanja kod oba pola, promene na jetri, bubrezima, infarkt i cerebrovaskularne bolesti.\n28.10.2004., 23:35 #5\nZazhvaljujem svima na brzim odgovorima. Siguran sam da ce mi pruzeni materijal biti od velike koristi.\n29.10.2004., 07:51 #6\nSamo na rejv zurkama? :shock:\n29.10.2004., 14:58 #7\nNaravno da ne, ali je to veoma cesta pojava na rejv zurkama - prvo zato sto se extasy veoma cesto koristi na rejv dogadjajima, drugo zbog toga sto je celokupno okruzenje i atmosfera vec sa primesom psihodelicnosti (tip muzike, strobosvetla, velika guzva, zagusljivost i toplota). Da se razumemo - nemam nista protiv rejv zurki. Samo kazem sta su istrazivanja pokazala. U takvoj atmosferi Extasy, koji izaziva hipertermiju (pregrevanje organizma, podizanje temperature) u sadejstvu sa spoljasnjim efektima moze bukvalno da dovede do toga da srce ne moze da izdrzi, i desava se da dodje do smrtnog ishoda.


Veliki rat | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Beograd:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Gornji Milanovac:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Jagodina:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Kragujevac:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Kruševac:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Lazarevac:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Leskovac:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Niš:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Novi Beograd:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Novi Pazar:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Novi Sad:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Pančevo:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Pirot:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Smederevo:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Sombor:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Sremska Mitrovica:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Subotica:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Užice:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Valjevo:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Vršac:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Zemun:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Zrenjanin:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Čačak:\nArtikal „Veliki rat“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Šabac:\nProtagonisti Velikog rata su krunisane glave, revolucionari, umetnici, žbiri, proizvođači imalina i krojačice. Prodavci začina, kompozitori, lekari, budući diktatori, izgladnele prodavačice ljubavi, kafedžije i mužici što predsmrtno progovaraju nepoznatim jezicima. Deca i starci. Muškarci i žene. Oni, što su hteli da leče sujetu i hrane ego i oni, što su plakali nad smrću neprijateljskih vojnika.\nVeliki rat je istorijsku realiju svetskog sukoba i njen hronotop upotrebio da bi kazao večnu misao: Gotovo svi su u ranjenoj Evropi u rodu: stričevi udaraju na bratance, očevi na ćerke udate u tuđini, dedovima su unuci krvni neprijatelji... Ovo je sublimacija svevremenske priče o odnosu dobra i zla, o dualizmu čovekovom, kroz sukob tvoračkog i destruktivnog, Erosa i Tanatosa.\nUšteda: 804,44 din\nZlatno doba pijanizma - 3. izdanje


