Art magazin - Noć muzeja 2010 u Novom Sadu - Lokacije i sadržaji\nČertvrta Noć muzeja u Novom Sadu održaće se 15. maja od 18 do 2 časa posle ponoći. Više od 80 programa realizovaće se na 47 lokacija podeljenih u 6 gradskih zona. Ovogodišnja manifestacija u Novom Sadu je u znaku ekologije pod sloganom "ZA život planete". Ulaznice za četvrtu Noć muzeja u Novom Sadu mogu da se kupe samo u novosadskim poslovnicima OTP banke. Jedna ulaznica dovoljna je za posetu svim lokacijama. Cena ulaznice u pretprodaji je 250 dinara, a u Noći muzeja, na lokacijama, 300 dinara. Uz svaku ulaznicu dobija se katalog koji predstavlja vodič kroz novosadsku Noć muzeja. Ulaz je besplatan za starije od 70 i mlađe od 7 godina. Od 2007. godine do danas, Artmagazin je medijski prijatelj manifestacije "Noć muzeja"\nZONA CENTAR PEŠAČKA\n1. Srpsko narodno pozorište – Galerija NS Nova\nIgri, plesu, baletu i zavodljivosti, posvećena je izložba crteža Radula Boškovića. Na simboličan način ona govori o 60 godina postojanja Baleta SNP-a i njegovoj osnivačici Marini Olenjinoj. Udruženje baletskih umetnika Vojvodine pripremilo je za publiku Noći muzeja baletski performans klasične tematike koji će se izvesti u 20 i 21 h. Učesnici: balerina Milena Krkotić, maturantkinja srednje Baletske škole u Novom Sadu, koreografkinja Gabriela Teglaši Velimirović i kompozitor Dušan Aradski.\nUdruženje baletskih umetnika Vojvodine (UBUV)\n2. Galerija Podrum\nTrg slobode 3 (Apolo centar)\nJa ZA život planete\nSve što ste u ulozi dežurne zelene patrole zapazili, sve što prlja, zagađuje i kvari izgled grada u kome živite, što ste fotografisali i poslali na konkurs "Ja ZA život planete", moćićete da vidite na izložbi u Noći Muzeja. Organizator Noći Muzeja u Novom Sadu, želeo je da podstakne građane na akciju i inicijativu kroz ovaj fotokonkurs posvećen ekologiji. U 20h na izložbi, autorima najzapaženijih radova stručni žiri i predstavnik "Galerije satova i nakita Berić" uručiće vredne nagrade. Najbolje fotografije biće izložene posle Noći muzeja u TC Sad Novi Bazar od 16 - 26. Aprila 2010.\nTašna za: zeleno,čisto, bistro, zdravo\n"Pitanje ekologije danas je pitanje krize savremenog društva" kažu Maja Ćurčić i Jovanka Lekić, autorke slikanih unikatnih tašni od prirodnog materijala RIDIKLA, članice UPUDIV-a. Izložba tašni, kao gostujući program, biće predstavljena u okviru foto izložbe "Ja za život planete". Za autorke, odabrani materijal i forma izražavanja u službi su što direktnije komunikacije sa publikom.\n3. Apolo centar – hol u prizemlju\nUdruženje "Refugijum", utočište mladih stručnjaka na polju zaštite prirode i životne sredine, u programu koji se sastoji iz više celina, otkriva publici Noći muzeja:\nKoja je prava cena?!\nKoliko često se zapitamo da li je cena proizvoda koje svakodnevno kupujemo zaista ona koja je naznačena na polici... Izložba "dobrih" i "zlih" proizvoda govori više od cifri i nudi drugačiji izbor. Upoznajte pravo lice namirnica, kozmetičkih i drugih proizvoda koje svakodnevno kupujemo u prodavnicama i saznajte zašto je neke od njih bolje kupovati kod lokalnih proizvođača ili ih jednostavno pripremati kod kuće, kao što su to nekada radile naše bake.\nIzračunaj svoj ekološki otisak! Saznaj koliki pritisak zapravo vršiš na planetu svojim svakodnevnim životom i kako možeš da ga smanjiš. Pozivamo posetioce da odvoje nekoliko minuta svog vremena za popunjavanje jednostavnog upitnika na našim računarima kojim će izračunati kolika je njihova potrošnja (energija, transport, hrana, otpad, infrastruktura, voda i drugo) u odnosu na ponudu tj. biokapacitet naše planete.\nOstavi svoju poruku o problemima životne sredine i prirode koji nas okružuju, u vidu pisanog teksta ili crteža. Tokom ove večeri, stubove i zidove u holu Apolo centra pretvorićemo u velike table za pisanje i crtanje posvećene našoj planeti i očuvanju jedinstvene prirode na njoj. Pribor Vas čeka, dovoljno je samo da dođete i izrazite svoje stavove.\nŠta se krije iza....\nSerijal dugometražnih i kratkometražnih, dokumentarnih i animiranih filmova u kojima se prepoznaju problemi, ali i rešenja globalnih problema u prirodi i našoj životnoj sredini, uzrokovani savremenim načinom življenja. Kratkometražni filmovi emitovaće se tokom čitave večeri, dok Vam za dugometražne nudimo satnicu kako biste lakše planirali svoje vreme:\n18.00 - Zelena/Green (dokumentarac o sudbini Zelene, ženke orangutana, žrtvi krčenja kišne šume i eksploatacije resursa); 21.00 - Priča o stvarima/Story of stuff (dvadesetominutna animacija o potrošačkom društvu i životnom ciklusu materijalnih dobara); 00.00 - Voda=život (domaći dokumentarni, naučno-istraživački film iz 2009. godine, koji govori o trenutnoj situaciji u slivu Dunava i nudi savremene, efikasne i ekonomične načine rešavanja problema otpadnih voda)\n4. Otvoreni gradski prostor\nPrvo javno prikazivanje u Novom Sadu ovog dokumentarca iz 2009. odigraće se u Noći muzeja i to na otvorenom prostoru, kako bi što veći broj Novosađana dobio priliku da ga pogleda. Film je posvećen očuvanju života na zemlji i govori sa ljubavlju o njegovoj raznolikosti, i sa strepnjom o njegovoj ugroženosti. Deo je velikog humanitarnog projekta i emituje se širom sveta. Sniman je 18 meseci u 54 zemlje na 120 lokacija, a svi snimci su napravljeni iz vazduha. Njegov autor, fotograf Yann Arthus-Bertrand, otkriva neobičan portret naše planete koji izaziva divljenje, ali i zabrinutost...\nRealizaciju ovog programa omogućila je OTP banka.\n5. Gradska kuća, Svečana sala\nPokloni Gradu Novom Sadu\nNovi Sad, grad prijateljstva, dobrih inicijativa i kreativnih ideja od 6. oktobra 2004. do danas ugostio je mnoge delegacije drugih gradova iz zemlje i inostranstva, uspostavio kvalitetne kontakte sa zvaničnicima tih gradova, posebno sa onima sa kojima se pobratimio ili ostvario neki od partnerskih odnosa.\nProtokolarni pokloni koji se razmenjuju između gostiju i domaćina znak su dobre volje i izraz poštovanja, te su možda značajniji u smislu simbola nego u materijalnoj i estetskoj vrednosti.\nŠta sve mogu biti protokolarni pokloni i kako oni izgledaju saznaće publika Noći Muzeja na izložbi "Pokloni Gradu Novom Sadu" u Svečanoj sali Gradske kuće.\n6. Hotel Vojvodina\nIzložba pozorišnih parova iz drame, opere i baleta, prezentovana kostimiranim lutkama i živim eksponatima u zatvorenom i otvorenom prostoru. Kostimi će biti reprezent antologijskih parova iz najpoznatijih predstava koje su se davale na scenama vojvođanskih pozorišta poslednjih pedesetak godina. Predstave iz kojih će se birati parovi neće biti žanrovski ograničavane. Parovi će biti postavljeni u vidu "živih slika", odnosno, slikovito će se predstaviti priroda njihovog odnosa ili određeni dramatičan trenutak tog odnosa.\n7. Eduka Centar\nMite Ružića 1 (Katolička porta)\nInfo centar NS Noći muzeja\nOrganizatori Noći muzeja u Novom Sadu, sa željom da publici i novinarima omoguće jednostavniji i brži protok informacija o novosadskoj manifestaciji i bolje snalaženje kroz brojne lokacije i programske sadržaje, formirali su Info centar NS Noći muzeja. Tokom trajanja manifestacije, u ovom prostoru posetioci će moći da saznaju sve o sadržajima, pratećim programima, učesnicima, satnicama, lokacijama, konkursima, nagradama, a novinari će imati mogućnost da se sretnu sa organizatorima, dobiju najaktuelnije informacije, potreban materijal za svoje izveštaje i da predahnu. Info centar NS Noći muzeja biće otvoren od 5. maja 2010.\nNebo viđeno očima Zemlje (From Earth to the Universe)\nIzložba astronomskih fotografija\nFantastični kosmički snimci su najvećim delom odgovorni za magičan uticaj koji astronomija ima na obične ljude. Međunarodna izložba Nebo viđeno očima Zemlje (From Earth to the Universe) prikazuje najlepše fotografije svemira koje je čovek zabeležio uz pomoć teleskopa. Izložbu je do sada videlo nekoliko miliona ljudi u oko 500 gradova širom sveta. Deo je globalnih projekata Međunarodne godine astronomije 2009, a u Srbiji je realizovana od strane Društva astronoma Srbije. Nacionalni koordinator: Dr Dragana Ilić. Koordinator za Novi Sad: Ivana Horvat\n8. Ulica Laze Telečkog 3-5\nIntimno - Javno\nUmetnčka intervencija autora Stevana Kojića izvedena još 2002. u slobodnom prostoru Novog Sada, na fasadi ulice Laze Telečkog, do skora je odolevala destruktivnim nagonima pojedinaca, a sve uz pažnju i blagonaklonost stanovnika i dobronamernih prolaznika i posetilaca ove ulice. Prvi put je izvedena kao deo međunarodnog projekta "Balkan art" (CZVK "Zlatno oko") predstavljajući selekciju Srbije. Skrenula je na sebe pažnju kulturne javnosti kao jedina postojeća prostorna instalacija savremene umetnosti u našem gradu, te su organizatori Noći muzeja odlučili da pomognu njenu rekonstrukciju i ponovo je poklone publici.\nAsocirajući svojom instalacijom na mesto za zagrevanje balerina i njihovo izvođenje osnovnih vežbi i smeštajući je u javni prostor, umetnik joj je oduzeo intimnost baletskih dvorana i učinio je dostupnom prolaznicima čija reakcija i odraz u ogledalu finalizuje prvobitnu ideju.\nSpecijalno za publiku Noći muzeja u 21:30 i 22:30 biće izveden baletski performans "Svet u ogledalu". Koreografija: Aleksandra Ketig. Izvođenje: učenice III razreda srednje Baletske škole u Novom Sadu, odseka za savremenu igru. One će Vam dočarati drugu stranu baletske umetnosti, taj unutrašnji, malo poznati svet igre, svet u kojem kroz bezbroj ponavljanja, uvežbavanja, znoja, velike ljubavi i discipline igrači grade baletsku predstavu.\nSvratite da pogledate i da se ogledate!\nProducent projekta: Visart, Asocijacija za vizuelnu umetnost i kulturu\n9. Slobodan gradski prostor\nNa više lokacija u pešačkoj zoni centra grada, susretaćete se sa AlterPerformerima, članovima grupe AlterNacija iz Novog Sada. Oni hodaju na visokim štulama, nose unikatne kostime, vrte vatru, svetleće poie i šarenolike zastave.\n10. Mamut Pub\nZmaj Jovina 22 (pasaž)\nKroz izložbu, fotoprojekcije i prateći program, publika će imati jedinstvenu priliku da se upozna sa "fenomenom pivske kulture". Izložba se sastoji od preko 1500 različitih predmeta: čaša, krigli, pivskih čizmi i bokala za pivo. Kolekciju čine predmeti iz celog sveta, sa svih pet kontinenata. Pored izložbe, biće prikazana i fotoprojekcija enterijera i kovanih reklamnih tabli pub-ova, kao i starinskih reklamnih oznaka koje imaju veze sa pivom. Ovaj program su za publiku Noći muzeja pripremili Željko Grujin, kolekcionar iz Zrenjanina i Aleksandar Jovanović iz "Mamut" pub-a. "Da bi pivo duže zadržalo kvalitet i temperaturu koja je optimalna za određenu vrstu, najpogodnije su čaše koje imaju debelo staklo. Takva čaša je izolator od spoljne temperature. Krigle su popularne, jer imaju debelo staklo i vrlo dugo mogu održati optimalnu temperaturu. Koriste se i čaše sa stalkom, jer sprečavaju da ruka greje pivo. Takve čaše se hvataju za stalak, a ne za telo. I krigla i čaša moraju biti dovoljno velike da u njih može stati celo pivo iz boce, sa penom. Pena je veoma bitna i utiče na opšti utisak o pivu. Sprečava zagrevanje i izolator je između piva i spoljašnje sredine. Daje pivu neophodnu gorčinu, ukus pivskog kvasca i miris."\n11. Gradska prodajna galerija\nIlije Ognjanovića 4\nNoć u rubinu i oniksu\nIzložba slika (ulja na platnu) Branke Veselinović-Popović koje su nastale po sećanju sa putovanja oko sveta i boravka u zemljama Mediterana i Evrope.\nIzložba radova keramičarke Marike Mihaljfi: "Pre šest godina započela sam ciklus jednostavnog skulpturalnog izražavanja koji je za mene bio veliki izazov. Radove iz tog ciklusa prvi put objedinjene na ovoj izložbi izlažem pred javnost. će biti izvedeni u porcelanu i kamenini... Teme su ljudska figura i portreti koji sami za sebe govore o svom unutrašnjem raspoloženju i pri tom nose poruku koju će svaki posmatrač prepoznati na svoj način."\nOd zanata do umetnosti\nU prostoru ispred Galerije, kremičar Obrad Mišić dočaraće publici Noći muzeja kako se stvaraju kermički oblici na grnčarskom točku i omogućiti im da i sami osete lepotu ovog starog zanata.\n"Grnčarski točak je stvoren pre 5000 godina u Mesopotamiji, Egiptu i Kini. Napravljen je od kamena. Pre tog vremena glina se oblikovala pomoću rukom izvajanih traka. Taj metod se i danas koristi za modelisanje iz ruku. Pojavom lončarskog kola proizvodnja keramike je znatno olakšana i ubrzana."