TRADICIONALNI SUSRET PENZIONERA TVORNICE KEKSA „MIRA“ – FOTO - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nPoštovanje preduzeća prema svojim bivšim radnicima danas je prava rijetkost.\nSvijetli primjer je Tvornica keksa “Mira”, koja tradicionalno organizuje druženje penzionera “najslađe” prijedorske fabrike.\nSuze radosnice, srdačni pozdravi i pjesma, pokazali su koliko bivšim radnicima, danas “Mirinim” penzionerima, znači tradicionalno druženje organizovano u restoranu preduzeća.\n“Kada pređem prag svoje druge kuće sjetim se napornog rada ali i lijepog života“, kaže Danica Baškot, koja je nakon 40 godina rada, prvi put na susretu penzionera.\n„Sjetim se svog radnog mjesta u pogonu za proizvodnju krema, svoje smjene i radnih kolega. Svi smo radili veoma odgovorno i bez ikakvih problema. Radilo se puno, u tri smjene, ali sve se izdržalo, bili smo zadovoljni i složni. Veliku zahvalnost dugujemo direktoru koji je sve učinio da Miru ponovo učini uspješnim preduzećem“, istakla je Danica Baškot.\nU proizvodnji „ Frondija“, najtraženijeg „Mirinog“ proizvoda, do prije godinu i po dana, radio je i Milorad Micko Knežević, kojem je veoma drago što je u ovom radnom kolektivu proveo nepunih 40 godina.\n„Zahvalan sam rukovodstvu preduzeća što nam je omogućilo da ostvarimo sva radnička prava, u ovom vremenu kada mnogi ostaju bez posla i bez mogućnosti da odu u zasluženu penziju“, rekao je Milorad Knežević.\nNekadašnji “Mirini” radnici, prisjetili su se prošlih, kako s ponosom ističu, lijepih vremena u kojima su rješavali svoja stambena pitanja, putovali na ljetovanja i zimovanja, dobijali redovna primanja, viškove, zimnice, regrese i zasnivali porodice.\nZora i Dragutin Došen, jedan su od brojnih bračnih parova, koje je “vjenčala “Mira”.\nZora je u „Miru“ došla 1964. godine, kao učenica prve generacije konditora u Prijedoru. U preduzeću je srela Dragutina, s kojim je 1967. godine sklopila brak. Stekli su dvoje djece i četvoro unučadi. Zora je radila kao poslovođa u proizvodnji, dok je Dragutin obavljao razne poslove od tokara, do poslovođe i šefa održavanja. Iz svoje „keksare“ nose samo lijepa sjećanja. Zajedno su radili i zajedno otišli u penziju. Te 2004. godine, Zora je napunila 37, a Dragutin 40 godina radnog staža. Ne propuštaju tradicionalni susret bivših radnika, koje je, kako ističu, zahvaljujući direktoru Miroslavu Turnšeku, jedinstveno na ovim prostorima.\nSusret penzionera “Mire” je dugogodišnja tradicija, koja i rukovodstvu preduzeća mnogo znači.\n“Naši radnici, sada penzioneri, zaslužili su da dođu, da se uz ručak družimo, da vide kako Mira radi”, istakao je Miroslav Turnšek, direktor preduzeća “Mira” a.d Prijedor, članice Kraš grupe.\n“Možemo reći da je Mira veoma uspješno završila ovu godinu, da će i proizvodnja i prodaja biti veća za 5 posto u odnosu na prošlu godinu, preko 5.000 tona. Ukupan prihod je veći od 20 miliona maraka, dok je očekivana neto dobit oko milion maraka”, rekao je Turnšek.\n“Mira” je u ovoj godini mnogo ulagala, kako u proizvodne hale tako i u tehnologiju. Ove godine izmijenjeni su svi podovi i zidovi, čime su zadovoljili nove standarde.\n“Pored već dobijenih ISO i HASAP standarda, Mira je ove godine osvojila IFS standard, najviši standard u prehrambenoj industriji, kojeg do sada nema niko u regiji, a po kojem naša firma može snabdjevati sve vodeće svjetske trgovačke lance“, istakao je direktor Turnšek.\n“Mira” trenutno zapošljava 387 radnika, od kojih je ove godine, u radni odnos primljeno 60. Ovo, izvozno orijentisano preduzeće, nema zaliha i oko 80 posto proizvoda plasira na inostrano tržište, u zemlje okruženja, Evropsku uniju, Saudijsku Arabiju, Kanadu, Ameriku i Australiju.