Dodavanje slike,teksta na rar datoteku Forum Današnji postovi Forum Akcije Označi Sve Forume Kao Pročitane Brzi Linkovi Administracija foruma\nAko ste zaboravili lozinku, kliknite OVDE :) Zapamti Forum Stručni Forumi Kompjuteri Domaći Tutorijali Dodavanje slike,teksta na rar datoteku + Odgovor na temu + Kreiraj novu temu Prikaz rezultata 1 do 4 od 4\nDodavanje slike,teksta na rar datotekuOva tema je vezana za Dodavanje slike,teksta na rar datoteku pod forumom Domaći Tutorijali, i deo je foruma Kompjuteri Opcije Teme Pošalji stranicu e-mailom… Prati ovu temu… Prikaz Linearni Mod Pređi na Hibridni Mod Pređi na prikaz u nizu boki71 Uz moderatorku Anu...\nČlan odMay 1971 Lokacija Centar sveta Postova 43.451 Dodatne Informacije Hvala 1.172 Pohvaljen/a: 14.430 #1 Dodavanje slike,teksta na rar datoteku\n06-10-2009 00:29 Verovatno ste videli tekst ili sliku u rar datoteci koja obicno ima za cilj da reklamira uploadera.....To bi recimo izgledalo ovako.. Slika..... Tekst......... A evo kako i to postici........ Za pocetak potreban vam je mali program ASCII Art Generator koga mozete skinuti ovde..... Kod: Samo registrovani članovi mogu vidjeti sadržaj ;) Posto skinuli program treba prvo napraviti tekst ili sliku u ASCII formatu sa ovim programom i to cemo posle ubaciti u rar datoteku i uploadovati na rapidshare(ili drugi server po zelji) tu rar datoteku ...Startujte program.... Na browse....broj 1 - ubacujemo sliku koju zelimo (format sto manji to bolje)....Broj 2 odredjujemo izlazni format (preporucujem da cekirate RTF ),Broj 3....tekst koji zelite da postavite u RAR datoteku(ja sam stavio Kod: Samo registrovani članovi mogu vidjeti sadržaj ;) ,Kada sve obavite ovo kliknete na broj 4 -startuj konverziju..... Posto se konverzija obavi otvorice vam se izgled zeljene slike.....Recimo ako zelite da bude tekst jednostavno povucite klizac pod brojem 5 skroz desno a zatim kliknite na Recreate - broj 6.....a ako pak zelite da ubacite sliku sa jasnim konturama onda vucite klizac broj 5 skroz levo dok sami ne ocenite velicinu koja vam odgovara za ubacivanje.te posto kliknuli na Recreate - broj 6..onda kliknite na Save Ass - broj 7 da sve to i upamtimo...... U novom prozoru dajte ime novoformirane .rtf datoteke a zatim kliknite na Sacuvaj...broj 8..... Posto smo dobili .rtf zeljeni fajl sada mozemo preci na klasicno ,,rarovanje,, fajla u koji cemo ubaciti sliku ili tekst sta vec napravili.Stanite na fajl koji zelite rarovati,obelezite ga a zatim kliknite desnim klikom misa te u padajucem meniju kliknite takodje na Add to arhive....broj 1..... U novootvorenom prozoru ubacite rar pasword ako zelite da ima fajl koji cete uploadovati(ovo nemorate a i to smo ranije i objasnili kako se vec radi)vec sada zeliko ubaciti tekst ili sliku te kliknite na karticu Comment....broj 2.... Zatim otvorite malopre dobijenu .rtf datoteku(u programu notepad ili recimo word)kliknite na tastaturu CTRL+a da biste selektovali ceo tekst iz ove datoteke a zatim kopirate tako sto cete kliknuti na tastaturi CTRL+C Zatimpredjite na otvorenu karticu comment u winrar datoteci i obelezite misem u veliko prazno polje namenjeno za komentare te kliknite na tastaturi CTRL+V i bice vam iskopiran tekst ili slika u zavisnosti sta zeleli ubaciti u rar datoteku.....a zatom kliknite na broj 3..Uredu..... Sada ste dobili rar datoteku koja izgleda ovako...... A kad je otvorite,ovako........ TE kao takvu mozete je uploadovati na koji god server zelite.........Nadam se da sam bio jasan u svemu ovome.... Poslednji izmenio boki71; 26-02-2011 u 23:06.\nČlan odMay 1971 Lokacija Centar sveta Postova 43.451 Dodatne Informacije Hvala 1.172 Pohvaljen/a: 14.430 #2 11-10-2009 23:09 U PDF......... Poslednji izmenio boki71; 27-09-2010 u 13:47.\nOdgovor sa citatom Eter Član odFeb 2010 Lokacija Beograd Postova 379 Dodatne Informacije Hvala 128 Pohvaljen/a: 139 #3 04-07-2010 12:13 Ne rade linkovi. I'm doing the best I ever did, I'm doing the best that I can. Odgovor sa citatom boki71 Uz moderatorku Anu...