\n12. Gradska biblioteka u Novom Sadu\nNajlepša pesma Noći muzeja\n21 - 02 h\nIzbor iz poezije književnih stvaralaca koji su pisali o Novom Sadu; poezija pesnika koji su bili naklonjeni našem Gradu; najlepše ljubavne pesme ispevane ličnostima koje su rođene ili boravile u Novom Sadu. Stihove će, u tri različita bloka, govoriti mlada dramska umetnica, uz muzičku pratnju (gitara). Svaki posetilac će dobiti stihove jedne pesme (biće napravljen izbor 100 različitih pesama iz naše i svetske poezije) i/ili odštampane "misli znamenitih ljudi". Organizovaće se glasanje za "Najlepšu pesmu Noći muzeja".\nPrezentacija zavičajne građe\nPrezentacija najvrednije zavičajne građe koja se nalazi u opštinskim bibliotekama Južnobačkog okruga i Gradskoj biblioteci u Novom Sadu. Izabrana građa obuhvata raritete – stare i retke knjige, rukopisnu građu, dokumenta; različitu neknjižnu građu (razglednice, plakate, filmske zapise, notnu građu itd.). Sve primerke pratiće kratka anotacija – objašnjenje, opis, lokacija i naziv biblioteke koja tu građu čuva. Cilj je da se prezentuje velika vrednost zavičajnog nasleđa, bogatstvo i raznolikost multietničke i multikulturalne sredine.\nIzbor najvrednijih i najzanimljivijih primeraka starih razglednica iz Zavičajne zbirke Gradske biblioteke u Novom Sadu biće prezentovan publici Noći muzeja, sa zanimljivim podacima o poreklu, povodu štampanja, prethodnim vlasnicima i sl.\n13. Zbirka strane umetnosti Muzeja grada Novog Sada\nNew York = Manhattan\nSvoju fascinaciju ovom metropolom novosadski fotograf Feđa Kiselički predstavio je u seriji crno-belih fotografija velikog formata. Prikazao nam je svoj doživljaj čudesnog mesta "koje nudi inspiraciju za bilo koji životni podvig". Doneo nam je užurbanu atmosferu sa njujorških ulica, svoj pogled na arhitekturu grada koja posmatrača ostavlja bez daha, impozantne mostove, metro, dokove i parkove. Motive za svoje fotografije Feđa Kiselički našao je na Menhetnu, centralnoj gradskoj oblasti, koja se u zvaničnim dokumentima zove samo Njujork.\nAutor fotografija: Feđa Kiselički. Autor izložbe: mr Jelena Banjac, viši kustos, istoričar umetnosti. Powered by BECK’S.\nZONA CENTAR DUNAVSKI PARK\n14. Muzej Vojvodine\nArheolog kao detektiv\nIzložba "Arheolog kao detektiv" prikazuje nesvakidašnji tok jednog naučnog otkrića. U pokušaju da rezreše tajnu staru nekoliko hiljada godina, arheolozi su zatražili pomoć forenzičara, a njihove analize dovele su do fantastičnih rezultata...\nPridružite nam se na mestu na kojem predmeti nepoznate namene otkrivaju svoje tajne i postaju predmeti od izuzetnog značaja! Uključite se u Noć muzeja i pomozite nam da razrešimo neke od mnogobrojnih misterija prošlosti!\nU okviru Stalne postavke Muzeja Vojvodine predstavljena je jedna vojvođanska gradska ulica u prvim decenijama XX veka. Ona se hronološki nadovezuje na deo postavke koji se odnosi na privrednu istoriju ovih krajeva. Pažljivo odabrani, originalni i autentični predmeti vode posetioca u minulu epohu na jedan drugačiji i nov način. Da bi mu bila približena atmosfera tog vremena, ova karakteristična vojvođanska gradska ulica je improvizovana, i to kroz fotografije značajnijih objekata i autentične izloge fotografskog ateljea, krojačke radionice, salona modistkinje, apoteke, trgovine igračaka i porculana. Tragovi vojvođanskog građanstva delimično su sačuvani do danas, što potvrđuje i naša ulica. Prošetajte njome i bar na trenutak osetite ambijent i duh gradske sredine s početka prošlog veka!\nSlikarstvo XX veka u Vojvodini\nNa izložbi će biti predstavljena dela vojvođanskih slikara XX veka: Uroša Predića, Save Šumanovića, Petra Dobrovića, Bogdana Šuputa, Milana Konjovića, Boška Petrovića, Ankice Oprešnik, Milana Kerca, Zorana Petrovića, Jovana Bikickog, Pavla Blesića, Zdravka Mandića, Petra Mojaka, Petra Ćurčića, Dušana Todorovića, Vere Zarić, Milana Pivničkog, Danijela Babića, Maje Erdeljanin i drugih. Ovom izložbom želi se problematizovati pitanje: "Šta se u muzeju nalazi?" Neka od dela koja će biti izložena nikada nisu prezentovana, pa je ovo prilika da se javnost upozna sa najkvalitetnijim likovnim delima iz zbirke Muzeja Vojvodine.\nVojvodina između dva svetska rata\nAntifašistička borba u Vojvodini 1941–45. godine\nDeo nove stalne postavke pod nazivom "Vojvodina između dva svetska rata" prikazuje kulturni, društveni i politički život toga doba. Muzeološko-istorijska izložba "Antifašistički borba u Vojvodini 1941–45. godine" postavljena je povodom obeležavanja 65-godišnjice pobede nad fašizmom u Drugom svetskom ratu. Ona simbolizuje dva važna datuma: 9. maj – dan pobede saveznika nad fašističkom Nemačkom u Evropi i 15. maj – dan kada su neprijateljske snage, nakon sedmodnevne uzaludne borbe, položile oružje pred jedinicama Jugoslovenske armije. Izložba na savremen način prikazuje početak, razvoj i pobedu antifašističkog pokreta i Narodnooslobodilačke vojske nad silama fašizma i nacizma u Vojvodini, kao i učešće vojvođanskih brigada u završnim operacijama za oslobođenje Jugoslavije. Postavljena je u zgradi nekadašnjeg Muzeja socijalističke revolucije u Dunavskoj 37.\n15. Arhiv Vojvodine\nDunavska 35 (ulaz iz ulice Žarka Vasiljeva, Riblja pijaca)\nKroz fondove i zbirke Arhiva Vojvodine\nIzložba verodostojnih kopija dokumenata koje baštini Arhiv i koji predstavljaju najznačajnije i najdragocenije izvore koji osvetljavaju našu bogatu prošlost, omeđenu geografskom prostorom: današnjom Vojvodinom, Dunavskom banovinom, Bačko-bodroškom, Torontalskom, Tamiškom i Sremskom županijom, Srpskim Vojvodstvom i Tamiškim Banatom, i svim područjima Habsburške monarhije na kojima su živeli Srbi, u različitim državnopravnim područjima i društvenim sistemima, i verskim zajednicama. Izložena riznica raznorodnih vrsta dokumenata (povelje, diplome, ukazi, rešenja, odluke, katastarski planovi, projekti, mape, notni zapisi, pisma, fotografije...) obuhvata vremenski raspon od 1565. (najstariji dokument koji se čuva u Arhivu) do 1970. godine. Svojim estetsko-likovnim karakteristikama posebno se izdvajaju izložene povelje, cehovska i kalfena pisma, bakrorezne i pastelno obojene katastarske mape – iz doba baroka, neoklasicizma i romantizma, koje dočaravaju posetiocima vreme pisara, kaligrafa, iluminatora.\nAutori i priređivači se nadaju da su otkrivanjem Arhiva, objavljujući živi, ubedljivi govor dokumenata, dali doprinos u podsticanju i širenju svesti o značaju i lepoti arhivske baštine.\n16. Muzej savremene umetnosti Vojvodine\nPosmatrači pomračenja-Četvoronošci, Šminkanje-Brijanje-Vezivanje kravate\nKontinuirano, već niz godina Milan Blanuša u prvi plan svog umetničkog istraživanja stavlja čoveka (figura, portret, autoportret...). Na izložbi u MSUV umetnik će o čoveku i njegovoj sudbini govoriti kroz 45 slika i 130 skulptura. Kustos izložbe: Živko Grozdanić.\n"Prema svim svojim temama i motivima Blanuša je uvek imao jedan kritički odnos,koji se nikada nije a priori zadovoljavao životnim zadatostima, gotovim rešenjima i receptima, konačnostima. U Blanušinim slikama sve je stavljeno na proveru. Preciznim jezikom figuracije, fotorealizma ili čitljive ekspresionirane prizornosti, umetnik nikada nije zaključivao, nego je uvek postavljao pitanja, uvlačio nas u okruženje sopstvene sumnje i sopstvene zapitanosti, istinske i egzistencijalne, kakvu, uostalom, i zaslužuju sudbinske i univerzalne teme kojima se bavio." S. Stepanov\nMultimedijalna izložba koja tretira problem sukoba interesa i njegove različite aspekte od opravdanih do apsurdnih. Publika će moći da vidi umetničke i dokumentarne radove kolektiva Muzeja i njihovih najbližih saradnika. Svi oni su: likovni umetnici, dizajneri, arhitekte, istoričari umetnosti, menadžeri u kulturi...\nTradicija i inovacija u mađarskom dizajnu: Žolnai (Zsolnay) porcelan i mladi dizajneri "Fise"\nIzložba predstavlja kontinuitet u mađarskom dizajnu pokazujući kako se tradicija Žolnai (Zsolnay) prožima u delima mladih mađarskih autora. Okupljeni kao nezavisni dizajneri u organizaciji "Fise", oni nastoje da sačuvaju i unaprede osobenosti mađarskog dizajna koji se zasniva na sintezi poštovanja ručnog rada i primeni najnovije tehnologije.\nKustos izložbe: Svetlana Mladenov. Izložba je realizovana u saradnji sa Ambasadom Madjarske.\nFISE Fiatal Iparművészek Stúdiója Egyesület\nŽelim da budem dizajner nakita\nDečja likovna radionica Studija Mano, koja se bavi teorijskom i praktičnom edukacijom najmlađih, u Noći muzeja organizuje kreativni program za decu od 4-14 godina u kome će se baviti nakitom. Svako dete koje želi može da se oproba kao dizajner nakita i izradi nakit po sopstvenim idejama. Najzanimljivije ideje po mišljenju stručnog žirija Noći muzeja biće iste večeri nagrađene, a nagrade će se dodeliti u 21h u Muzeju. Sponzor nagrada je Ambasada Mađarske i Galerija satova i nakita Berić iz Novog Sada.\nUdruženje građana "Studio Mano"\n17. Centar za likovno vaspitanje dece i omladine Vojvodine\nScena, maska, kostim, lutka\nIzložba reprezentativnih radova iz kolekcije Centra za likovno vaspitanje na temu Pozorište, kao motivacija , obuhvatiće oko 300 dečijih radova. Kao prateći deo izložbe, biće organizovane likovne radionice, na kojima će deca, uz pomoć likovnih pedagoga, izrađivati maske i kostime. Nakon realizacije, radovi postaju deo postavke.\n18. Galerija Most Zavoda za kulturu Vojvodine\nZavičajni muzej Čerević\nU galeriji "Most" Zavoda za kulturu Vojvodine biće postavljeni eksponati iz Zavičajnog muzeja Čerević, koji reprezentuju sadržaj samog Muzeja: skulpture Jovana Soldatovića i slika Milenka Šerbana. Audio-video materijal u projekciji konstantno će prikazivati priču o Čereviću i najavljivati polaske autobusa koji će prevoziti zainteresovane na relaciji Novi Sad - Čerević i nazad. U fiksiranom terminu, dva puta u toku noći u trajanju od jednog sata (od 21:30-23:00 i od 23:30-01:00), u Zavičajnom muzeju u Čereviću izvešće se umetnički program tradicionalnog stvaralaštva ovog mesta.\n19. Mali likovni salon KCNS\nPostavka "Neko nas posmatra" sačinjena je iz tri dela: triptiha Marijete Sidovski na jednom zidu, slike Simonide Filipove-Kitanovske na drugom zidu i instalacije u središnjem delu galerije. Instalacija će biti sačinjena od 60-tak mobilnih skulpturica, nastalih kao simbioza i stilizacija motiva zastupljenih u delima ove dve umetnice. Mobili su izrađeni u kombinovanoj tehnici, a pomoću metalne konstrukcije biće okačeni na plafon galerije.\nSlikari, kao i svi ljudi, posmatraju svet svojim očima.\nOko je deo njihovog alata.\nTo što gledaocu uglavnom nije poznato je da umetnik dok stvara ne gleda i ne oseća svet na način kao što to čini čovek koji nije umetnik – umetnikov pogled je uvek okrenut ka unutrašnjem, ka nevidljivom svetu umetnikove duše, srca, refleksije, intuicije, svega što je njegova srž.\nAli ko posmatra umetnika?\n...ili možda mislimo, u veličanstvenoj eleganciji našeg ega, da smo mi zadnji posmatrači u lancu?...\n20. Studio M\nJavni čas crtanja i slikanja po modelu\nPublika Noći muzeja prisustvovaće času crtanja i slikanja po modelu i imati prilike da vidi kako studenti, uz mentorstvo svojih profesora, usvajaju praktična umetnička znanja. Tema je akt. Svi oni koji žele da oprobaju sopstvene kreativne mogućnosti mogu da se pridruže studentima i izrade svoj crtež po modelu.\nVideo projekciju dokumentarnog materijala o Akademiji klasičnog slikarstva kao i fotografije najpoznatijih aktova iz istorije umetnosti, moći će da prate posetioci koji se u Noći muzeja nađu na platou ispred zgrade Studija M.\nAkademija klasičnog slikarstva, Univerzitet Educons\nZONA CENTAR BANOVINA\n21. Izvršno veće AP Vojvodine (Banovina, centralni hol)\nIzložba umetničkih dela iz fonda Vlade AP Vojvodine\nOdabir umetničkih dela koja se nalaze u posedu Vlade, baziran je na različitim recepcijama horizonta pejzaža s jedne, i mrtve prirode, s druge strane, kao večitog aksioma i žanra u slikarstvu. Platna su razvrstana prema opažajnim celinama, postavljena na jednostavne panoe razvrstane u formi nepravilnog karea. Izdvajajući ova dela iz zbirke Vlade kao neprevaziđene uzorke, i bez obzira na stilska opredeljenja, koncepcije i poetike, u ovoj Noći muzeja, realizuje se izložba prema izrazito vrednosnim kriterijumima.