\n“Naša roba kada jednom ode kod kupaca, oni je stalno uzimaju i zato imamo dobre i stalne kupce. Mi smo likvidna firma, u dan izvršavamo sve svoje obaveze prema radnicima, državi i dobavljačima i mislimo da smo jedna od rijetkih firmi koje ispunjavaju sve svoje zadatke i obaveze. Mira nema većih problema u poslovanju i smatramo da će buduće generacije imati sigurnu, stabilnu firmu. Ulaganjem u novu tehnologiju osvajamo nove proizvode. Ove godine na tržište smo izbacili čokoladnu “Domaćicu”, jer smo kupili mašine za čokoladirku, temperirku i sve ono što treba za čokoladu. Naše stare i nove proizvode plasiramo na sigurno tržište”, rekao je direktor “Mire”, Miroslav Turnšek, koji je bivšim radnicima uručio slatke pakete i poželio im srećne predstojeće praznike.\ndruženje, Fabrika keksa "Mira", Miroslav Turnšek, penzioneri\n« IZBOR SPORTISTE GODINE GRADA PRIJEDORA: PROGLAŠENJE VEČERAS\nBORAČKE POSJETE »


ČEKANJE SATIMA U REDU ZA PASOŠ: Ispred policijskih stanica gužve zbog povećanog broja zahteva za izdavanje ličnih dokumenata | Novosti.rs\nBeograđani ispred PU Stari grad / Foto P. Milošević\nRedovi su u petak bili ispred PS Čukarica i PS Stari grad u Beogradu. Većina građana je odustala od zakazivanja preko portala e-uprave i čekanja u virtuelnim redovima. Došli su rano ujutru u nadi da će uspeti da ubrzaju taj postupak i da bez zakazivanja predaju dokumenta.\n- Do pre nekoliko dana nisam ni znala da mi je pasoš istekao. Tek kad smo odlučili da idemo na letovanje sačekao me je taj problem. Pokušala sam da zakažem preko e-uprave. Prvi slobodan termin je bio 15. jula, a mi nameravamo da putujemo za desetak dana. Nekoliko puta sam dolazila ovde i odustajala zbog velike gužve. Danas sam ustala "u cik zore" i uspela - kaže nam Jelena R., koju smo zatekli na izlazu iz zgrade PS Čukarica u LJeškoj.\nMladić koji je slušao razgovor, okrenuo se prema nama i rekao:\nDO PASOŠA ZA 48 SATI: Pored doplate, potrebno je da ispunjavate i ove uslove\n27. 05. 2021. u 19:07\n- Čekam već nekoliko sati i ko zna dokle ću još. Došao sam da podignem pasoš, na vreme sam se prijavio preko portala, predao dokumenta u svom terminu, ali izgleda da ne mogu da izbegnem čekanje. Osoblje nam govori da je program u kome rade previše spor. Ni njima nije lako. Rade u vanrednim uslovima.\nVećina ljudi priznaje da se vađenja pasoša mašila u poslednji čas. Tek kad su shvatili da će moći da odu na željenu destinaciju sa potvrdom o vakcinaciji ili PCR testom primetili su da im nedostaje - važeći pasoš.\n- Planiram da posetim rodbinu u Istri, nisam ih videla dve godine - kaže Milica. - Delimično sam i ja odgovorna što sam ovde, jer se nisam na vreme prijavila. Prošle godine kad su bile strože mere nisam ni pomišljala na putovanja. U poslednji čas sam proverila važnost putne isprave.\nMeđu onima koji su čekali bilo je mnogo roditelja sa malom decom.\n- Dovlače decu da bi ušli preko reda - prokomentarisala je punija žena, dok je maramicom brisala graške znoja sa čela.\nGrađani su negodovali kad god bi neko ušao preko reda. Nagađali su ko je ušao jer ima zakazano, a ko preko veze. Nisu bili sentimentalni ni prema starijima, ni bolesnima, iako je u petak bio težak i sparan dan. Slična situacija bila je i na Obilićevom vencu, gde se nalazi ogranak PS Stari grad.\nOTVORENO 90 NOVIH ŠALTERA\nU PRVOJ polovini ovog meseca u odnosu na isti period 2019. godine, broj zahteva za izdavanje ličnih dokumenata, pasoša i ličnih karata građana veći je za 40 odsto - navode u MUP. - Od početka meseca dnevno se podnosi oko 10.000 zahteva, a osim toga svakodnevno oko 8.500 građana dođe u policijsku stanicu da podigne lična dokumenta. Radi ubrzanja procesa, povećan je broj šaltera sa 390 na 480.