\nČlan odMay 1971 Lokacija Centar sveta Postova 43.451 Dodatne Informacije Hvala 1.172 Pohvaljen/a: 14.430 #4 27-09-2010 13:47 Prvobitno napisao Eter Ne rade linkovi. Izvoli koleginice.......postavljeni novi linkovi.......\nEter + Odgovor na temu + Kreiraj novu temu « Prethodna tema\nSledeća tema » Slične teme Slike prirode Od vlada92 u forumu Grafika\nPoslednji Post: 22-01-2010, 21:32 Promenite boju teksta i pozadine ikona Od boki71 u forumu Domaći Tutorijali\nPoslednji Post: 05-10-2009, 23:10 Rezolucija slike Od dejan73.vr u forumu Zahtevi za Programe\nPoslednji Post: 26-09-2009, 16:35 Smesne slike Od vex_pes u forumu Zanimljivi sajtovi\nPoslednji Post: 01-05-2009, 20:50 Pravila postovanja\nVi ne možete da započinjete nove teme Vi ne možete da odgovarate na postove Vi ne možete da kačite priloge Vi ne možete da menjate svoje postove BB kod je dozvoljen Smajliji su dozvoljeni [IMG] kod je dozvoljen HTML kod je dozvoljen Trackbacks are onemogućen Pingbacks are dozvoljen Refbacks are dozvoljen Pravila foruma Kontaktirajte nas SerbianForum.org Na vrh -- English (US) -- Srpski Pravila Foruma - Uslovi Korištenja - Politika Privatnosti - Marketing - DMCA Vremenska Zona je GMT +2. Trenutno je 11:41.


Volvo predstavio kamione za nove standarde u građevinarstvu - Automagazin\nMeđu učesnicima dvodnevnih događanja bili su i predstavnici uglednih kompanija iz Srbije i regiona. Volvo je u Branžov dovezao 21 kamion s motorima različite snage, različitim menjačima i osovinskim konfiguracijama – od 4x2 do 10x6, različitim vrstama nadogradnji i različitim namenama. Zapravo, u Branžovu je bio najmanje po jedan predstavnik iz bogate „građevinske“ ponude, koju pretežno čine kamioni iz familije FMX, ali su u potpuno realnim, čak i ekstremnim uslovima, mogle da se probaju i najnovije „građevinske“ verzije vozila iz najteže, game FH i FH16.\nSvako od gostiju Volvo grupe iz Srbije je u kraćoj vožnji po velikom, aktivnom kamenolomu mogao da isproba neku od inovacija na Volvo „građevincima“, a njih je zaista mnogo. Najsvežija i najznačajnija je nova verzija I-Shift menjača sa dvostrukim kvačilom i sporohodnim stepenima prenosa. Ta tehnička poslastica, predstavljena u najprikladnijem radnom ambijentu, izazvala je nesumnjivo oduševljenje svih koji su je isprobali.\nGosti su veoma dobro ocenili i ostale novitete u ovoj ponudi, kao što je automatski sistem kontrole vuče, koji je sada standard na svim FH i FMX modelima sa prednjim pogonom, zatim prednji pogon u kombinaciji sa zadnjim vazdušnim oslanjanjem na svim off-roud konfiguracijama 4x4, 6x6 i 8x6, povećanu nosivost prednje osovine – do 10 tona, vazdušno oslanjanje dvostrukih prednjih osovina, Volvo Dynamic Steering sistem na kamionima sa dvostrukim prednjim osovinama, fabričko rešenje za petoosovinski kamion s konfiguracijom 10х4/10х6 napravljen na redovnim proizvodnim linijama (ex factory) sa mogućnošću da ukupna masa vozila bude do 56 tona, tridem pogonski most s malom masom, elektronski kočioni sistem (EBS) u verzijama s doboš kočnicama, hidraulička pumpa sa spojnicom i mogućnošću isključivanja, podižuća zadnja pogonska osovina na verziji sa tandem pogonskim osovinama, ojačan prednji branik na modelu Volvo FH, ojačan prednji sistem za vuču (u sredini prednjeg branika) koji dopušta opterećenje do 36 tona, kabina za rudarstvo/površinske kopove na modelu Volvo FH (s ležajem, 16 cm je niža od standardne, maksimalna ukupna visina vozila od tla iznosi 3,2 metara), I-Shift za teške uslove eksploatacije…\nGosti su pokazali interes i za neke od modela koji nisu bili uključeni u dinamičku prezentaciju, kao što je Volvo FL 4x4 sa povišenim odstojanjem od tla (napred 330, pozadi 320 mm u verzijama od 12, 14 i 16 tona ukupne mase), koji je bio izložen u verzijama kipera i malog tegljača.