\n22. OTP Banka\nIstorija papirnog novca u Srbiji\nPored ekonomskog aspekta novca, cilj ove izložbe u izlozima OTP banke je da se sagledaju i njegovi sociološki, istorijski i grafičko-umetnički fenomeni. Papirni novac se razmatra iz dva ugla, kroz prizmu umetnosti i kroz vizuru svakodnevnog života.\nNa izložbi su prezentovane papirne novčanice od svoje pojave u Srbiji do danas, propraćene interesantnim tekstovima i prilozima vezanim za ovaj fenomen. Neke od informacija koje budete saznali na izložbi imaju značaj ekskluziviteta.\nProducenti: Elitna privatna srednja ekonomska škola, OTP banka i VISART, Asocijacija za vizuelnu umetnost I kulturu.\nElitna privatna srednja ekonomska škola\n(Ne)mogući rajski vrt\nIzložba posvećena vrednosti novca kroz umetnički diskurs Dušana Todorovića biće postavljena u izlogu OTP banke i platou ispred Banke.\nU skladu sa duhom novog vremena, u poremećenom sistemu vrednosti u kome se gube stari, a stavaraju novi etički kodeksi, kako na lokalnom tako i na globalnom planu, DušanTodorović pronalazi svoj individualni, kreativni način da odreaguje na nametnutu situaciju, pokaže lični otpor vladajućim trendovima, još uvek verujući u snagu umetnosti i njenog uticaja na društvenu stvarnost i svest pojedinca, da ih isprovocira, podstakne na razmišljanje... Šta čini vrednost novca? Možda portret ličnosti otisnut na njoj ili nešto drugo? Koje su to ličnosti koje mogu povećati vrednost jedne novčanice? Monaliza, Madona ili neko treći? Otisak i original u delu Todorovića dobijaju isti tretman, a mogućnosti njihove prezentacije su brojne i originalne, kako tehnološki, formalno, tako i sadržinski, tematski. Tako temu o vrednosti novca razvija preko grafika, slika, crteža, printova, svetlosnih instalacija i foto i video zapisa.\nU Noći muzeja umetnik će predstaviti svoj lični novac, a publika će odlučiti o njegovoj pravoj vrednosti. Producenti izložbe: OTP banka i VISART, Asocijacija za vizuelnu umetnost I kulturu.\n23. Spomen zbirka Pavla Beljanskog\nTrg galerija 2\nArtisti i modeli: Sava Šumanović i kraljica Monparnasa\nZahvaljujući internacionalnom sastavu umetničke družine objedinjene terminom "pariska škola", Monparnas je u periodu između dva svetska rata postao simbol lične i umetničke slobode ne samo Pariza već i čitavog sveta. "Pariskoj školi" pridružili su se mnogi naši umetnici, poput Petra Lubarde, Mila Milunovića i Save Šumanovića, koji je tokom trećeg boravka u Parizu (1928–1930) iznajmio atelje na Monparnasu. Кuriozitet ove pariske četvrti predstavljala je grupa samosvesnih žena koje su za život zarađivale nastupajući kao igračice, glumice, pevajući u kabareima ili pozirajući slikarima. Među njima je zapaženu ulogu imala Alis Prin (1901–1953), poznatija kao Kiki sa Monparnasa, simbol boemskog i umetničkog života. Inspirisala je Man Reja, Mojse Kislinga, Aleksandra Kaldera, a Savi Šumanoviću je pozirala 1929. godine, o čemu svedoče čuvene slike iz Galerije slika "Sava Šumanović" u Šidu: Jutro (Ležeći ženski akt), Pariski model – Kiki, kao i Kraj šumarka (Kupačice). Osim na ovim delima, Kiki će biti predstavljena na fotografijama Man Reja i drugih fotografa, kao i kroz avangardne i komercijalne filmove u kojima je glumila. Budući da se i sama ogledala u slikanju, preko reprodukcija njenih radova, publika će se upoznati sa autobiografijom ove neobične ličnosti.\nKurs Crtanja po modelu\nU zabavnoj atmosferi, uz opuštajuće zvuke džeza i projekcije filmova, posetioci će na trenutak osetiti čari Pariza "ludih" dvadesetih i tridesetih godina XX veka. U dvorištu Spomen-zbirke program će obuhvatiti interaktivni kurs Crtanja po modelu u kojem će se deca i odrasli oprobati u veštini crtanja.\n24. Galerija Matice srpske\nIzmeđu estetike i života – predstava žene u stvaralaštvu Paje Jovanovića\nIzložbom Između estetike i života - predstava žene u stvaralaštvu Paje Jovanovića Galerija Matice srpske uključila se u obeležavanja nacionalnog jubileja 150 godina od rođenja slikara Paje Jovanovića, čiji je pokrovitelj Ministarstvo kulture Republike Srbije. Etabliran kao umetnik evropskog ranga i renomea, kao slikar kompozicija Balkana, istorijskih scena i portreta, Jovanović je tokom čitavog 20. veka uživao ugled vodećeg nacionalnog slikara, prihvatljivog kulturnoj politici, dopadljivog kritici i publici. Predstava žene kao fenomen prisutna je u celokupnom opusu Paje Jovanovića, i u hronološkom i u tematskom smislu, te pruža mnogobrojne mogućnosti za tumačenja.\nIzložba prikazuje Paju Jovanovića kao slikara žene u različitim interpretacijama: aktovima, portretima, mitološkim i orijentalnim kompozicijama, i u raznovrsnim tehnikama – preciznim uljanim slikama, slobodnim skicama, deskriptivnim crtežima. Zamišljena je sa idejom da se kroz interpretaciju umetnikovih tematskih interesovanja pruži slika o vrednostima i značaju njegovog stvaralaštva. Na izložbi će biti predstavljeni radovi Paje Jovanovića iz fondova Narodnog muzeja u Beogradu, Muzeja grada Beograda, Galerije Matice srpske, Gradskog muzeja u Vršcu i Narodnog muzeja u Zrenjaninu.\nBio jednom jedan slikar Paja Jovanović\nPrezentacija ovogodišnjeg edukativnog programa za decu Bio jednom jedan slikar...Paja Jovanović kroz kreativne radionice i izložbu dečjih radova koji su nastali kao rezultat programa.\nTokom godine, u prostoru stalne postavke 19. veka, deca su se pred izloženim delima Paje Jovanovića upoznala sa životom i umetničkim stvaralaštvom, vremenom i prostorom u kojem je slikar živeo i stvarao. Edukativni program i kreativne radionice odvijale su se kroz četiri tematske celine: Odrastanje i stvaranje Paje Jovanovića; Običaji srpskog i drugih naroda toga vremena; Slike pričaju priče o prošlosti; Lepotice i junaci iz Pajinog vremena.\nIzložba dečjih radova i kreativne radionice planirana je u dvorištu Galerije i obuhvataće različite interaktivne aktivnosti za decu i odrasle: crtanje, slikanje, vajanje, interaktivne igre, kostimiranje, slaganje puzli, fotografisanje i slično. Program će voditi kustosi i konzervatori Galerije zajedno sa saradnicima sa Odseka za Pedagogiju Filozofskog fakulteta u Novom Sadu i kreativne radionice Maštalica. Od 19.00 - 20.00h Dečju plesnu radionicu vodiće Slađana Markov iz plesnog centra Allegro, a deca će imati priliku da nauče korake specijalnog muzejskog plesa Muzambe.\nSlika i pokret\n20 – 02 h\nProgram koji povezuje različite umetničke izraze vezane za istu tematiku ili istorijski period. Spoj slikarstva i plesa: orjentalne predstave žene i orijentalni ples, portreti žena – građanski i reprezentativni i ritmovi engleskog i bečkog valcera, tanga... Posetici ce imati priliku da učestvuju u plesnim radionicama: 20.00 h: Čari Istoka - trbušni ples; 22.00 h: Ritam Beča – valcer; 23.00 h: Tango; 00.00 h: Salsa Night. Program će se izvesti u saradnji sa plesnim centrom Allegro iz Novog Sada.\nKoji si ti model?\nInteraktivni sadržaji namenjeni publici Noći muzeja: kostimiranje, slikanje, vajanje, žive skulpture, igre memorije... U zabavnoj atmosferi i uz prijatnu muziku u okviru programa Koji si ti model? posetioci će biti u prilici da uz pomoć različitih rekvizita i kostima postanu modeli sa poznatih dela Paje Jovanovića. Takođe, moći će da se fotografišu, kupe različite suvenire, a čekaju ih još mnoga iznenađenja...\nHepening Potraži me okupiće mlade sa intelektualnom ometenošću i umetnike iz oblasti plesne, pozorišne i vizuelne umetnosti, članove organizacije Per.Art iz Novog Sada, koji od 1999. godine kontinuirano rade na afirmaciji stvaralaštva osoba sa intelektualnom ometenošću u okviru programa "Umetnost i inkluzija". Novosadska publika imaće priliku da se upozna sa različitim umetničkim i društvenim segmentima rada programa "Umetnost i inkluzija", kao i da otkrije nešto više o mladima sa intelektualnom ometenošću i njihovoj maštovitosti, inovativnosti, životnom optimizmu i izuzetnoj neposrednosti u komunikaciji.\n25. Galerija likovne umetnosti poklon zbirka Rajka Mamuzića\nVase Stajića 1\nDragiša Radulović: Portreti (1962 - 2005)\nIzložba fotografija umetnika čija se umetnička dela nalaze u Fondu Galerije, kao i dela onih umetnika koji su generacijiski bliski autorima iz Fonda i koji, takođe, imaju značajnu ulogu u formiranju naše umetničke scene (Bata Mihajlović, Ljubica Cuca Sokić, Petar Omčikus...)\nNovu stalnu postavku čini nov odabir dela 35 umetnika sabranih u Zbirku Rajka Mamuzića. Ovim konceptom ističe se uloga naših umetnika u kreiranju posleratne likovne scene, ali se i prezentuje morfološka razuđenost te scene; predstavljaju se najkarakterističniji umetnički stavovi kao hronologija umetničkih dešavanja, posebno šeste decenije.\nSavremena mađarska grafika\nIzložbu čine 70-tak najreprezentavnijih grafičkih listova savremenih mađarskih umetnika (Madacsy István, Baranyay András i Gacs Gábor...)\n26. Zavod za zaštitu prirode Srbije\nIzložba slatkovodnih i marinskih vrsta riba: mistrija, jesetra, klen, šaran, smuđ, štuka, jegulja, mladica, moruna...; grdobina, lica, kostorog, zubatac, arbun, morski pauk, ajkula prasac, pagar, ugor, palamida, sabljarka i dr. Pored raznovrsnih komercijalnih vrsta riba, poreklom iz reka Srbije, posetioci će moći da vide i atraktivne eksponate poput šarana ulovljenog na samom ušću reke Bojane, u skoroj slanoj vodi; jadransku jesetru, retku vrsta koja se danas može videti samo u nekim muzejima; morunu dužine preko 2 m i soma dužine 2.2 m, koji je zbog svoje impozantnosti dugo držao šampionsko mesto u sportskom ribolovu Srbije. Posebno mesto na izložbi zauzeće nova vrsta ribe u Dunavu - mistrija, koja se pojavila 2006. godine. Kako je od skoro u našim vodama, mnogi posetioci će je videti prvi put. Pored ajkula, biće izložene i druge jadranske vrste poput tune duge 2 m, sabljarke, kovača, lice.\nAutor izložbe: Dubravka Mićković, kustos Prirodnjačkog muzeja iz Beograda.\n27. Novosadski otvoreni univerzitet\nProjekcija 16 mm filmova iz arhiva NOU-a, u produkciji TERA (Neoplanta) film:\n- Doručak sa đavolom i Spomenik, Mike Antića\n- Dokumentarni film o Novom Sadu\n- Prvi kratki filmovi Želimira Žilnika\n- Filmovi Branka Miloševića\nFrizure XX veka\nKako se menjala moda i izgled ženskih i muških frizura tokom XX veka... Za posetioce Noći muzeja, POKLON - FRIZURA po izboru, iz vremena prošlih.\nIzložba do izložbe\nNovosadski otvoreni univerzitet posetiocima Noći muzeja predstaviće se sa tri izložbe: Izložbom fotografija o istorijatu Novosadskog otvorenog univerziteta "Od Radničkog univerziteta do danas", Etno izložbom tkanja, realizovanom u saradnji sa Udruženjem tkalja Novog Sada i Kolektivnom izložbom Likovnog kluba NOU - slike, keramika i nakit.\nRadionice i tribine NOU\nDve kreativne radionice u terminu od 18.00-21.00h, namenjene svim posetiocima, posebno deci i njihovim roditeljima (navijamo za decu!), koji će imati priliku da se takmiče u kreativnosti kroz vajanje u glini i grafičku tehniku grataž. U terminu od 20.00-24.00h svakog punog sata održaće se po jedna interaktivna tribina iz oblasti kulture: filma, likovne umetnosti, književnosti i pozorišne umetnosti.\n28. Galerija Renata\nGranica svetlosti i senke\nBogdan Šuput u kontekstu razvoja srpskog intimizma\nIzložba i prateća publikacija predstaviće složeni opis Bogdana Šuputa, umetnika koji je u vrlo kratkom životnom i stvaralačkom veku, ostvario značajan doprinos u razvoju srpskog intimizma. Izložbom su obuhvaćena ulja na platnu, akvareli, grafike i crteži, kao i dokumentarni materijal koji podrazumeva bogatu korespodenciju umetnika sa svojim savremenicima (Cuca Sokić i Peđa Milosavljević) i dnevnik rada uredno vođen do samog kraja života.\nZONA CENTAR ZLATNE GREDE\n29. MMC Led Art - Art klinika\nTokom NATO bombardovanja, godine 1999. nastaje knjiga/objekat u kojoj su sakupljeni crteži, grafike, kolaži, pisma... s motivom ZECA. Kolekcija, koja se dopunjava zečevima – igračkama i predmetima – dobija naziv "Zec koji je pojeo muzej". U narednim godinama zbirka raste i prevazilazi okvire "kućne radinosti". Posle više godina sakupljanja, ukazuje se potreba za sistematizacijom. Ustrojava se memorijalni muzej sa različitim zbirkama, koji ima i odeljenje za društveni angažman. Premijerno, Muzej izlazi u javnost na 12. bijenalu umetnosti u Pančevu, 2006. Trenutno, "Zec koji je pojeo muzej" pokušava da pronađe stalno mesto boravka.