\npasoši izdavanje pasoša redovi na šalterima Izdavanje dokumenata\nEPIDEMIJA kovida 19 i prošlogodišnje odlaganje putovanja napravilo je usko grlo na šalterima MUP Srbije, gde poslednjih dana vladaju gužve za izdavanje novih putnih isprava. Veliki broj građana, koji su za dokumenta aplicirali preko portala e-uprava, zavisno od mesta prebivališta, dobili su termin tek sledećeg meseca, a nije malo ni onih koji čekaju šalterski raspored za jul.\n06:47 U KLUPAMA 16.919 PRVAČIĆA: U školu kreće 500 malih đaka više nego lane, generacija je brojnija od desetogodišnjeg proseka\n06:34 NI PO TRI LITRE ULJA NEMA ZA SVE: Banka hrane upozorava - država zaboravila da je veliki broj Crnogoraca na rubu opstanka\nPREMIJER Zdravko Krivokapić pre nekoliko dana saopštio je da će prosečna plata u Crnoj Gori do 2025. godine biti oko 1.000 evra.\n06:29 ALEN SMAILAGIĆ POTPISUJE ZA PARTIZAN?! Nije jedini na meti crno-belih?\nALEN Smailagić raskinuće saradnju sa Golden Stejt Voriorsa prenose američki mediji.\n06:21 ODBRANA MILENINE GALERIJE: Peticija protiv projekta za obnovu doma slikarke Milene Pavlović Barili\nINICIJATIVNI odbor udruženja "Zaštitari Mileninog Doma" - uz grupu građana, istoričara umetnosti i arhitekata - pokrenuo je onlajn peticiju za poništenje projekta obnove galerije čuvene slikarke Milene Pavlović Barili (1909-1945).\n06:17 IVANA ŠPANOVIĆ UTUČENA: "Ne znam šta da kažem, videću šta dalje!"\nIVANA Španović razočarana je posle nastupa na Olimpijskim igrama, na kojima je ostala bez medalje.


Kod Medveđe ustanovljeno 1,26 miliona tona bakra i 120 tona zlata | Ist Media\nKod Medveđe ustanovljeno 1,26 miliona tona bakra i 120 tona zlata\nObjavljeno 24. June 2014. at 13:07 piše Ist Media\nMEDVEĐA, (IST Media) Kompanija „Dunav Minerals“, koja u mestu Tulare u opštini Medveđa istražuje bakar i zlato, objavila je danas da „ukupan objedinjeni resurs, u ležištima Kiseljak i Jelou Krik (Yellow Creek), iznosi 547 miliona tona rude.\n“U ovim ležištima ustanovljen je sadržaj od 0,22 grama po toni zlata i 0,23 procenta bakra. To je 1,26 miliona tona bakra i 120 tona zlata“, rekao je menadžer istraživanja Phil Fox.\nPrema njegovim rečima, povećanje resursa u ležištu bakra i zlata odnosi se na ležište Kiseljak, kao i prvi proračun resursa na susednom ležištu bakra i zlata – Yellow Creek.\nKako on objašnjava, prilikom izrade ovog izveštaja, za ležište Kiseljak korišćen je granični sadržaj metala zasnovan na pretpostavci da će se vršiti površinska eksploatacija, dok je za ležište Yellow Creek, predviđen scenario podzemne eksploatacije.\nKompanija „Dunav Minerals“ je, u novembru 2012. godine za ležište Kiseljak, u kategoriji pretpostavljenih resursa objavila inicijalni resurs, a zatim je nakon dodatnog bušenja, na obodnom delu ležišta Kiseljak, objavila i povećanje resursa u istoj kategoriji.\n„Novi pretpostavljeni resurs za ležište Kiseljak, sada iznosi 459 miliona tona rude sa 0,20 grama po toni zlata i 0,22 procenta bakra, što je milion tona bakra i 93 tone zlata“, kaže Phil Fox.\nOn takođe objašnjava da je „dodatnim bušenjem tokom 2013. godine, na susednom lokalitetu Yellow Creek, udaljenom svega 500 metara od ležišta Kiseljak, definisan još jedan mineralizovani porfirski klaster sa bakrom i zlatom“.\n„Pretpostavljeni resurs u ležištu Yellow Creek, iznosi 88 miliona tona rude sa sadržajima od 0,30 grama zlata po toni i 0,30 procenta bakra, što je 265 hiljade tona bakra i 26 tona zlata“, dodaje Fox.\n„S obzirom na ohrabrujuće rezultate, nastavljamo sa izradom ekonomske procene, studije o proceni uticaja na životnu sredinu, tehnološko-metalurške studije, kao i društvene studije. Preliminarni rezultati studija mogu se očekivati do kraja ove godine“, naglašava menadžer istraživanja „Dunav Minerals“, Phil Fox.