Redžović i Smailović – Aktuelna vlast ne pomaže razvoj privrede i socijalne zaštite | SANA\nHome Vijesti Redžović i Smailović – Aktuelna vlast ne pomaže razvoj privrede i socijalne...\nRedžović i Smailović – Aktuelna vlast ne pomaže razvoj privrede i socijalne zaštite\n8. 02. 2017. 11:57\nOdbornici BDZ Sandžaka u Novi Pazaru Sead Redžović i Semrija Smailović gostujući u emisiji „Pretres“ dali konstruktivne prijedloge za ekonomski oporavak i socijalnu zaštitu građana. Odbornici istakli da skupštinska većina ne može da se uhvatiti u koštac sa problemima koji muče građane, te da zato nemaju sluha za konstruktivno djelovanje opozicije.\nOdbornik Sead Redžović kazao je da je lokalnim akcionim planom zapošljavanja za 2017.godinu učinjen samo jedan korak u nizu rješavanja, ali svakako i nedovoljan.\n„Naša odbornička grupa je više puta tražila da se donese jasna strategija boravka i razvoja privrede u našem gradu. Prije svega moramo napraviti podrobnu analizu stanja ekonomskih prilika u našem gradu, te koji su to primamljivi poslovi potencijalnim investitorima“ – kazao Redžović.\nOn je dodao da skupštinska većina iz nekih razloga ne može se uhvatiti u koštac sa problemima tog stepena, te kazao da nemaju sluha za konstruktivno djelovanje opozicije.\n„BDZ Sandžaka je u svom prijedlogu predstavila koje su to razvojne šanse ovog područja i našeg grada. Pored izuzetnog preduzetničkog duha, potencijala u oblasti energetike, potencijala razvoja poljoprivrede tu su i brojni drugi prijedlozi rješavanja i razvijanja svih ovih potencijala“ – dodao odbornik Redžović.\nOdbornica Semrija Smajilović na prethodnoj sjednici dala je prijedlog za dopunsku tačku dnevnog reda da Skupština donese odluku kojom bi se grad obavezao da izdvoji sredstva i dodijeli lokaciju na kojoj bi se izgradilo prihvatilište za djecu bez roditelja.\n„Ta tačka nije uvrštena u dnevni red, iz razloga vjerovatno, što su oni mislili da to nije potrebno. Ako znamo da u Sandžaku ne postoji prihvatilište za djecu bez roditeljskog staranja, i kad se desi da se neko dijete mora smjestiti, da djeca se šalju širom Srbije, šta je sa njihovim identitetom i kulturom?!“ – kazala odbornica Smajilović.\nIz BDZ Sandžaka naglasili da će uprkos odbijanjima prijedloga nastaviti sa novim konstruktivnim rješavanjima svih problema Sandžaka.\nPrevious articleGRAĐANI UPLAŠENI – Liftovi u Novom Pazaru kao iz horor filmova\nNext articleBDZ Sandžaka apeluje na vlast da odloži reprogram za neplatiše


KRVNIK: Toni Bler bio zagovornik kopnene invazije na Srbije\nKRVNIK: Toni Bler bio zagovornik kopnene invazije na Srbije\nBritanski premijer odlučio da ratom popravi loš lični rejting i zaustavi opadanje podrške njegovim laburistima kako bi na izborima dobili još jedan mandat.\nAmerički general Vesli Klark je u razgovoru (4. maja) sa Blerovim direktorom za propagandu Alisterom Kambelom, rekao da “nikako ne može da razume zašto Bil Klinton nije energičniji u obračunu sa Miloševićem”. Klark misli da Klinton “dobija loše savete” od Sendija Bergera, savetnika za nacionalnu bezbednost i Bila Koena, sekretara za odbranu, pa stoga nije u stanju da donosi robusnije odluke.\nKlark je u jednom trenutku bio izgubio veru u svog predsednika, pa skreće diskretno pažnju Kambelu da će Toni Bler uskoro morati da uzme u svoje ruke lidersku poziciju u ratu. Po njemu je Bler “jedini u stanju da ubedi evropske saveznike da obezbede potreban broj kopnenih trupa”, za šta će, pak, po Klarku, biti potrebno oko 100.000 ljudi.