\n30. Foto, kino i video savez Vojvodine\nStyle hunters, cool hunters, trend hunters - lovci na stilove – fotografi blogeri: Katja Hentschel (Glamcanyon blog www.glamcanyon.com ), Eddie Newton (Mr Newton blog www.mrnewton.net ) i Gunnar Hämmerle (Style Clicker blog www.styleclicker.net ) fotografišu maštovito odevene prolaznike na ulicama Pariza, Njujorka, Londona, Antverpena, Berlina, Minhena, Helsinkija, Štokholma i drugih modnih i kulturnih centara. Svaka generacija, svaki grad, svaka zemlja i svako vreme imaju svoj duh i svoju kulturu. Duh grada i vremena, duh generacije moguće je videti kroz mnoge aspekte života. Jedan od njih svakako je moda.\nPokazaćemo vam kako to mi, kao pojedinci, načinom odevanja učestvujemo u stvaranju opšte slike grada u kom živimo, koliko je ta slika važna i koliko utiče na globalnu predstavu zemlje iz koje potičemo. Inspirišite se, proširite vidike – pogledajte sa nama projekcije fotografija jednih od najpoznatijih blogera u svetu mode!\nIzložba Style Hunters / Lovci na stilove publici će premijerno biti predstavljena u Noći muzeja u galeriji FKVSV, da bi nakon toga krenula na turneju po zemlji.\nModa u noći 2009\nČasopis za opštu kulturu "Ugled" i organizatori "Noći muzeja u Novom Sadu" došli su na zajedničku ideju da u muzejskoj noći pozovu fotografe i foto-amatere da obrate pažnju na odevanje posetilaca, a posetioci, u isto vreme, podstaknu na kreativnije odevanje.\nČasopis "Ugled" bavi se opštom kulturom, boreći se tako i na zaboravljenom polju kulture odevanja. Kulturna manifestacija "Noć muzeja" igra veliku ulogu u borbi za pitanja opšte kulture. Ne samo što nas poziva u muzeje, nego je i ogledalo u kojem svako od nas jasno može videti svoj lik. Garderoba kao izraz ličnosti, izraz slobode, ili ropstva; ja kao individua ili ja u moru sličnih – hajde da učimo kroz zabavu! Pogledajmo zajedno kako smo to izgledali u muzejskoj noći 2009. godine. "Ugled" podstiče i podržava. Put jeste ozbiljan, ali cilj donosi mnogo. I, verujte, vredi. U 22h dodela nagrade za najboljeg lovca na stil na foto-konkursu "Moda u noći" 2009, koga će obradovati Galerija satova i nakita Berić.\nČasopis za opštu kulturu "Ugled"\n31. Francuski kulturni centar\nZlatna greda nekad - FKC danas\nZlatna greda hier - CCF aujourd'hui\nAko ste ponekad nostalgični, mislima se vraćate u prošlost sećajući se dragih gradskih mesta okupljanja koja su danas gotovo zaboravljena, ova izložba je baš za Vas. Francuski kulturni centar nalazi se u prostoru nekadašnje čuvene gradske kafane "Zlatna greda" i u Noći muzeja pokušaće da evocira uspomene na nekadašnji prostor, njegove posetioce i atmosferu. U tome će im pomoći Novosađani i profesori Akademije umetnosti Univerziteta u Novom Sadu.\n32. Galerija Prometej\nAko želite da saznate više o 17 fruškogorskih manastira, njihovom nastanku, stradanju, obnavljanju, vrednosti... posetite ovu izložbu posvećenu našoj kulturnoj baštini. Povod za osmišljavanje ove izložbe je istoimena monografija akademika Dejana Medakovića koja na stručan, a ipak popularan način govori o sudbini fruškogorskih manastira. Pored dokumentarnog materijala, fotografija i arhivske građe, izložbu će upotpuniti autentični eksponati iz riznice Karlovačke mitropolije.\n33. Akademija umetnosti Univerziteta u Novom Sadu\nĐure Jakšića 7 (Multimedijalni centar)\nPerformans Plastični raj preispituje jednokratnu upotrebnu vrednost pripisanu predmetima od plastike. U okviru polusatnog audio-vizuelnog izvođenja, jeftine plastične igračke postaju svojevrsni muzički instrumenti, poliuretanske vreće umesto mermera grade umetničku skulpturu, dok sintetičko cveće postaje nova mrtva priroda. U svom novom kontekstu, plastika postaje Dišanovski umetnički predmet, svojevrsno oružje protiv kulture jednokratne upotrebe… Učestvuju studenti II, III, IV i master studija Novih likovnih medija. (Program Departmana likovnih umetnosti).\n24 - 1:15 h\nPredstava "Rodoljupci" Jovana Sterije Popovića u adaptaciji i izvođenju studenata III godine glume u klasi profesora Borisa Isakovića i asistenta Miljana Vojnovića. (Program Departmana dramskih umetnosti)\n19 - 21:30 h\nMuzički program studenata Departmana muzičke umetnosti Akademije umetnosti.\n34. Radio Cafe\nIzložba fotografija Predraga Novikova koje su u estetskom i filozofskom smislu okrenute kulturi Japana, a najveći broj fotografija je i nastao u "zemlji izlazećeg sunca". Takođe,izložba prikazuje i fotografije iz evropskih i svetskih metropola, poznatih turističkih destinacija, kao i iz Novog Sada i s Fruške Gore. Izložbu "Reći ću ti nešto" prati istoimena publikacija, a svaka od fotografija nudi po jednu, rukom pisanu, misao, na srpskom i na engleskom jeziku.\nOd Čuruga do Čurunge\nCiklus slika akademskog slikara Đorđa Kovačeva inspirisan arhetipskim simbolima kao predložak za likovnu transformaciju. Izložba će biti propraćena autorskom muzikom Đorđa Kovačeva (nastup u 21h) i video prilogom.\n35. Gimnazija Svetozar Marković\nLaza Kostić i mi - sport, zdravlje i lepota\nPrezentacija priručnika za zdrav život u izdanju Fonda "Laza Kostić"\n20 - 21, 22 - 23 h\nPod motom: "Naučimo od Laze - ojačajmo svoje telo i svoj duh!", učesnici ovog programa nas provode kroz zanimljiv sportski život čuvenog pesnika Laze Kostića, koristeći ga kao inspiraciju za promenu u nama samima i okretanjem ka zdravijem i fizički aktivnijem životu. Učesnici: Petar Čelik, legenda jugoslovenskog bodi bildinga, Marina Milić-Apostolović, pijanistkinja i gosti.\nNa ovaj sadržaj Fonda "Laza Kostić" u Gimnaziji, publiku Noći muzeja upućivaće i velika skulptura od balona "Sportista", istovremeno postavljena na Trgu slobode.\n21 - 22, 23 - 24 h\nPromocija knjige Pere Zubca koji na izuzetno zanimljiv način otkriva istorijske činjenice o Lenki Dunđerskoj do sada sakrivene od javnosti, kao i svoje viđenje Lenkine misteriozne ljubavi prema Lazi Kostiću.\nTaj razbarušeni, neobični genije, Laza Kostić!\nDečija kreativna radionica\nKreativna radionica posvećena Lazi Kostiću i Lenki Dunđerskoj, posebno njihovim afinitetima prema umetnosti i sportu. Kreativni rad obuhvata izradu lutaka Laze i Lenke i likovne predstave ove dve ličnosti i njihovih dela. Pored toga, deca će imati priliku da rešavaju različite ukrštenice, rebuse, zadatke bojenja, dopunjavanja i slično, na ovu temu. Najbolji radovi biće objavljeni u jubilarnoj interaktivnoj knjižici posvećenoj Lazi Kostiću. Radionicu vodi Ljiljana Dinić, istoričar.\nFond "Laza Kostić"\n36. Sportski i poslovni centar Vojvodine – zatvoreni bazeni\n(ulaz sa Limanske strane, Bulevar cara Lazara kod parkinga – službeni ulaz IV)\n20 — 02 h\nIzlazak savremene likovne umetnosti iz galerija i ulazak u alternativne prostore uvek je za umetnike, a i za publiku svojevrsni izazov pun iznenađenja i novih mogućnosti. Bazeni SPENS-a u Noći muzeja biće poligon za umetničke esperimente mlađih novosadskih umetnika, kao i apsolvenata Akademije umetnosti, predvođenih prof. Vladom Rančićem.\nNa vodi, u vodi i oko vode vodiće dijalog skulpture, objekti, instalacije, u multimedijalnom ukrštanju (zvuk, svetlo) stvarajući posebnu privlačnu atmosferu.\nPublika novosadske noći muzeja ima privilegiju da prisustvuje ovom jedinstvenom, ekskluzivnom umetničkom događaju po prvi put izvedenom u našoj zemlji. Nestabilnost vodene površine, njena dubina, talasanje i odsjaji postavljaju ozbiljne i komplikovane zahteve pred mlade umetnike, na koje će oni odgovoriti zanimljivim idejama, osobenom kreativnošću i koncepcijski promišljenim radovima.\nZa najuspešnije realizovanu ideju, najbolje prilagođenu uslovima koje postavlja arhitektura i ambijent bazena SPENS-a, stručni žiri i predstavnici Galerije satova i nakita Berić dodeliće nagradu u 23h na izložbi.\nProducenti ovog sadržaja su Vizart, Asocijacija za vizuelnu umetnost i kulturu i SPENS.\nIzložba fotokolažnih instalacija Jelene Gorički koja se bavi površnom prirodom vizuelnog opažanja savremenog čoveka. Ako zamislimo jednu prostorno-vremenski nezavisnu stanicu, u kojoj dolazi do preslaganja slika kao vizuelnih jedinica, u sasvim novu celinu-kolaž, dobijamo Stanicu u kojoj nastaju utopijske slike, oslobođene realnog konteksta. Kolaži su načinjeni izborom od nekoliko hiljada fotografija nastajalih u periodu od 10 godina. Producent: Kulturni centar Vršac.\n37. Studentski kulturni centar\nStrip Kineske četvrti?\nAko volite strip, učestvujte u Wostokovoj strip-radionici i docrtajte već započeti strip. Dođite na strip-berzu i video prezentaciju izdanja SKC Novi Sad i animiranih filmova. I prepustite se muzičkom izboru DJ Dirty-ja.\n38. Ronilački klub Danubius\nIzložba podvodne fotografije i video zapisi\nČlanovi i prijatelji Ronilačkog kluba "Danubius" doneli su prelepe fotografije i video zapise sa svojih podvodnih avantura. Fotografije su snimljene na raznim mestima u Srbiji, na Jadranskom, Egejskom i Crvenom Moru. Kratkim video zapisima zabeleženi su stanovnici mora, olupine i klubska stažna ronjenja.\nZa nove generacije...\nIzložba stare ronilačke opreme\nRonilačka oprema iz prošlog veka, prikupljana i čuvana u protekle četiri decenije, koliko i postoji Ronilački klub Danubius. Sakupljali su je članovi i prijatelji Kluba i čuvali je za neke nove generacije, kako bi se prisećali starih vremena.\n39. Route 66\nProgram posvećen Nikoli Tesli\nProgram čine: projekcije filmova, izložbe, video prezentacije, koncert, DJ nastup.\nFilmski program: 20:00 - Film Felna (25 min), režija: Zoran Marinkovic (grupa Bjesovi), glavna uloga: Vladimir Zontag, muzika: Zontag; 21:00 - Film Helikopter na glavi (55 min), režija: Vladimir Zontag, Aleksandar Krstić\nVideo prezentacije: 22:30 - spotovi Zontaga: Rock 'n' roll na sto načina, Hodam, Komarci i muve, Dreams (15 min).\nIzložbe: izložba stripa Energy & Light, autor Vladimir Zontag; wc izložba - socijalni strip.\nMuzika: Koncert; DJ Zontag - muzika grupa koje su svoj rad posvetile Nikoli Tesli: Kraftwerk, Dorit Chrylser, White Stripes, Lory Anderson, David Bowie, OMD, Vladimir Zontag...\n40. Građanski fond - muzej Fantasy\nCara Dušana 56 - 58\nReklamne figure nekad i sad\nKinder, Nestle, Onken, Kellog's, M&M's, Mokarex, Jacquet...\nIzložba obuhvata više od 5000 reklamnih figura od tvrde plastike, pliša, porcelana, drveta, kartona i gume. Najveći modeli, visoki preko 50cm, su Kinder plišane životinje, pravljene u malim serijama i ekskluzivno izlagane u malobrojnim radnjama u kojima su se nekad prodavala Kinder jaja.\nŠtrosmajerova 5, Petrovaradin (podgrađe)\nPetrovaradinska tvrđava – Virtual reality\nOvaj sadržaj podrazumeva interaktivnu prezentaciju Gornjeg i Donjeg grada Petrovaradinske tvrđave. Na mapi ovog lokaliteta obeležena su značajna mesta i objekti, a u sistemu 360 VR (virtual reality) obrađeno je nekoliko najvrednijih celina. Projekciju prati muzika Borisa Kovača. Autorski tim: Silard Kovač, Orfeas Skutelis, Kaća Lazukić – Ljubinković, Laslo Dani, Bela Kolarš, Gabor Ifju, Ištvan Kolarš, Aleksandar Stanojlović, Bojana Karavidić.\nOsim projekcije, publika Noći muzeja oći će da pogleda i izložbu fotografija Gradića velikih formata, autora Orfeasa Skutelisa i Silarda Kovača.\n42. Galerija ITD\nPetrovaradinska tvrdjava, pekara br. 1\nADC 88th traveling exhibition\nPutujuća izložba ADC ART DIRECTORS CLUB čije je sedište u Njujorku. Ovaj internacionalni projekat postoji već 88 godina, a u Noći muzeja premijerno će biti predstavljen novosadskoj publici, na Petrovaradinskoj tvrđavi, u Galeriji ITD.\nProjekat sadrži 70 grafičkih radova, DVD program sa nagrađenim video spotovima, klipovima i kampanjama (92 min) i interaktivni DVD sa pregledom internet prezentacije radova koje je ADC nagradio za vrhunski dizajn i inovativnost.