IslamBosna » Poljuljan demokratski kredibilitet Erdogana\nPoljuljan demokratski kredibilitet Erdogana\ne-u, erdogan, irak, iran, islamofobija, izrael, sirija, turska\nVojni sekularisti su njegove sentimente, upisane u registar Ataturkovog mauzoleja, ocijenili kao veliku izdaju čovjeka koji je služio zatvorsku kaznu 1998. zbog agitacije islama. (Optužnica je podignuta kada je odrecitovao stihove turskog pjesnika Zija Gjekapa „Domaća ognjišta“ na mitingu u decembru 1997. provinciji Siirit, zbog čega je smijenjen sa mjesta gradonačelnika).\nOsam godina od stupanja na vlast , čovjek koji je približio muslimansku demokratiju Evropi, što nije pošlo za rukom nijednom njegovom svjetovnom prethodniku, suočen je sa novim testom budući da se 12. septembra održava referendum o reformi Ustava zemlje. Sekularna opozicija, koja nema jakog lidera i koja još nije uspjela da skine ljagu sa sebe zadobijenu devedesetih godina prošlog vijeka zbog korupcije i lošeg rukovodstva, zabrinuta je zbog promjena koje Erdogan predlaže.\n„Činjenica je da je Erdogan ostavio traga na Tursku kao nijedan njegov prethodnik“, rekao je Henri Barki, turski stručnjak u Zadužbini Karnegi za međunarodni mir,„Uveo je značajne promjene tako što je ujedinio pobožnost i državu i voljan je da donese važne odluke da bi ostvario neke ciljeve“.\nTurci će tačno na dan tridesetogodišnjice od vojnog puča 1980. glasati o o reformi Ustava. Referendum također predstavlja test povjerenja prema Erdoganu, koji je na vlast došao 2002. i postoji velika vjerovatnoća da će 2011. zatražiti novi mandat. Okosnicu reformi čini reorganizacija visokih sudova. Erdogan kaže da će reformama biti ispunjeni zahtjevi za članstvo u EU, dok ih protivnici ocjenjuju kao pokušaj zadobijanja kontrole nad sudstvom.\nKoniya, grad u centralnom dijelu Turske, u kojem je zastupljena mješavina ekonomskog prosperiteta i socijalnog konzervatizma, predstavlja savršen primjer uspona muslimanske srednje klase, smatraju poznavaoci tamošnjih prilika. U industrijskoj zoni na periferiji grada, firme koje su pretvorile Koniyu u poslovnu zonu tako što su se probile na bliskoistočna tržišta, postavile su natpise „Iz Turske u svijet“. Erdogan je sprovodio snažnu spoljnu politiku prema EU, ali je učvrstio Tursku u muslimanskom svijetu kao sve jaču silu, tako što je produbio njene veze sa Iranom, Sirijom i Irakom i kritikovao Izrael.\nGenerali i politički rivali su marginalizovani, dok su religiozni Turci, koji su dugo bili potcijenjeni u društvu, stupili na pozicije u vladi. Supruga Erdogana i supruga predsjednika Abdullaha Gula nose marame na glavi, čime se ponovo pobuđuje debata u vezi s tim koliki prostor islam treba da zauzme u svjetovnoj Turskoj. Partija AKP sebe smatra muslimanskom verzijom evropskih hrišćanskih demokrata i odbacuje islamsko obilježje.\nUčestale kritike na račun premijerove vladajuće partije podstakle su zabrinutosti u vezi sa demokratskim kredibilitetima Erdogana. Čengiz Aktar, profesor iz redova liberala na univerzitetu u Istanbulu, odbacuje priču o „putinizaciji“ Erdogana. „On nije uopće demokrata. On ima autokratske tendencije. Ako se opredijeli za autokratski predsjednički sistem, bit će to njegov kraj. Tursko civilno društvo je nestabilno te ga niko neće podržati“, smatra Aktar.