\nRanog jutra 12. maja, Bler je već za radnim stolom i koncipira poruku Klintonu. Nešto pre toga zaseda cela vlada. Ključna tema je, svakako, Kosovo. Robin Kuk, ministar inostranih poslova, “raspričao se kao nikada od početka kampanje”. Kuk analizira dosadašnji tok rata “koji nije bio bez padova i teškoća”, a najviše se bavi tezom prema kojoj ne bi trebalo, na kraju, isključiti i mogućnost da “imamo neki dil sa Miloševićem”.\nNa ovo, Toni Bler konstatuje da se raspoloženje u koaliciji “promenilo” i da je među saveznicima sve prisutnija procena i odlučnost da se, ipak, ide na intervenciju i kopnenim snagama i da, prema tome, nema razmišljanja o bilo kakvom dilu. U ovom momentu razmene mišljenja, upada Gordon Braun (šef državnog Trezora u to vreme). Braun upozorava na cenu kopnene invazije i kaže da će sve to koštati milijarde funti i imati uticaja na budžet svih ministarstava.\nDok Braun govori, Bler je ponovo na žici sa Klintonom, a posle razgovora prenosi prisutnima kako “Bil ima osećaj da smo ga mi, Britanci uvalili u procep i da sada treba i da mu pognemo da se vrati na pređašnju, komforniju poziciju koja bi mu više odgovarala, s obzirom na averziju javnog mnenja prema angažovanju američkih vojnika na balkanskom kopnu”.\nNa ovim stranicama Kambelove hronike jasno se čita da je Toni Bler bio odlučio da jednim spoljnim ratom popravi loš lični rejting i zaustavi opadanje podrške za njegove laburiste, kako bi na predstojećim izborima dobili još jedan mandat.\nI Klintonu je jasno da Bler želi da upiše u skor još jedan dobijeni rat, ali da glavni teret podnesu Amerikanci. Po Kambelu, Klinton je u ovoj fazi agresije bio spreman da, ukoliko, kao što izgleda, bombardovanje ne bi dalo rezultat, učestvuje sa oko 40.000 američkih vojnika na kopnu, a da Toni Bler obezbedi dodatnih 60.000 među evropskim saveznicima.\nI evo Blera kako putuje u Pariz gde na sastanku lidera socijalističkih partija ima sastanak u četiri oka sa francuskim premijerom Žospenom.\n– Žospen je bio veoma neprijateljski raspoložen prema Miloševiću. I on ne veruju da bi, uopšte, moglo da dođe do situacije u kojoj bi on prihvatio da Milošević ostane na čelu Srbije – beleži Kambel i kaže da je Žospen, takođe, rekao Bleru da “mi (Britanci i Francuzi) treba da budemo oprezni u pogledu upotrebe kopnenih snaga”.\nNa konferenciji u Parizu je i Gerhard Šreder, nemački kancelar, a Kambel zapisuje kako “Toni Bler još jednom nije bio nimalo impresioniran Šrederom”. Misli da je Šreder u Klintonovom oklevanju da upotrebi kopnene trupe – video dobru priliku da Blera “malo ohladi”.\nU ovom momentu u razgovor između Blera i Šredera upada sam Kambel i kaže Šrederu da je, što se tiče pokretanja kopnene kampanje na Srbiju, problem među članicama NATO-a, a da su američka i britanska pozicija sasvim blizu.\nTu notira kako je bivša britanska premijerka Margaret Tačer, kod koje je Kambel bio dva dana ranije, tačno definisala Šrederovu poziciju: “Nemci pokušavaju da budu disciplinovani, pa ih to sprečava da budu fleksibilni.” Za Francuze Tačerova kaže da im se ne može “ništa verovati, Italijani su po njoj preslabi, a na Špance ne treba ni računati… Jedini čvrsti kao mi su Holanđani, ali oni su suviše mali.”\nNa ovo Toni Bler kaže da ne deli u potpunosti mišljenje Tačerove, ali da u njemu”ima i nešto istine”.