\n43. Galerija URBAN DISTRICT 16_11\nPetrovaradinska tvrđava, atelje br. 19 (prof. Dušan Todorović)\nArt Industry_ project\nIndustrijska revolucija ostavila je iza sebe veliki broj atraktivnih prostora - fabrika i pogona -koji postaju utočišta za alternativne oblike umetničke prakse (Endi Vorhol– Faktori). Danas je ova praksa u zapadnom svetu etablirana i usvojena u obliku kulturne politike. Pariz je stanicu Sen Lazar adaptirao u Muzej impresionista, a Berlin je stanicu Hamburger Banhof adaptirao u Muzej moderne umetnosti sa stalnom postavkom ikone konceptualne umetnosti, Jozefom Bojsom. Ovi primeri poslužili su gradu Novom Sadu kao uzor da objekte Ranžirne stanice na Novom Naselju, projektovane od čuvenog inženjera Ajfela, namene za potrebe kulture.\nI ovogodišnji koncept grupe Urban District 16_11 vezan je za ovaj atraktivni prostor. Članovi grupe će ga fotografijama i audio vizuelnim projekcijama pretvoriti u virtuelni muzej. Art Industry Project odvijaće se u ateljeu br. 19 na Petrovaradinskoj tvrđavi. Jedan od sastavnih delova ovog projekta je i učešće muzičke grupe Ponoćni kauboj.\nOvim projektom Urban District 16_11 podržava ideju razvoja kulturne politike grada koji bi, adaptiranjem Ranžirne stanice, dobio atraktivni evropski prostor za multimedijalne umetničke aktivnosti.\n44. Likovni krug\nPetrovaradinska tvrđava, Tvrđava 8\nDobrodošlicu publici Noći muzeja na Petrovaradinskoj tvrđavi pružiće 20-tak otvorenih ateljea, prezentacijom likovnog stvaralaštva umetnika Likovnog kruga.\n45. Umetnički atelje Jovana Boba\nProfesori Jovine gimnazije u gradnji novosadskog Arhiva\nIzložba arhivskih dokumenata\nOvu zanimljivu izložbu Istorijski arhiv Grada Novog Sada pripremio je povodom 200-godišnjice Gimnazije "Jovan Jovanovic Zmaj" i dana Arhiva (21.maj). Na izložbi će biti prikazani dokumenti koji govore o profesorima, njihovom radu u Gimnaziji i drugim aktivnostima kojima su dali doprinos prosvetnom i kulturnom životu.\n46. Galerija tapiserija Boško Petrović\nBastion Leopolda I 10 b, Petrovaradinska tvrđava\nCrno – Belo – U boji\nIzložba tapiserija iz Zbirke "Ateljea 61"\nPosmatrajući razvojni tok savremene tapiserije - a ona je svoju revitalizaciju doživela tek pedesetih godina XX veka - postajemo svedoci pojava i fenomena koji konstantno dokazuju da još uvek postoje neistražena područja u okvirima samog medija. Dela iz Zbirke tapiserija "Ateljea 61" čine realan presek dešavanja na domaćoj tapiserijskoj sceni u prethodnih pedeset godina. Različite poetike umetnika koji su je stvarali doprinose bogatstvu i raznovrsnosti zbirke, pa je moguće tapiseriju posmatrati sa različitih stanovišta. Tradicionalna tapiserija i tkani objekti koji komuniciraju sa ambijentom, u suprotstavljanju belog i crnog obojenom, tema su ove izložbe, a samo deo mogućnosti da se publici pokaže bogatstvo koje čuva Zbirka tapiserija "Ateljea 61".\nJastuk po jastuk...\nJastuk kao civilizacijska tvorevina kroz istoriju se potvrđivao svojom praktičnom namenom, jednako kao i posebnim vizuelnim i dekorativnim osobinama. Kao zadata tema, svakako je izazov bivšim i sadašnjim polaznicima Škole tkanja »Ateljea 61«, koji su na različite, po pravilu maštovite načine, pokušali da pronađu sopstveni kreativni senzibilitet.\n47. Planetarijum ADNOS-a\nPetrovaradinska Tvrđava 11\nPlanetarijumski projektor omogućava simuliranje nebeske sfere na svodu kupole Planetarijuma. Posetiocima na ovakvom "projektovanom nebu" biće objašnjeno kretanje nebeske sfere, vidljiva sazvežđa, izgled neba sa različitih lokacija na Zemlji (na polovima, na ekvatoru), izlazak i zalazak zvezda i planeta, kretanje Sunca... Projekcija će se ponavljati svakih 45 minuta, a zbog ograničenog broja mesta u Planetarijumu (kapacitet 55 mesta), biće organizovano prijavljivanje zainteresovanih posetilaca.\nPublika će moći da čuju i izlaganje o razvoju astronomije kroz vekove i civilizacije čija je priča jedinstveno oslikana duž tzv. hodnika Zvezdanih staza koji predstavlja ulaz u Planetarijum.\nUkoliko vremenski uslovi dozvole, biće organizovano teleskopsko posmatranje u blizini zgrade Opservatorije. Tom prilikom biće posmatran Mesec i neke od planeta (ako budu vidljivi), i/ili neke od maglina. Takođe posetioci će moći da čuju i mali vodič kroz trenutno-vidljiva sazvežđa.


100 godina od Boljševičke revolucije: kritika Svetske revolucije s pozicije rđavog muslimana - Algoritam\nPiše: Aleksandar Abasi\nMoju kritiku sekularne kolonijalne zapadnjačke levice zbog njenog saučesništva u rasizmu usmerenom protiv muslimana ne treba smatrati reakcionarnom pozicijom uperenom protiv marksizma i protiv levice. Naprotiv, ona je poziv sekularnoj zapadnjačkoj levici da bolje razume komplikovani odnos prema muslimanima izvan svojih evrocentričnih i zapadnjačkih okvira. U svojoj knjizi Duše crnih naroda V. E. B. di Boa je istakao da je Boljševička revolucija doprinela da se probije međunarodna rasna barijera, omogućivši kolonizovanim narodima da steknu trajnu podršku iz stranih zemalja kako bi se suprotstavili kolonijalnim vlastima, što je za mnoge bilo istina, ali ipak ne možemo reći da je to važilo univerzalno i za sve. Crvena plima je bez sumnje za mnoge bila revolucionarna, međutim u odnosu na muslimane, Boljševička revolucija samo je učvrstila već postojeće antimuslimanske „rasne barijere“, ako priznamo da je dugoročno posmatrano odnos Rusije prema muslimanskim narodima bio kolonijalne prirode.\n„U svim ovim mišljenjima previđa se bitan element u ovom pitanju, koji se mora priključiti svim ostalim elementima, a to je duh krstaških pohoda koji je u krvi svih Zapadnjaka i u dubini njihovog uma, na koji se nadovezuje imperijalistički strah od islamskog duha i nastojanje da se uništi snaga islama, dok se Zapadnjaci povezuju u zajedničkom osećanju i zajedničkom interesu da ga unište. Tako se ujedinjuju komunistička Rusija i kapitalistička Amerika.“ (Sajid Kutb)\nGlobalnoj radikalnoj levici potrebna je doza terapije koju sama prepisuje drugima. Potrebno je da pronađe nešto sa spiska svoje recepture kritičke teorije i da se psihoanalitički malo pozabavi sopstvenom kolektivnom svešću pre nego što uperi prst na bilo koga, a naročito na muslimane. Stanovište globalne radikalne levice i njena hegemonistička istoriografija Boljševičke revolucije i sovjetskog projekta koji je iz nje proizišao mora se kritički preispitati i raskrstiti sa svetačkim hagiografijama koje čitavih 100 godina kasnije nastavljaju da propagiraju video snimci poput ovog. Štaviše, ovakvu esencijalizmu sklonu istoriografiju kritikovali su i mnogi pripadnici radikalne levice, ali su oni marginalizovani unutar šireg diskursa radikalne levice. Ne kažem ovo kao neko ko je iz neznanja protivan radikalnoj levici niti sam neko ko nekritički podržava radikalnu levicu. Ja zapravo imam komplikovan odnos prema sekularnoj zapadnjačkoj hegemoniji ukorenjenoj u globalnu radikalnu levicu i to zbog načina na koji je paradigmatski sankcionisala pokušaje muslimana da budu politički samostalni i autonomni koristeći se jezikom islama odnosno islamizma (Sajid 1997 & 2014). Ova evrocentrična sekularna kolonijalna istoriografija Boljševičke revolucije i opštijeg sovjetskog projekta moraju se podvrgnuti dekolonizaciji kako bi globalna radikalna levica bolje razumela i reformisala svoj odnos prema muslimanima i islamskim pokretima koji teže sticanju samostalnosti i autonomije.\nNaličje Boljševičke revolucije\nOd samog izbijanja Boljševičke revolucije, u godinama koje su usledile i u periodu sovjetskog imperijalističkog projekta uvek je postojalo i naličje, druga strana koja se odnosila na muslimane u ruskim kolonijama. Citatom kojim počinje ovaj tekst Sajid Kutb ukazuje na „duh krstaških pohoda“ koji čini kolonijalnu modernost, a koji je, po njemu, bio upisan u „krvi i umu“ kako Istočnog tako Zapadnog bloka tokom Hladnog rata. Bauk muslimana oduvek je izazivao strah kod ateističkog sovjetskog čoveka u samoj osnovi njegovog sekularizma. U stvari, najveću pretnju za sovjetskog čoveka predstavljala je muslimanska žena, čija je rasno, rodno i klasno određena Drugost bila iskonski neprijatelj idealnog Sovjetskog čoveka.\nSovjetski projekat značio je smrt autohtonog muslimanskog načina života, znanja i vladanja unutar granica sopstvenog sveta. To je postala civilizacija smrti, a Crveni nastavak evrocentričnog sveta, kako kapitalističkog tako komunističkog, imao je da proguta, disciplinuje i uništi islamsku civilizaciju koju su Zapadne imperije kolonizovale i podjarmljivale tokom 500 godina dugog procesa dugog trajanja kakav su bili modernizacija i kolonijalizma.\nUspon modernog/kolonijalnog svetskog poretka odigrao se na brojnim frontovima u odnosu na muslimanski svet. Počev od osvajanja muslimanske Zapadne Afrike (sredinom XV veka), razaranja Al-Andalusa (1492) i osvajanja Južne i Jugoistočne Azije (1498) koje su izvršile Španija odnosno Portugalija, do uspona Ruskog carstva u XVI veku do kojeg je došlo na islamskim teritorijama u Centralnoj Aziji, islamofobija je uvek predstavljala jednu od najrasprostranjenijih, ako ne i najrasprostranjeniju formu kolonijalne ontološke razlike između onih koji se smatraju ljudima i onih koji se smatraju neljudima pri uspostavljanju modernog/kolonijalnog svetskog poretka. Pojava ovog rastućeg planetarnog rasizma usmerenog protiv muslimana nastala je u vreme zapadnohrišćanskih krstaških pohoda protiv muslimanskog neprijatelja, pri čemu su pojmovi hrišćanstvo i Evropa uzajamno zamenljivi u okviru konceptualizacije koju Zapad formira o sebi sve do XVII veka, dok se kasnije preobražava u sekularni pohod protiv muslimana i svih Drugih koji se smatraju ne-zapadnjacima.\nDobar i rđav musliman\nBinarna podela na dobrog i rđavog muslimana obično se predstavlja kao problem vezan za period nakon Hladnog rata, kada je došlo do porasta islamofobije i straha od Zelene opasnosti, koja je zamenila Crvenu paniku i strah od komunizma. Ova ograničena hladnoratovska i posthladnoratovska istoriografija je u istorijskom smislu uska i netačna zato što prenebregava sistemske socijalne razlike koje postoje između takozvane Zelene i Crvene opasnosti.\nJa zastupam stanovište da moramo uvideti da binarna podela na dobrog i rđavog muslimana predstavlja osnovu za kolonijalno ontološko razlikovanje Zapadnih subjekata i muslimanskih objekata u okviru kolonijalnog modernizma. U ravni političke ontologije, hegemonistički Zapadni projekti kolonijalizma i robovlasništva, bilo da je to u formi kapitalizma ili komunizma, uvek su muslimane delili na „prijatelje“ i „neprijatelje“. Distinkcija prijatelj/neprijatelj koju uvodi politička ontologija odgovara distinkciji dobar/rđav musliman, pri čemu „dobri muslimani“ jesu „prijatelji“ dok „rđavi muslimani“ predstavljaju „neprijatelje“.\nDobri muslimani, razume se, jesu oni koji se saobražavaju zahtevima vesternizacije, liberalizma, sekularizma i modernizma. Rđavi muslimani su njihova suprotnost, oni koji na različite načine odbacuju idole modernog/kolonijalnog svetskog poretka. Dok se na dobre muslimane gleda kroz optiku islamofilije koja muslimane vidi kao „prijatelje“ dostojne da budu podvrgnuti vestoksifikaciji, rđavi muslimani se posmatraju kroz optiku islamofobije koja muslimane vidi kao „neprijatelje“ i antimoderna čudovišta koja treba disciplinovati i uništiti. Ono što je, međutim, značajnije jeste to da i islamofobija i islamofilija skrivaju antimuslimanski stav, čiji neizrečeni cilj jeste da se muslimanima rasistički zabrani svako samostalno i autonomno izražavanje putem kontra-univerzalnog jezika islama.\nAko se vratimo na fazu neposredno nakon pojave boljševizma, možemo videti kako funkcioniše ova antimuslimanska logika u trenucima pokretanja takozvane Svetske revolucije. Muslimani iz sovjetskih kolonija pokušali su da uspostave prijateljski odnos sa Sovjetskom Republikom i nastojali su da ostvare komunizam u skladu sa sebi svojstvenim panislamskim načelima u ranoj fazi Oktobarske revolucije, smatrajući svoju sudbinu vezanom za težnje globalnog proletarijata, kako Zapadnog i Istočnog, tako Severnog i Južnog, sa željom da budu prethodnica koja je komunizam približila islamskoj zajednici. Kao odgovor na nastojanja muslimana da komunizam ostvare shodno sebi svojstvenim načelima, sovjetska imperijalna vlast ih je odbacila zato što su previše orijentalni, što je zapravo značilo previše muslimanski. Sovjetska vlast je nastavila sa strogim sprovođenjem projekta prisilne rusifikacije i sovjetizacije, kojima je pokušala da zatre sve tragove muslimanske kulture i islama koji bi mogli da budu protivni toj civilizaciji smrti koja ih je okruživala.