Ambasador Švicarske u BiH boravio u Gradačcu Radio Gradačac – 56 godina sa vama…\nU okviru posjete Gradačcu, ambasador Švicarske u Bosni i Hercegovini jučer je posjetio i gradsku upravu Grada Gradačca. Tokom prijema kod gradonačelnika Edisa Dervišagića razgovaralo se o temama koje povezuju Gradačac i Švicarsku, od postojećih investicija do realizovanih projekata na području Gradačca.\nGradonačelnik je izrazio zadovoljstvo posjetom ambasadora Daniela Hunna i zahvalio se švicarskoj vladi i narodu na dosadašnjoj podršci pri realizaciji projekata u koje je u zadnjih 5 godina uloženo preko milion KM. Istaknuo je da su dosadašnji odnosi Gradačca i Švicarske dobri i prijateljski, te iskazao uvjerenje da će se tako i nastaviti u mandatu novog ambasadora.\nAmbasador Hunn je također pohvalio dosadašnju saradnju u projektima kao i realizovane investicije na području Gradačca i zaželio da se ova saradnja nastavi. Izrazio je nadu da će se proširiti mreža partnerstava koja već postoji i istakao važnost da dvije države povezuje brojna bosanskohercegovačka dijaspora u Švicarskoj koja je važan faktor saradnje i budućih investicija na području i Gradačca.\nGradonačelnik Edis Dervišagić je upoznao ambasadora o svim potencijalima koji se nalaze na području Gradačca, a koji bi mogli biti interesantni investitorima kako bi se unaprijedila ekonomska saradnja sa Švicarskom.\nU okviru svoje prve zvanične posjete Gradačcu, švicarski ambasador posjetio je i firmu Wagner Automotiv.


Svečano otvoren Centar za hiperbaričnu medicinu | Radio Trebinje\n25 marta 2019, 7:04 PM\n18. juna 2018., 13:20\nTREBINJE │ U Bolnici Trebinje danas je svečano počeo da radi Centar za hiperbaričnu i podvodnu medicinu čime je u ovoj trebinjskoj zdravstvenoj ustanovi omogućen još jedan vid savremenog liječenja pacijenata.\nCentar je otvoren na osnovu ugovora o poslovno-tehničkoj saradnji Bolnice Trebinje i Centra hiperbarične oksigenacije „Baromed“ iz Beograda.\nGradonačelnik Trebinja Luka Petrović je istakao da će barosala biti na zadovoljstvo i zdravlje svim pacijenata koji će koristiti ove usluge.\n„Nama je zadovoljstvo da u Bolnici Trebinje imamo i ovu novu zdravstvenu uslugu za koju građani Trebinja i Hercegovine više neće morati ići van svoje regije. Ovo je najsavremenija barokomora koja pomaže ljudima koji imaju potrebe za ovom vrstom terapije. Pravo je zadovoljstvo da je Bolnica prepoznala ulogu ovog centra za pacijente i da je uvažena Trebinjka Brankica Stević odlučila i došla iz Beograda i uložila svoj novac u Trebinje, to je sigurno velika stvar za nas. Znači, Trebinje vraća svoje Trebinjce i mi razvijamo naš grad na pravi način“, rekao je Petrović.\nBrankica Stević, vlasnik „Baromeda“ je izrazila zadovoljstvo što je prepoznata potreba za barokomorom u trebinjskoj bolnici. Ona je istakla da su tretmani u hiperbaričnoj komori naročito važni u liječenju dijabetičara.\n„Gotovo da ne postoji grana medicine gdje ova vrsta terapije nije zastupljena. Imamo edukovano i obučeno osoblje, do sada je stručni tim „Baromeda“, u probnom periodu, pregledao značajan broj pacijenata. Čim se prikupi neophodna dokumentacija i uputnice od porodičnih ljekara, odmah ćemo početi sa terapijama u našoj barosali“, rekla je Stevićka.