Flašice zamenile majčino mleko\nRoditelj | 01/08/2007\t| 0 Comments\nPrema podacima Udruženja “Roditelj” poražavajuća je činjenica da manje od 20 posto majki iz Srbije doji svoju decu.\nBeograd (Beta) – Udruženje “Roditelj” upozorilo je juče povodom Svetske nedelje dojenja, da je u Srbiji procenat majki koje doje svoje bebe i dalje neočekivano nizak uprkos stavovima stručnjaka da je majčino mleko najbolja hrana za novorođenčad.\nPodaci iz prethodnih godina su poražavajući i pokazuju da u Srbiji manje od 20 posto majki svojim mlekom hranilo bebe, navodi se u saopštenju.\nSvetska inicijativa za promociju dojenje (WABA) tokom ovogodišnje Nedelje dojenja ukazaće na značaj ranog početka dojanje bebe koje je poželjno najkasnije sat vremena od rođenja.\nTakvo poanašanje, navode stručnjaci, može da sačuva milion beba.\nUdruženje “Roditelj” apelovalo je na sva porodilišta u Srbiji da “odmah po rođenju stave bebu tamo gde joj je najlepše – na majčine grudi”.\nNedelja dojenja od 1. do 7. avgusta obeležava se u 120 zemalja sveta, a u Srbiji će biti obečežena po drugi put.\nOvogodišnja akcija Udruženja “Roditelj” “Dojite s ponosom” ima za cilja informisanje trudnica i mladih makji o prednostima dojenja kao najboljeg i najzdravijeg izvora hrane za novorođenče, ali i o dojenju ujavnosti za koje, kako se navodi, u Srbiji važe brojne predrasude.\nTo udruženje organizovaće u subotu na Zemunskom keju u Beogradu “najveći i nalepši zajednički “ručak” za bebe koje se hrane majčinim mlekom”.\nUdruženje “Roditelj” bavi se problemima roditelja i dece, planiranja porodice, pravnim savetima, inicijativama i humanitarnim akcijama, a okuplja oko 100 članova iz Srbije i sveta.\nNaše novine, 01. avgust. 2007. godine\n« Svetska nedelja dojenja u Beogradu – 4.avgust\nSvetska nedelja dojenja »


Zašto internet mrzi novi gejmerski hit "No Man’s Sky"\nZbog neverovatnog usijanja anticipacije ne same igre, već ideje igre koju svako od nas ima u glavi pre nego što samu igru proba, došlo je do masovnog izliva besa.\nSkrinšot iz igre\nVerovatno sam jedan od miliona gejmerki i gejmera koji su pali na hajpčinu oko No Man's Sky-a još od prve najave i trejlera. Igra u kojoj leteći u svemirskom brodu istražujete galaksiju, sa sve oko 18 kvintiliona (složićete se da kad broj zvuči toliko ogromno nije ni bitno koliko tu tačno nula ima) planeta prepunih biljaka, životinja i resursa za skupljanje. Put kojim vas igra vodi završava se u središtu galaksije i tamo vas čekaju odgovori na mnoga pitanja o svemiru, vanzemaljcima, pa čak i prirodi stvarnosti. No Man's Sky je izgledao prelepo, jednostavno, ogromno i zabavno. Iskreno, nisam odbrojavao dane do release date-a neke igre još od Fallout-a 4, a ovom prilikom jesam.\nPrvi udarac toj kosmičkoj količini hajpa oko igre desio se nešto pre nego što je izašla, kada je jedan anonimni korisnik Reddit-a nekom metodom uspeo da se dokopa igre nedelju dana pre nego što je igra trebalo da izađe. Taj korisnik je na Reddit-u obilno pisao o svojim iskustvima igrajući No Man's Sky, kritički se osvrćući na razne aspekte igre i generalno je ocenjujući sa „onako".\nKada je studio koji pravi No Man's Sky poslušao sve te kritike i objavio da će u konačnoj verziji igre razne konkretne stvari biti popravljene ili unapređene, svi smo se primirili i drama se malo slegla.