\nSovjeti su zabranili godišnje odlaske na hodočašće u muslimanska sveta mesta, masovno su zatvarali džamije, uništavali vakufe i druge oblike muslimanske ekonomije, učestvovali u masovnom širenju antimuslimanske i antireligijske propagande, preduzeli više pokušaja sprovođenja genocida usmerenih na istrebljenje određenih grupa muslimanskog stanovništva (kao i drugih nemuslimanskih „opasnosti“), u više oblasti su zabranili upotrebu arapskog jezika i pokušali da ćirilicom sprovedu lingvističku kolonizaciju muslimanskih naroda. Muslimanske žrtve takve dugotrajne sovjetske politike uperene protiv muslimana mahom su bile iz oblasti koje danas, između ostalih, zauzimaju teritorije Čečenije, Azerbejdžana, Irana, Tadžikistana, Uzbekistana i Avganistana.\nRazume se, muslimani su preživeli i pružili otpor, vodeći se duhom imama Šamila i mnogih drugih mudžahedina koji su se borili protiv kolonijalizma i koji su odavno bili svesni razmera ruskog rasizma u odnosu prema busurmanima (stari ruski pogrdni izraz za muslimane). Ovaj uvid u naličje sovjetskog projekta pokazuje da se stari „religijski“ rasizam usmeren protiv muslimana u doba Carstva samo pretvorio u „sekularni“ rasizam usmeren protiv muslimana u doba Sovjeta, uklapajući se u obrazac viševekovnog teološkog i antropološkog razlikovanja koji je preovladavao u projektima vesternizacije kakvi su bili kapitalizam i komunizam. U ravni političke ontologije, to znači da su Sovjeti takođe imali dobre i rđave muslimane. Dobri muslimani su za Sovjete bili oni koji su se povinovali ontološkim zahtevima Sovjetskog čoveka i evrocentrične komunističke revolucije koja se širila svetom. Rđavi muslimani su oni koji su pružali otpor ili kritikovali ili predlagali alternative Sovjetskom čoveku i njegovoj evrocentričnoj komunističkoj civilizatorskoj misiji.\nU periodu pre i za vreme Oktobarske revolucije, postojali su muslimanski nacionalni komunistički pokreti koji su želeli da budu delom Sovjetske Republike. Međutim, oni su takođe hteli kulturnu i versku autonomiju za muslimane i mogućnost da komunizam prilagode sopstvenim okolnostima u skladu sa panislamističkim načelima. Težnje muslimanskih nacionalnih komunističkih pokreta su neprekidno osporavane, što je sultana Galijeva, jednog od istaknutih muslimanskih komunističkih vođa toga doba, navelo da kaže:\n“Boljševički lideri su zaboravili na Istok sa populacijom od milijardu i po ljudi koji žive podjarmljeni od strane Zapadnoevropske buržoazije. Razvoj internacionalne klasne borbe i dalje je zaobilazio Istok… Usled neznanja u odnosu na Istok i straha prouzrokovanog tim neznanjem, pomisao o tome da revolucionari sa Istoka učestvuju u svetskoj revoluciji bila je sistematski odbacivana.” (Bennigsen)\nSultan Galijev i drugi muslimanski nacionalni komunistički lideri upozoravali su ostale koji su se iz Trećeg sveta okretali ka Moskvi da ruski komunizam suštinski nije različit od ruskog carizma i da će naposletku poslužiti kao sredstvo ruskog imperijalizma .\nNa margini sovjetskog imperijalnog projekta, bosanski revolucionarni islamista Alija Izetbegović bio je više puta na robiji pošto ga je jugoslovenski komunistički režim zatvarao zbog toga što je radio na samoopredeljenju bosanskih muslimana koji su trpeli komunističku represiju. Za vreme koje je proveo u zatvoru, formulisao je materijalnu i metafizičku kritiku sovjetskog projekta kojom je pripremio plodno tle za dekolonizatorsko muslimansko kritičko tumačenje „100 godina od Revolucije“. Izetbegović je pisao o pogubnim antimuslimanskim materijalnim posledicama koje su imali ne samo staljinizam već i lenjinizam:\n“Teror u SSSR nije počeo sa Staljinom već sa Lenjinom. [Aleksandar] Solženjicin smatra da je Lenjin tvorac Gulaga. On tvrdi da je povod za stvaranje ovih logora bio neuspeli pokušaj ubistva Lenjina, nakon čega je boljševički vođa svojeručno potpisao više ukaza o nemilosrdnom i masovnom sprovođenju terora. Lenjin je otvaranje ovih logora objašnjavao potrebom da se ruska zemlja očisti od svih štetočina. Tako su izrazi očistiti i čistka ušli u upotrebu, a krivci nisu bili ljudska bića već insekti. Statistika potvrđuje da je već krajem 1920. godine samo u Republici Rusiji bilo 84 logora sa preko 50.000 zatvorenika. Od tada su broj logora i zatvorenika bili u stalnom porastu. Prema svedočenju Solženjicina, više od 55 miliona ljudi nestalo je za vreme boljševičke vladavine. Drugi izvori barataju znatno nižim brojkama, ali nijedan ne ide ispod 15 miliona.” (Izetbegović)\nMuslimani su predstavljali jednu od najvećih demografskih i ontoloških pretnji po Sovjetskog čoveka i pretrpeli su milionske žrtve zbog rasističke logike Sovjetskog čoveka koji ih je tretirao kao insekte i štetočine koje treba zbrisati sa lica Crvene planete. Izetbegović je takođe ukazao na metafizičku prirodu sovjetskog projekta na osnovu uobičajenih fraza kojima se Sovjetski čovek definisao u odnosu na muslimanskog Drugog kao što su „Lenjin je življi od svih koji su sad živi“ ili „Lenjin je veći čovek od svih ljudi“. Ovi i slični slogani viđali su se posvuda širom SSSR. Kasnije će na njegovo mesto doći Staljin, zatim Hruščov, pa Brežnjev. U materijalnoj i metafizičkoj ravni, osim pokretanja Svetske revolucije koja je važila za neke, boljševički projekat je, od početka do kraja, za muslimane značio i povratak u svet podzemlja pod sovjetskom vlašću čiji period od „100 godina“ je ostao obeležen višestrukim ontološkim katastrofama.\nIzvan teritorija svojih neocarističkih kolonija, Sovjeti su sekularne muslimanske nacionaliste uglavnom tretirali kao „prijatelje“ koje su pomagali u njihovoj borbi protiv kapitalističkih evropskih kolonizatora. Ovi muslimanski prijatelji su za Sovjete bili „dobri muslimani“. Mnogi od njih su bili svesni asimetrije u odnosu na snagu Crvenih i nisu se slagali sa prisustvom imperijalistički orijentisanih Sovjeta i Amerikanaca koji su pokazivali interesovanje za njihovu borbu. Ovi sekularni nacionalisti iz muslimanskih zemalja, kao što su Indonezija i Egipat, postali su predvodnici antikolonijalizma preko Pokreta nesvrstanih pošto su se sa ostalim antikolonijalnim sekularnim nacionalnim organizacijama iz Trećeg sveta sastali na Bandunškoj konferenciji koja je održana 1955. godine. Preko 50% „tamnije“ populacije sveta koja je dolazila iz Afrike i Azije formiralo je Pokret nesvrstanih i time uputilo poziv da se ne prihvate „ni kapitalizam ni komunizam, već antikolonijalizam“, kao što je to rekao indonežanski predsednik Sukarno na Bandunškoj konferenciji.\nMeđutim, ja smatram da je sovjetska podrška njihovim dobrim muslimanima, kakvi su bili oni više ili manje prijateljski nastrojeni muslimani bandunškog tipa (koji su u konačnici ipak bili prijateljski nastrojeni prema Sovjetima), zapravo bila zasnovana na rasističkoj islamofobičnoj logici koja je težila dominaciji sovjetske civilizacije i ostvarenju sovjetskih političkih ciljeva. Ova dinamika između dobrih i rđavih muslimana očigledno se ispoljavala u stavu Istočnog bloka tokom većeg dela Hladnog rata, dok je Zapadni blok jasnije iskazao ovakav stav tek po okončanju Hladnog rata. Amerikanci su imali „prijatelje“ u muslimanima u Avganistanu krajem Hladnog rata zato što je to služilo njihovim interesima i želji da suzbiju sovjetski uticaj u ovom regionu. Ovim se nipošto ne diskredituju aktivnosti muslimana u Centralnoj Aziji koji su se borili protiv sovjetskog kolonijalizma i na drugim mestima za vreme Hladnog rata. Naprotiv, ovim se ističe da je binarna podela na dobrog i rđavog muslimana, koja je važila i u Zapadnom bloku, koji je bio u prijateljskom odnosu s muslimanima u Avganistanu osamdesetih godina XX veka, dok su ti isti muslimani devedesetih godina XX veka postali neprijatelji, bila jednako zasnovana na rasističkom i antimuslimanskom političkom odnosu.\nZelena opasnost starija od Crvene panike\nPosmatrano u svetlu ovakve, kompleksnije i višeslojne istorije koja pokazuje da je binarni stav dobar/rđav musliman postojao na obe sukobljene strane u Hladnom ratu, u stanju smo da jasnije vidimo da Zelena opasnost zapravo nije usledila nakon Crvene panike. Naprotiv, Zelena opasnost joj je vremenski prethodila, trajala paralelno i nadživela Crvenu paniku, tako da je i dalje vidljiva u skladu sa dominantnim bipolarnim hladnoratovskim narativima, kako na desnici tako i na levici. Ovi bipolarni narativi stvaraju sliku o Hladnom ratu u kojem se nalaze „narodi bez istorije“ kada je reč o muslimanskim snagama, kao i mnogima drugim koji su gurnuti u zapećak shodno ovakvoj bipolarnoj perspektivi, kao što ističe Bozo, koji su u regionalnim odnosima sa Zapadnim i Istočnim blokom uvek bili s druge strane rasno određene kolonijalne linije razgraničenja. Stoga je podela na Zapadni i Istočni blok unutar Zapadnog sveta i imperije zapravo samo ontička razlika u sferi politike, a ne ontološka razlika u domenu kolonijalizma prema kojoj su muslimanski objekti tretirani kao neljudi, kako u kapitalizmu tako i u komunizmu. Čak i kad je Zapadni blok kritikovao Istočni blok zbog njegovog „orijentalnog despotizma“, ova klasifikacija zasnivala se na prethodno postojećem antimuslimanskom i orijentalističkom jezičkom arsenalu kojim su se opisivali politički neprijatelji. Zapadna Evropa je na Rusiju odavno gledala kroz optiku imperijalnog razlikovanja, kao svojevrsnu „Španiju na Istoku“ i „Treći Rim“, pri čemu su i Španija i Rusija smatrane „belim hrišćanima nižeg reda“. Španija i Rusija su se mogle smatrati manje belima, ali je to bitno drugačije od kolonijalne razlike prema kojoj se oni koji ne pripadaju Zapadu smatraju neljudima.\nNasuprot ekonomski redukcionističkim predstavama koje imaju mnogi sa radikalne levice, Sedrik Robinson je skovao izraz „rasni kapitalizam“ kako bi razumeo načine na koje rasizam uvek podupire kapitalizam, stvarajući moderni poredak sveta koji je on nazvao rasnim kapitalizmom. U svetlu ovih činjenica, verujem da je korisno sagledati istorijski hegemonizam komunističkih projekata i pokreta (mada ne nužno i sâm komunizam) u odnosu na muslimane, a potencijalno i ostale nezapadnjake, kao svojevrstan „rasni komunizam“ koji se takođe uspostavlja na rasnoj osnovi. Kao što su to istakli Marks, Engels i druge pristaše sa radikalne levice, komunizam je u velikoj meri predstavljao evrocentričnu kritiku evrocentrizma koja se prevashodno bavila jednom logikom ugnjetavanja koju sprovodi moderni/kolonijalni svetski poredak, a koju čine politička ekonomija i kapitalistička eksploatacija. Epistemološka islamofobija bila je latentno i eksplicitno prisutna u spisima Marksa i Engelsa, kako je to primetio Grosfogel, i oni su, baš kao i njihovi sovjetski sledbenici, aktivno zastupali stavove i svetonazor po kojima su muslimani držani za inferiorne narode bez ontološkog instrumentarijuma potrebnog da se suprotstave kapitalizmu, a kamoli kolonijalizmu, pomoću jezika islama.\nNe tvrdim da Boljševička revolucija i sovjetski projekat nisu delovali oslobađajuće na razne oslobodilačke pokrete niti da je to bio beznačajan istorijski događaj iz kojeg se ne mogu izvući pouke za stvaranje radikalne političke alternative kapitalizmu i kolonijalizmu. Pitanje koje postavljam jeste za koga je to u konačnici bilo od koristi? I za koga nije? Jer to svakako nije bilo korisno za sve, a naročito ne za muslimane koji su pokušali da pruže otpor, da se organizuju i da uspostave društvo uz pomoć vrhunskog označitelja i jezika islama a ne bilo kojeg Zapadnog jezika. Ako je globalna radikalna levica u stanju da vidi dalje od nekritičnog esencijalističkog narativa koji je u velikoj meri usvojila, onda je moguće intervenisati, kao u slučaju kad je prijatelju potrebna psihoterapija. Na nama je odgovornost da iz ovih grešaka i neispričanih povesti nešto naučimo ako doista želimo da se na etički ispravniji način zajedno borimo protiv sila koje i dalje traju. Ako globalna radikalna levica bude pogledala bez Crvenih naočara koje zamagljuju ovu lažnu Belu svest, onda će moći da vidi kako se muslimani (a možda i drugi) skrivaju i uzvraćaju udarac. Sto godina po izbijanju Boljševičke revolucije, po nastanku postsovjetskog doba, u vremenu Rata protiv terorizma, treba da smo u stanju da stvari sagledamo jasnije i više kritički, zar ne? A možda sam ja zapravo rđav musliman i treba da držim jezik za zubima.\nTekst je originalno objavljen na criticalmuslimstudies.com.\nFotografija iskorišćena u tekstu je propagandni materijala Internal islamic front-a koji je pozivao na borbu i otpor ruskoj okupaciji Avganistana. Kolekcija fotografija je autorski rad Metju Trevitika i preuzeta je sa foreignpolicy.com.\nWritten by Urednik on December 21, 2017 in Prevodi tekstova