\nOna je navela da Bolnica Trebinje za sada ima jednu hiperbaričnu komoru, a u toku je nabavka i druge, koja bi trebalo da bude u funkciji narednih mjeseci.\nBorislav Grubač, direktor Bolnice Trebinje je istakao da je saradnja postignuta na obostrano zadovoljstvo te da je i sa Fondom zdravstvenog osiguranja RS potpisan povoljan ugovor.\n„Specijalistička ambulanta je uložila ogromna sredstva, zahvaljujemo se Brankici Stević što je uložila u rodni grad. Ugovorom o poslovno-tehničkoj saradnji su regulisani svi odnosi između ove dvije strane na obostranu dobrobit“, pojasnio je Grubač.\nDa bi se liječili u Centru za hiperbaričnu medicinu pacijenti moraju da imaju uputnicu od porodičnog ljekara, a osiguranici plaćaju samo participaciju. U Centru za hiperbaričnu i podvodnu medicinu zaposleno je šest medicinskih radnika. Radno vrijeme je od sedam do 22 časa.


Liturgija u Hramu Svetog Save: Sećanje na spaljivanje moštiju prvog srpskog arhiepiskopa /foto/ - 10.05.2021, Sputnik Srbija\nSrpska pravoslavna crkva obeležava 427 godina od spaljivanja moštiju prvog srpskog arhiepiskopa svetog Save, na Vračaru. U Hramu Svetog Save služena je... 10.05.2021, Sputnik Srbija\nSveti Sava, Rastko Nemanjić, umro je 14. januara po gregorijanskom kalendaru, 1236. godine, u Trnovu, u Bugarskoj, kada se vraćao sa hodočašća u Jerusalimu. Njegove mošti je u manastir Mileševu preneo njegov nećak kralj Vladislav.U srednjovekovnoj Srbiji, mošti svetog Save imale su veliki značaj, naročito u vreme turskog ropstva. Narod se okupljao nad moštima svoga svetitelja da traži utehu i lek.Bojeći se da se sa toga mesta ne digne pobuna protiv Turaka, Sinan-paša Beogradski naredio je da se mošti prvog arhipeiskopa autokefalne srpske crkve prenesu u Beograd i na Vračaru spale 27. aprila (10. maja) 1594. godine.Osnovni razlog za spaljivanje moštiju svetitelja jeste, kako navode istoričari, ustanak Srba u Banatu 1594. godine, pod vođstvom mitropolita vršačkog Teodora.Zabeleženo je da su ustanici nosili zastavu sa likom svetog Save, pa je pojava njegovog lika na ratnim zastavama uslovila odluku turskog paše.Međutim, spaljivanjem moštiju svetiteljevih, paša ne samo da nije ugasio svest o svetom Savi u narodu, nego ju je još više ukorenio.Telo svetitelja je spaljeno, ali je iz tog plamena iznikla nova snaga koja je i danas prisutna u srpskom narodu i njegovom pristupu pravoslavnoj veri.Srpska pravoslavna crkva obeležava praznik Spaljivanja moštiju svetog Save 27. aprila po crkvenom, a 10. maja po gregorijanskom kalendaru.\n12:15 10.05.2021 (Osveženo: 03:13 26.08.2021)\n© Sputnik / Lola Đorđević Sveta arhijerejska Liturgija povodom Dana spaljivanja moštiju prvog srpskog arhiepiskopa Svetog Save\n© Sputnik / Lola ĐorđevićSveta arhijerejska Liturgija povodom Dana spaljivanja moštiju Svetog Save.\n© Sputnik / Lola Đorđević Sveta arhijerejska Liturgija povodom Dana spaljivanja moštiju Svetog Save.\n© Sputnik / Lola ĐorđevićSećanje na spaljivanje moštiju svetog Save\n© Sputnik / Lola ĐorđevićU malom Hramu svetog Save na Vračaru danas je svetom arhijerejskom liturgijom obeležen Dan spaljivanja moštiju Svetog Save.