\nSkrinšotovi iz igre\nOnda je igra izašla za Plejstejšn 4 (tri dana pre PC verzije) i krenule su ozbiljnije recenzije. U suštini, delovalo je da se ljudi zabavljaju, da je igra sasvim okej, iako ne bez zamerki. No, šta jeste? Portal Polygon je dao igri 6/10 i to je bila jedna od najoštrijih mejnstrim recenzija. Pomislio sam: pa dobro, nije strašno, verovatno nije sjajna ali sačekaću da izađe za PC i videti. A onda je došao 12. avgust, igra je izašla za PC i desio se smak sveta.\nPrva biblijska pošast koja se spustila na No Man's Sky bili su review-ovi korisnika na popularnoj gejming PC platformi Steam (preko koje se igra distribuirala). U jednom trenutku samo 37% korisnika je igru ocenilo pozitivno. Za neupućene, to je baš malo. To je nivo koji dobijaju katastrofalno loše igre ili igre koje iz nekog određenog razloga na sebe navuku gnev gomile igrača (slično se desilo ekspanziji za Baldur's Gate 2, zbog prisustva jednog trans lika u igri).\nBesna rulja se jako brzo preselila na Reddit, na sabredit NoMansSkyTheGame, verovatno najveću onlajn zajednicu posvećenu samoj igri. Čitao sam stotine i stotine negativnih komentara. Uglavnom su bili formata: uključio sam igru, igrao 20 minuta, užasna je, tražio sam pare nazad. Bukvalno 90% komentara je bilo u tom fazonu. Neki su išli dalje i davali detaljnije kritike: igra mi jako loše radi, užasno je portovana za PC, sve živo baguje, igra je neigriva u ovakvom stanju itd. I svi živi su tražili novac nazad. Popularni strimer TotalBiscuit je izjavio da je No Man's Sky najgori PC port još od Batman Arkham Knight-a. U toj zajednici, te reči mnogo znače. Sve je to bilo praćeno atmosferom velike netrpeljivosti prema Hello Games-u, studiju koji je razvio No Man's Sky. Ekipa iz Hello Games-a je, inače, poslednji put kačila video na Youtube nekoliko dana ranije. Izgledali su neispavani i kao da ih je poplava izbacila. Predvodnik tima, Šon Marej, izjavio je negde da u poslednje vreme jedva uhvati po tri sata sna dnevno. Ne kažem da su to opravdanja za loše urađen ili nedovršen posao, ali mislim da treba imati u vidu da je Hello Games mali indi studio koji je svojom igrom privukao količinu pažnje kakvu standardno privuče GTA ili Battlefield naslov. Jesu zaradili milione, ali nije ni njima sasvim lako.\nS obzirom da taj prvi dan nisam bio pri kompu, nisam mogao ni da skinem i igram samu igru, ali sam čitao po netu komentare i reagovanja i posmatrao sav taj haos. Bilo mi je dosta čudno što se sve to nije desilo tri dana ranije, kada je igra izašla za Plejstejšn, ako je stvarno toliko užasna. Igra je tad pored slabijih imala i dosta jako dobrih ocena sa raznih strana. Primetio sam i da je centralna tema kritike to što igra velikom broju igrača radi jako loše na PC-u zbog loše optimizacije. Mnogi su se žalili na nepodnošljivo seckanje ili crash-ovanje, ali i loše i neintuitivne kontrole menija. Na konzolama je praksa da se u menijima stvari „pritiskaju" tako što se dugme na kontroleru pritisne i kratko drži i „konzolaši" su na to naviknuti. Na PC-u se mahom dugme samo pritisne. Hello Games je ostavio konzolni način kontrolisanja na PC-u.