Laza Ristovski: Novac dodeljen mladima - lukavicaonline.com\nLaza Ristovski: Novac dodeljen mladima\nmaj 25, 2017 | Region, Slide | 0 |\nNOVI SAD – Odbor DS za Vojvodinu optužuje Pokrajinski sekretarijat za kulturu da je sredstvima za dotacije “nagradio” glumca Lazara Ristovskog za angažman u predsedničkoj kampanji Aleksandra Vučića, a sekretarijat odbacuje ovaj pokušaj “politizacije” i uzvraća da su sva sredstva dodeljena striktno u skladu sa važećim kriterijumima. Firmi “Zilion film”, naime, dodeljeno je tri miliona dinara za projekat “Ravno Selo film festival”, a vlasnik, Ristovski, kaže da taj novac na konkursu nije dodeljen njemu, kako se to zlurado prikazuje, već mladim ljudima u Ravnom Selu i studentima fakulteta dramskih umetnosti, budućim akterima i učesnicima festivala.\nMiroslav Štatkić, pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose sa verskim zajednicama rekao je tim povodom da se “prilikom ocenjivanja kvaliteta projekata u oblasti filmske umetnosti i ostalog audiovizuelnog stvaralaštva, proizvodnje dokumentarnog filma, festivala i manifestacija, kao i predlaganja raspodele sredstava, Komisija Pokrajinskog sekretarijata striktno držala Uredbe o kriterijumima, merilima i načinu izbora projekata u kulturi koji se finansiraju iz budžeta Republike Srbije, autonomne pokrajine, odnosno jedinica lokalne samouprave”.\nŠtatkić je napomenuo da je jedino u skladu sa tim kriterijumima podržan projekat “Ravno Selo film festival”.\n“Komisija je ocenila da je reč o izuzetno kvalitetno koncipiranom festivalu koji je posvećen debitantskom filmu, dakle mladim i kreativnim rediteljima iz cele Srbije, ali i iz regiona”, rekao je Štatkić za Tanjug.\nUz to, ističe, kao dodatni kvalitet festivala označeno je i to što će on, sasvim sigurno, doprineti ostvarivanju našeg generalnog opredeljenja o demetropolizaciji kulture koja je, nažalost, u vremenu iza nas koncentrisana samo u najvećim gradovima, a građanima iz manjih mesta je gotovo nedostupna.\nKako navode iz DS-a, dodela tolikog novca iz vojvođanskog budžeta predstavlja najveći pojedinačni iznos dodeljenih sredstava u svim kategorijama konkursa za dodelu budžetskih sredstava u oblasti filmske umetnosti i ostalog audio-vizuelnog stvaralaštva.\n“Primera radi, poznatom i već tradicionalnom filmskom festivalu “Sinema siti” u Novom Sadu na istom konkursu dodeljeno je 400. 000 dinara, što je sedam i po puta manje nego za projekat Ristovskog”, piše u saopštenju DS.\nŠtatkić poručuje da je projekat “Ravno Selo film festival” podržan striktno u skladu sa propisanim kriterijumima.\nPrema njegovim rečima, uzeta je u obzir i činjenica da je prošle godine u Ravnom selu izgoreo Dom kulture kao izvor i ishodište celokupnog kulturnog života tog mesta, pa je i pokretanje manifestacije kakav je Ravno Selo film festival” tim značajnije.\n“Ostali projekti, uključujući i “Sinemasiti”, takođe su pažljivo razmatrani i podržani u meri u kojoj su to finansijke mogućnosti dozvoljavale” poručuje Štatkić.\nNaš poznati glumac i producent Lazar Ristovski kazao je Tanjugu da mu je drago “što je komisija imala sluha i razumevanja, za jedan novi projekat, koji u sebi sadrži mnogo više od samo filmskog festivala.”\n“Naime, u Ravnom Selu je izgoreo Dom kulture i ovaj festival je jedan od prvih kopraka ka ponovnom vraćanju Doma u funkciju. I onako je kultura rezervisana samo za povlašćene u gradovima. Ovaj novac dodeljen na konkursu nije dodeljen meni, kako se to zlurado prikazuje, već mladim ljudima u Ravnom Selu i okolini. Ovo je festival mladih i za mlade. Za debitante i studente filmskih škola u Srbiji i okruženju. Ja sam osnivač i radim volonterski”, kazao je Ristovski.\nOn ističe da su ove godine domaćini festivala studenti FDU, a gosti festivala studenti Akademije dramske umjetnosti iz Zagreba.\n“Žao mi je što festival Sinema siti nije dobio više para, ali nije moje da ja vodim politiku raspodele sredstava”, zaključio je Ristovski.\nIzvor i foto. RTS\nPreviousOdržan IT karavanu\nNextU Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo premijerno izvedena opera Stanislava Biničkog „Na uranku“\nNova prilika za edukaciju i zaposlenje mladih\nU Istočnom Sarajevu od 6. do 10. decembra počinje Festival malih scena i monodrame


Vlada 103 miliona eura u minusu – Portal Bar\nVlada 103 miliona…\nVlada 103 miliona eura u minusu\nIzdaci budžeta u prvom kvartalu ove godine iznosili su 451,9 miliona eura, što je 9,7 odsto procijenjenog bruto domaćeg proizvoda, pokazuju podaci Ministarstva finansija. U odnosu na plan i prvi kvartal prošle godine, izdaci su manji 77,5 miliona, odnosno 700 hiljada eura, piše Pobjeda.\nPrihodi budžeta bili su 348,4 miliona ili 7,5 odsto procijenjenog BDP-a, što je 15,9 miliona više u odnosu na planirane, prvenstveno usljed veće naplate poreza na dobit, dok su 27 miliona eura manji u poređenju sa prvim kvartalom prošle godine.\nIz toga proizilazi da je deficit budžeta iznosio 103,5 miliona ili 2,2 odsto BDP, što je 93,4 miliona manje u odnosu na plan.\nIz Ministarstva su objasnili da su imali ovako veliko odstupanje u izdacima, jer su htjeli da stvore fiskalnu rezervu zafinansiranje mjera za saniranje problema koje je izazvala pandemija.\nTekući izdaci budžeta bili su 189,1 milion, što je 28,6 miliona manje od plana i 12 miliona manje nego lani u istom periodu. Kapitalni izdaci su bili 27,1 milion, 17 miliona manje od plana i milion više nego lani.\nNajveće odstupanje bilo je kod budžetske rezerve, iz koje je uplaćeno 30 miliona eura na račun kompanije ToMontenegro i 10,9 miliona bruto zarada i doprinosa na teret poslodavca u zdravstvu i prosvjeti.\nNajveći minus u odnosu na uporedni period bio je kod PDV-a i akciza od 18,3 miliona, odnosno 6,7 miliona, a veća naplata prihoda po osnovu PDV i akciza za 1,4 miliona, odnosno 2,9 miliona.\nNajveći rast u odnosu na plan i prošlu godinu zabilježen je kod poreza na dobit od 12,2 miliona (65,5 odsto), odnosno 6,6 miliona (27,1 odsto), a iz Ministarstva tvrde da je to posljedica velike poreske discipline.\nSimbolika praznika podsjeća nas da samo zajedno,...\nSkoro 22 odsto odraslih dobilo prvu vakcinu


Nova komunistička partija Jugoslavije i Savez komunističke omladine Jugoslavije odali su počast žrtvama imperijalističke NATO agresije.\nNaša delegacija je tom prilikom položila venac na spomenik „Večna vatra” na Novom Beogradu. Na današnji dan, 24. marta, pre tačno šesnaest godina, otpočela je zločinačka NATO agresija na SR Jugoslaviju. Mi se danas sećamo svih žrtava NATO u našoj zemlji, poručujemo da NATO zločine ne zaboravljamo, da ne opraštamo, već da zahtevamo da svi odgvorni moraju da se suoče s pravdom, i da nikad nećemo dozvoliti da Srbija postane deo ovog zločinačkog imperijalističkog saveza.\nSpomenik „Večna vatra“ je podignut u slavu i spomen svim žrtvama NATO agresije, a danas je u razočaravajuće zapuštenom stanju. Ovo stanje realno oslikava odnos koji buržoaske vlasti u Srbiji imaju prema velikoj tragediji i nepravdi koja je zadesila naš narod i našu zemlju. Podsećamo da su oni koji su najodgovorniji za brojna zlodela počinjena tokom i posle NATO agresije, i posle šesnaest godina, i dalje na slobodi, da niko nije osuđen, a da su marionete zapadnog imperijalizma, buržoaske vlasti u Srbiji, cinično se rugajući NATO žrtvama, povukle optužnicu pred Međunarodnim sudom pravde za zlodela koja su njihove gazde počinile.\nPotpuno je licemerno što u obeležavanju ovog događaja učestvuju predstavnici promiperijalističke vlasti u Srbiji, jer su oni ti koji se na razne načine rugaju svim žrtvama, a našu zemlju guraju u tabor zapadnog imperijalizma, čije su udarne pesnice EU i NATO. Naša partija i naš omladinski savez se gnušaju činjenice da se sadašnji proimperijalistički premijer Aleksandar Vućić ugleda na zločince poput Gerharda Šredera i Tonija Blera, koga je čak uzeo i za svog ličnog savetnika. Međutim, svakako da najveću sramotu kako za žrtve agresije, tako i za sve građane naše zemlje predstavlja potpisivanje sporazuma, Individualni partnerski akcioni plan (IPAP), sa NATO imperijalistima. U Briselu je IPAP potpisan od strane ministra spoljnih poslova Srbije Ivice Dačića i ministra odbrane Bratislava Gašića. Taj sporazum našu zemlju stavlja u još veći vazalni položaj prema zapadnom imperijalizmu, jer NATO vojnicima ne samo da država Srbija garantuje bezbednost, daje kasarne i drugu infrastrukturu na korišćenje, već im daje i neograničena ovlašćenja dok se nalaze na teritoriji Srbije. Ovaj sporazum je gotovo identičan onom koji je u Rambujeu 1999. godine kao ultimatum postavljen tadašnjoj SRJ, koja je to odbila, jer da je to prihvatila, ona bi na taj način izgubila svoj suverenitet. Odbijanje je bilo jedan od povoda za agresiju na SRJ. Svakako da nije slučajno da u susret godišnjici bombardovanja predstavnici proimperijalističke vlade Dačić i Gašić potpisuju ovaj po interese Srbije štetan sporazum.\nStoga, NKPJ i SKOJ zahtevaju da se obnove međunarodne tužbe protiv svih onih koji su učestovali u zločinačkoj NATO agresiji na SRJ. Mi zahtevamo da Srbija poništi sve sporazume koje su proimperijalističke vlade potpisale od 2000. na ovamo. Takođe, NKPJ I SKOJ traže da se sramni IPAP sporazum Srbije sa udarnom pesnicom imperijalizma NATO odmah otkaže.\nOvogoišnje obeležavanje pomena NATO žrtvama je dobiloi još jednu, dodatnu internacionalističku notu. Na inicijativu ambasadorke Bolivarske Republike Venecuele, drugarice Die Nader El Andari, naša partija i naš omladinski savez su iskoristili priliku da se solidarišu sa narodom ove nama prijateljske zemlje, koja je na udaru američkog imperijalizma. Naši aktivisti su nosili poruke ispisane na španskom i engleskom jeziku: „Venecuela nije pretnja, već nada“, „Nezavisnost ili ništa“ i „Sloboda Novog sveta predstavlja nadu univerzuma“. Na skupu su, takođe, bili prisutni ambasadorka socijalističke Kube, prijateljske Belorusije, kao i ambasador Rusije.


Kultura - Vijesti iz kulture - Raspodjela proračunskih sredstava: HNK Mostar nije institucija od kulturnog značaja za BiH? - HercegBosna - Portal Hrvata Bosne i Hercegovine\nNalazite se na: Početna » Kultura » Vijesti iz kulture » Raspodjela proračunskih sredstava: HNK Mostar nije institucija od kulturnog značaja za BiH?\nRaspodjela proračunskih sredstava: HNK Mostar nije institucija od kulturnog značaja za BiH?\nNapisano 31.03.2016. 19:28\nPredstavnici Umjetničke galerije BiH, Povijesnog muzeja BiH i Muzeja književnosti i kazališne umjetnosti BiH, kao institucije kulture od značaja za BiH, danas su uputili apel Vladi Federacije da im odobri sredstva iz tekuće rezerve koja su planirana proračunom FBiH za 2015. godinu, a koja do danas nisu dobili.\nDirektor Umjetničke galerije BiH Strajo Krsmanović pojasnio je da je Vlada Federacije BiH u proračunu za prošlu godinu predvidjela sufinanciranje ove tri institucije u iznosu od 600.000 KM, ali su ta sredstva izostala.\n- To direktno ugrožava naš rad i ukoliko se nešto hitno ne poduzme ne odgovaramo za artefakte koje čuvamo u našim muzejima, a koji su od neprocjenjive vrijednosti – kazao je Krsmanović i dodao da već idućeg mjeseca neće imati sredstva za isplatu plaća, a niti ostalih dugovanja.\nDirektorica Povijesnog muzeja Elma Hašimbegović i direktorica Muzeja književnosti i kazališne umjetnosti BiH Šejla Šehabović kažu da im je obećana pomoć iz nekih drugih sredstava, odnosno iz proračunskih rezervi. Međutim, ta sredstva su, kažu, podijeljena u petak, ali među korisnicima nema ovih institucija.\nNaglašeno je kako je dio novca u iznosu od 240.000 KM preusmjeren na dvije institucije koje nisu institucije kulture od značaja za BiH, a to su HNK Mostar i Orijentalni institut.