Radojičić: Beograd da bude ekološki prihvatljiviji | Grad Beograd\nRadojičić: Beograd da bude ekološki prihvatljiviji\nGradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić i gradonačelnik Ljubljane Zoran Janković razgovarali su danas u Gradskoj kući slovenačke prestonice o unapređenju saradnje i razmenili iskustva dva grada u različitim oblastima.\n– Velika mi je čast što sam razgovarao sa gospodinom Jankovićem i pitao ga za njegova iskustva, kako je uspeo da Ljubljana ovako izgleda. Ovo je naš prvi sastanak, a verujem da će ih biti još, jer sam siguran da imamo puno toga da naučimo jedni od drugih – rekao je Radojičić.\nOn je takođe istakao da je prolazeći Ljubljanom imao priliku da vidi koliko je ona napredovala, koliko je to human grad, posvećen običnom čoveku i koliko je sve usmereno ka ekologiji.\n– Vreme koje je pred nama je vrlo rizično i ako ne učinimo nešto za održivost i ekologiju, imaćemo veliki problem. Srećom, imamo ovakve primere, kao što je Ljubljana, koji su se na vreme pozicionirali i koji su primer celom svetu, pa i nama – rekao je Radojičić.\nOn je naveo da je Beograd, kao i Ljubljana, grad otvoren prema svima i dodao da je to politika koju on vodi kao gradonačelnik.\nGradonačelnik Beograda istakao je da je danas imao veoma koristan radni sastanak tokom kojeg mu je gradonačelnik Ljubljane pričao o tome kako se taj grad razvijao proteklih godina i kako su uspeli da dostignu željeni nivo i postanu „Zelena prestonica Evrope”.\n– Beograd se menja i menjaće se u tom pravcu da postane ekološki prihvatljiviji i da kvalitet života ljudi bude bolji – naglasio je Radojičić.\nJanković je izrazio zadovoljstvo što je imao priliku da ugosti Radojičića i podsetio da je Ljubljana drugi grad sa kojim je Beograd pobratimljen posle Čikaga.\n– Drago mi je da je novi gradonačelnik Beograda danas kod nas. To znači da produžavamo našu dobru saradnju. Mislim da je razmena dobre prakse značajna jer omogućava da i jedni i drugi radimo ono što je najvažnije, a to je da podižemo kvalitet života za sve naše građane – istakao je Janković.\nGovoreći o srpskoj prestonici, on je posebno istakao značaj projekta „Beograd na vodi”.\nGradonačelnik Radojičić danas se upisao u „Zlatnu knjigu”, u koju se upisuju svi značajniji gosti Gradske kuće, a na poklon je od Jankovića dobio „Drveni list mira” slovenačkog dizajnera Oskara Kogoja.\nNakon sastanka, delegacija Beograda, u kojoj je i glavni urbanista Milutin Folić, obišla je radove na projektu obnavljanja šetališta Breg duž reke Ljubljanice, koja protiče kroz centar slovenačke prestonice.\nZa sutra je najavljena prezentacija projekta „Širenje pešačke zone u centru Ljubljane”, kao i obilazak konkretnih radova.