\nDakle, ogromna većina negativnih komentara je bila praćena žaljenjem igrača da im igra ne radi lepo. Međutim, na svakih desetak takvih komentara javio se i neki pozitivan. Stvar je u tome što su pozitivni komentari po pravilu izgledali otprilike: meni igra radi lepo i skroz je kul. I to mi je bilo zanimljivo. Pomislio sam da je možda ceo problem samo prenaduvan bes zbog lošeg PC porta, u suštini.\nKada sam i sam dobio priliku da igru instaliram i probam, postao sam siguran da je upravo to bilo u pitanju. Čim pokrenete No Man's Sky prvi put (u stanju u kom je trenutno) biće vam jasno da je igra loše portovana i skoro sigurno vam neće raditi onoliko lepo koliko bi morala. Igra jeste lepa, ali grafički nije ni blizu nivoa mogućnosti i kvaliteta trenutne generacije. Okej, postoje problemi, ali iskreno verujem da posredi nije ništa što nekoliko patch-eva ne može značajno da popravi. Da je u pitanju neka druga, manje iščekivana igra, sigurno bi većina igrača tako i rezonovala, umesto što besomučno kuka po internetu.\nIgrajući No Man's Sky shvatio sam da mi sve više prirasta za srce. Glavna bojazan mi je bila to da će, zbog proceduralne generacije sadržaja, sve planete biti zapravo slične jedna drugoj, što bi uništilo ceo dojam igre. Niko ne želi da istražuje istu planetu sa različitim kolornim šemama kvintilion puta. Srećom, proceduralna generacija svetova ovde stvara zaista prelepe i dovoljno raznolike planete. No Man's Sky će vas neretko odušviti prizorima vanzemaljskih visoravni, okeana, pa čak i lebdećih ostrva. Jednom sam sleteo na neku zelenu planetu, sličnu Zemlji, da bi me u roku od sekund-dva napalo ogromno gušteroliko stvorenje. Skočio sam natrag u svoj brod i pobegao glavom bez obzira. Ovo je igra koja će vam postaviti scenu za mnoge neponovljive i samo vaše doživljaje. Na vama je da se vinete u kosmos i doživite ih.\nŠto se reakcije igračke zajednice tiče, kako to obično biva, strasti su se smirile za par dana. Mnogi su i dalje nezadovoljni konačnim proizvodom, ali sabredit posvećen No Man's Sky-u više nije prezasićen kritikama, verujem, glasne manjine. Sada se tamo raspravlja o što boljim načinima da se u igri zarade krediti neophodni za unapređenje broda i igračevih alatki i dele se skrinšotovi egzotičnih planeta. Stekli su se uslovi da se o vrlinama i manama igre raspravlja objektivno i hladne glave.\nMoje tumačenje cele drame je sledeće: zbog neverovatnog usijanja anticipacije ne same igre, već ideje igre koju svako od nas ima u glavi pre nego što samu igru proba, došlo je do masovnog izliva besa. Bes je nastao kada su igrači pokrenuli No Man's Sky, koji su mesecima, ako ne i godinama, željno čekali i umesto veličanstvene svemirske avanture sačekao ih je nizak frejmrejt i ružne teksture. Fantazma je bespovratno probušena u prvim kadrovima iskustva i svi su poludeli.\nMoja ocena je da je igra skroz okej, opuštajuća i jako zabavna ako ponekad više volite da uživate u lepim prizorima nego da jurite kvestove i spašavate svet. U No Man's Sky-u toga nema. Putovanje je važnije od cilja i tako to. Ono što je daleko bitnije od same igre i toga koliko je ona zapravo dobra je lekcija da treba iskulirati suočen sa problemima i nekad dozvoliti stvarima da ne budu fenomenalne, već samo okej. Jer, i okej je okej, zar ne?\nTagged:Vice BlogNo Man's SkyTehnologijaGejmingkompjuterske igreigrica