Ledeno srce - Todor Valov | Mostarsko ljeto\nLedeno srce – Todor Valov\n01.07.2018. u 13:00 - 14:00\n01.07.2018. u 13:00 - 14:00\t| Besplatno\n« Mujaga Komadina – Ibrahim Kajan, Dobra knjiga\nLikovna kolonija – SPKD PROSVJETA »\nU narednu nedjelju, prvoga jula u 11 sati, u okviru „Mostarskog ljeta 2018.“, Pozorište lutaka Mostar izvest će svoju višestruko nagrađivanu predstavu „Ledeno srce“, prema bajci njemačkog književnika Wilhelma Hauffa, a u režiji gosta iz Bugarske Todora Valova. Prelijepa scenografija i lutke djelo su bugarske umjetnice Stefke Kjuvlijeve, a autor nadahnute muzičke podloge i songova je mostarski multiinstrumentalista i muzički producent Atilla Aksoj. U ovoj izuzetnoj predstavi igraju članovi glumačkog ansambla Pozorišta lutaka: Igor Vidačković, Diana Ondelj Maksumić, Nermina Denjo, Serđo Radoš i Nedžad Maksumić.\nUlaz na predstavu “Ledeno srce” u okviru „Mostarskog ljeta 2018.“ je slobodan. Pozorište lutaka Mostar poziva svu djecu grada da ovog ljeta navrate u njihovu klimatiziranu salu, kako bi zajedno uživali u predivnim predstavama namijenjenim za najmlađu publiku.\npredstava, Todor Valov\nMujaga Komadina – Ibrahim Kajan, Dobra knjiga\nLikovna kolonija – SPKD PROSVJETA


Japan: Tužilaštvo ispitalo bivšeg premijera\nTanjug 22. decembra 2020. 11:40\nTOKIO – Bivšeg premijera Japana Šinza Abea ispitalo je javno tužilaštvo povodom navoda da je njegova politička stranka ilegalno platila deo troškova večere za simpatizere, rekao je izvor blizak ovom pitanju za agenciju Kjodo.\nTužilaštvo, koje je ispitivalo Abea u ponedeljak na dobrovoljnoj osnovi, planira da podnese optužnicu protiv njegovog sekretara zbog toga što navodno nije čuvalo evidenciju o fiskalnim računima za večere, kako nalaže zakon.\nUkupni troškovi, koji nisu objavljeni u političkim izveštajima, verovatno prelaze 40 miliona jena (387.000 dolara), navodi tužilaštvo.\nLjudi bliski Abeu su rekli da je sekretar dao nemušto objašnjenje kada ga je bivši premijer ispitao o troškovima, tako da je Abe tek nedavno saznao za postojanje šeme kojom se pokriva samo deo troškova.\nAgencija Kjodo dodaje da „čak i da Abe ne bude optužen, njegov politički uticaj bi mogao da oslabi, jer njegova priča u parlamentu na ovu temu se nije slagala sa činjenicama.“\nOvaj razvoj situacije bi mogao da bude udarac za premijera Jošihidea Sugu, koji je bio šef kabineta dok je Abe bio premijer i tada ga je branio zbog skandala tokom konferencije za novinare i u parlamentu, podseća Kjodo.\nAbe, koji ima status premijera sa najdužim stažom u Japanu pre nego što je otišao sa vlasti zbog zdravstvenih razloga, je nekoliko puta ponovio da „nije uradio ništa loše“ otkako je izbio skandal prošlog novembra, zaključuje Kjodo.


Kovid brojke: Jedan preminuo, 134 zaraženo u okrugu - JUGPRESS\nKovid brojke: Jedan preminuo, 134 zaraženo u okrugu\nOpaki virus korona odneo je još jedan život u bolnici Zdravstvenog centra u Vranju u protekla 24 sata, gde je smešteno 13 pacijenata, koji su pozitivni i imaju upalu pluća. Na kiseoničkoj potpori je šest bolesnika. U subotu je jedan pacijent primljen u bolnicu, dok su dvoje otpušteni na kućno lečenje, podaci su ove ustanove.\nNa području Pčinjskog okruga zabeležen je veliki skok zaraženih slučajeva korona virusom.\nU odnosu na prethodni presek 57 osoba je više inficirano, tako da su sada 134 osobe pozitivne.\nVranje i dalje prednjači po broju novoinficiranih. Registrovano je 112 pozitivnih, što je više nego duplo u odnosu na poslednji izveštaj, kada su zabeležena 52 nova slučaja. U Surdulici je 12, Vladičinom Hanu pet, Bosilegradu četiri, dok je u Bujanovcu jedna osoba sa virusom korona.\nTrgovište i Preševo su bez novih zaražavanja. U toku jučerašnjeg dana u okrugu je ukupno testirano 609 građana. Prethodnog dana rađene su analize kod 355 osoba, zvanični su podaci Gradskog štaba za vanredne situacije.\nU subotu u Kovid ambulanti ATD prvi put su pregledana 183 pacijenta koji su došli zbog simptoma koji podsećaju na korona virus. Ukupno su bila 253 pregleda.\nU Dečjoj kovid ambulanti pregledano je 39 dece i svi su zbog sumnje na korona virus došli prvi put. Samo jedan nije testiran.\nAntigenski test je pokazao da su jedno dete predškolskog i troje školskog uzrasta pozitivni.\nDrugog dana Božića, na glavnom vakcinalnom punktu u Vranju, date su 62 doze raspoloživih vakcina. Prvu dozu primile su dve osobe, drugu 18 i treću 32 lica iz Srbije.\nU Vranju se vakcinisalo i osam građana iz Severne Makedonije, kao i dvoje državljanja Grčke.\nOd početka imunizacije zaključno sa 8. januarom ukupno su date 116. 633 doze svih vakcina, saopštio je Zdravstveni centar Vranje.


Komedija “Dok te ja hranim i oblačim” u Madlenianumu - Rebelgrade\nKomedija “Dok te ja hranim i oblačim” u Madlenianumu\nPočetna » Kultura » Pozorište » Komedija “Dok te ja hranim i oblačim” u Madlenianumu\nKomedija “Dok te ja hranim i oblačim” Pozorišta mladih iz Novog Sada, izvešće se u petak, 10. juna u 19.30 sati na Velikoj sceni Madlenianuma.\nReč je o komediji, sa gorko-tragičnim krajem uz neizbežnu dozu pevanja i pucanja.\n-Ako ste nekada bili dete, ako ste roditelj ili imate nameru da to postanete, ako ste ikada išli u vrtić ili školu, ako radite u vrtiću ili školi, ako ste nekada bili trudni, ako vam stalno drugi govore kako da vaspitavate svoje dete, ako stalno neko pokušava da vas vaspitava, ako imate rodbinu koja vam ide na živce, ako ste ikada pisali školski sastav na temu „Кako sam proveo raspust“, ako živite u Srbiji, ako vam je pasoš uvek nadohvat ruke – dođite na predstavu „Dok te ja hranim i oblačim“ – rekla je rediteljka Olja Đorđević.\nPredstava se preporučuje publici starijoj od 16 godina, jer je svojevrsni prikaz geneze onih koji su imali tu sreću ili nesreću da se rode, odrastaju, školuju, venčaju i dobiju decu u Srbiji. Кao što srpska istorija robuje autoarhetipima, tako je i porodični život stanovnika naše zemlje uglavnom arhetipskog karaktera. Procesi koji se dešavaju od kada novo i ničim zaprljano biće dospe u dokumentaciju matične opštine i dobije svoj JMBG, pa dok to isto, sada već zaprljano, istrošeno i odraslo biće, i samo ne postane roditelj koje prijavljuje svoje dete u opštini, uglavnom liče jedni na druge kao jaje jajetu. Možda je upravo tu ključ našeg sunovrata, a možda se upravo tu i nalazi rešenje kako da se ova matrica promeni.\nAutorski tim predstave “Dok te ja hranim i oblačim” čine dramaturg Danica Nikolić Nikolić, reditelj Olja Đorđević, scenograf Diana Radosavljević Milović, kostimograf Milica Grbić Кomazec i koreograf Andreja Кulešević.\nU predstavi igraju Slavica Vučetić, Neda Danilović, Jelica Gligorin, Кristina Savkov, Slobodan Ninković, Ivan Đurić, Saša Latinović, Danilo Milovanović itd.


Španjolka tvrdi da je vlasnica Sunca\nby zajebant on Sun Nov 28, 2010 9:34 pm\nPosle više milijardi godina, Sunce nekome konačno pripada pošto se jedna Španjolka pojavila kod notara i saopštila da je vlasnica središnje zvezde Solarnog sistema, objavio je danas na svom sajtu lokalni list Vos de Galisija\n"Ja sam vlasnica Sunca, zvezde spektralne klase G2 koja je u središtu Sunčavog sistema, na srednjoj udaljenosti od Zemlje od oko 149,6 miliona kilometara", navodi se u dokumentu.\nNova vlasnica Sunca, Anheles Duran, objasnila je za lokalni list da postoji međunarodna konvencija po kojoj nije dozvoljeno zemljama da budu vlasnice planeta.\nAli, kako ističe, konvencija se ne odnosi na pojedince, tako da je "jedan Amerikanac kod notara pribavio dokument u kojem prisvaja Mesec i skoro sve planete, ali ne i Sunce".\nAnheles Duran, koja živi u jednom gradiću na severozapadu Španije, tvrdi da je postala vlasnica Sunca "zato što pet milijardi godina nije poznat nijedan drugi vlasnik".\nVos de Galisija navodi da je pisar bio zbunjen kada je trebalo da sroči i overi dokument i da je od kolege zatražio savet.\nVlasnica Sunca trebalo bi da upiše u katastar stečenu imovinu, piše list, ali napominje da ta španska institucija nije nadležna za Solarni sistem.\nСада је точно Mon Dec 10, 2018 4:22 am


Vijesti Archives - Page 2516 of 2576 - Glas Naroda BiH\nProf. dr. Semir Hasić, umjetnik i skladatelj Rapsodije za Vukovar, jedan je od najboljih harmonikaša na svijetu, a kruna njegove bogate dugogodišnje karijere bila je nagrada […]\nPodlegao i drugi policajac nakon višestane borbe za život i reanimacije\nI drugi policajac je podlegao ranama. Nakon višesatne borbe za život i reanimacije, njegovo srce je ipak prestalo da kuca. U sarajevskom naselju Alipašino Polje rano […]


Naslovna » Izlasci » Shopping » AMD: Vrhunski multimedijalni PC\nNeko drugi 10. avgust 2015. Shopping Postavite komentar\nSa svakim novim proizvodom, koji lansira, AMD iznova potvrđuje da nudi neprevaziđenu vrednost za uloženi novac.\nOno po čemu se model A8-7670K ističe jeste tzv. „otključanost“ koja entuzijastima omogućava da na najjednostavniji i veoma intuitivan način dodatno ubrzaju čip putem overklokovanja.\nInače, fabričke frekvencije ovog APU-a su 3.9 GHz sa TurboCORE-om (tehnologija koja automatski ubrzava čip sa nominalnih 3.6 GHz), za CPU deo i 757 MHz za GPU deo.\nNa druženje nam je od AMD-a stigla kompletna mašina bazirana na novom APU-u. Samo ime mašine govori koja je osnovna ciljna grupa ovog procesora – „A8 e_Sports“. Tokom testiranja proverili smo AMD-ove razloge da ovako orijentiše ovaj APU. No, prvo nešto malo o ovoj impresivnoj konfiguraciji.\nSmeštena u jedinstveno XIGMATEK Nebula kućište kompaktnih dimenzija, ovaj sistem je baziran na matičnoj ploči ITX formata, kompanije Gigabyte, oznake GA-F2A88XN-WiFI. U pitanju je izvanredna, mogućnostima nakrcana pločica, koja uprkos svojim minijaturnim dimenzijama i prevashodno HTPC nameni, omogućava i ozbiljan prostor za overkloking. Poigrali smo se i sa tom mogućnošću i iz našeg A8-7670K APU-a izvukli dodatnih 20% performansi.\nA kad smo kod performansi, one su već u startu izvanredne. AMD A8-7670K je iznenađujuće moćan. Ilustracije radi, popularni LoL tj. League of Legends radi u 85 frejmova u sekundi. Counter Strike: GO u 78 fps! Govorimo u FullHD 1080p rezolucijama! Novi MOBA naslov kompanije Blizzard – Heroes Of The Storm daje 35 sličica u sekundi, a popularna DOTA 2 37. Poređenja radi, svi ovi rezultati su puno veći od odvojene kombinacije procesora i grafičke kartice u obliku Intel Pentium G3258 procesora i NVIDIA GeForce GT 730 grafičke akrtice – kombinacije, koja je pri tome i skuplja!\nNo, AMD-ova dominacija se ne završava samo u domenu igračkog softvera. Zahvaljujući onim mogućnostima koje ovom procesoru daju prefiks „Akcelerisani“, a govorimo o OpenCL hardverskoj akceleraciji, AMD A8-7670K daje izvanredne performanse u modernom softveru, kao što je novi PhotoShop CC, Blender 2.75 – da, da jetfini APU može bez problema da radi 3D renderovanje. Novi Corel AfterShot Pro 2, kao i Adobe Premiere Pro CC su naslovi iz domena video produkcije, koji su akcelerisani na jeftinom APU-u.\nU čitavoj priči oko novog AMD-ovog APU-a, nezaobilazan je deo vezan za Windows 10. To je ujedno i najbolji deo priče, jer pored svih do sada lansiranih aplikacija koje su sukcesivno donosile podršku za AMD-ove APU-ove, sa dolaskom Windows 10 OS-a, AMD-ovi akcelerisani procesori su na sistemskom nivou dobili ogromnu optimizacionu podršku. Niz novih tehnologija unutar Windowsa 10 akcelerisano je i podržava ih OS. Mislimo na DirectX 12, Bitlocker enkripciju/dekripciju, Video akceleraciju, Edge Browser akceleraciju, kompletnu Modern UI akceleraciju, ZIP arhiviranje, bežični video transfer…\nKao „šlag na torti“ u priči o ovom izvanrednom APU-u, dolazimo i do njegove mogućnosti da se uparivanjem sa dodatnim grafičkim karticama kompletane grafičke performanse dodatno ubrzaju. Ovo je jako bitno sa dolaskom Windows 10 OS-a i DirectX 12 API-a, koji ovu mogućnost optimizuju na sistemskom nivou. Zahvaljujući ovome, kada jednom budete unapređivali jednu ovakvu konfiguraciju sa dodatnom grafičkom karticom, ostaje vam upotrebna vrednost grafike unutar samog APU-a.\nUtisci na kraju druženja sa AMD-ovom A8 e_Sports mašinom i 7670K APU-om su izvanredni. Ovaj univerzalni procesor po ceni od stotinjak evra, predstavlja idealnu kombinaciju CPU-a i GPU-a iz koje proističu performanse, koje jednostavno nije moguće dobiti iz bilo koje druge odvojene kombinacije procesora i grafike u datom cenovnom segmentu.\nCena (sa PDV-om): 48.500 RSD.\nTagoviamd it kompjuteri pc računari\nPrethodni Kako da izgledate viši?\nSledeći Soči i palme na Kavkaskoj rivijeri