Voditeljka kaže da nije "laka ženska"! | Mondo Portal\n8. avgust, 05:23\nVoditeljka kaže da nije "laka ženska"! 7 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Jelena Milinčić 10.07.2020. / 12:37\n"Pre nego što sam upisala Pravni fakultet želela sam da budem glumica. Pokušala sam i na Akademiji, ali su me svi gledali kroz fizički izgled, što je mene vređalo. Smatram da sam vrlo inteligentna, da je to nešto što je dominantnije od moje spoljašnjosti."\n"Mnogi komentarišu jer im je neverovatno da po romskim naseljima odlazim u mini - suknjama, mrežastim čarapama i visokim potpeticama. A moja maksima je - štiklom u blato!"\nNe osuđuje žene koje se bave najstarijim zanatom na svetu.\n"Smeta mi kad se novinarkama, voditeljkama, glumciama i pevačicama pripisuju takve stvari. To su žene koje imaju svoje zanimanje, a dovode se u vezu sa prostitucijom. Sve one se trude i bore i školuju za to što jesu, i mnogo propate na tom svom putu do uspeha, ružno je kad ih povezuju sa takvim stvarima. Neka prostituke rade ono što žele, ako je to njihova sreća. Ja ih neću nazivati pogrdnim imenima, ali bih volela da sva deca znaju na koga danas treba da se ugledaju", ispričala je ona za pomenuti list.\nVRAĆA SE U FORMU! |\ntv lica dnk emisija tv\n11.07.2020. / 08:51\nPa kako bi ova i isla na fizicki izgled, kad ima ove noge ko Djurdjeve Stubove\n11.07.2020. / 08:48\nKad bi se nekad malo razgolitila, ovako nema sta da se vidi


Mladi Liberali Crne Gore: Vučinić iz Liberalne partije individualni član ALDE saveza liberala Evrope\nVučinić iz Liberalne partije individualni član ALDE saveza liberala Evrope\nLuka Vučinić, potpredsjednik Mladih Liberala i odbornik LP u SO Nikšić, primljen je u članstvo ALDE saveza liberala i demokrata Evrope kao individualni član. Vučinić je prvi pojedinačni član ovog evropskog saveza iz Crne Gore.\nKrajem prošle godine i Liberalna partija Crne Gore primljena je u članstvo ALDE saveza liberala i demokrata Evrope, jednog od najsnažnijih političkih saveza u Evropskom parlamentu, koji okuplja sve liberalne partije, organizacije ili pojedince iz država Evrope.\nKao liberalno-demokratska organizacija, ALDE osim partijskog, prepoznaje i individualno članstvo kojim će se osnažiti učešće pojedinaca u direktnom kreiranju politika na nivou njihovih država ali i na nivou Evrope i institucija EU. Individualna članstvo je znak podrške pojedinca evropskim liberalnim vrijednostima slobode i individualne odgovornosti, demokratije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i osnaživanje tolerancije i jednakosti.\nОбјавио Mladi Liberali Crne Gore у 18:47\nОзнаке: ALDE, Liberalna partija Crne Gore, Luka Vucinic, Mladi liberali Crne Gore, SO Niksic\nMladi Atlanskog saveza: Zajedničkim aktivnostima d...\nVučinić iz Liberalne partije individualni član ALD...\nBorančić: Podrška Crnoj Gori na putu ka EU, ali i ...


Milenkonija: (Predstava Je Moje Biće, Otvoreno I Slobodno) - Milenko Maričić | knjige.at\nMilenkonija: (Predstava Je Moje Biće, Otvoreno I Slobodno)\nMilenkonija: (Predstava Je Moje Biće, Otvoreno I Slobodno) količina\nNova knjiga sećanja Milenka Maričića, pozorišnog i televizijskog reditelja i profesora Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu.\nU knjizi se nalaze Maričićevi zapisi o događajima iz pozorišnog života, uspomene na drame čiji je reditelj bio, na ljude, kolege i prijatelje sa kojima je delio taj gorki umetnički hleb i trenutke stvaranja velikih predstava i TV dela čijih se visokih dometa mnogi savremenici tog doba i danas sećaju. Dva uvodna teksta posvećena su velikanima našeg pozorišta, Bojanu Stupici i Ljubiši Jovanoviću, dvojici umetnika koji su Maričića, kako je zapisao, fascinirali u tom vremenu posleratnog stvaralačkog vrenja. Maričić je bio Bojanov student i pratio ga je na časovima, probama, na ulici, u kući njegovoj „pa, bogme, i u kafani“; bezbroj puta gledajući njegove predstave. Ljubišu je, pak, pratio iz gledališta, sretao u uskim hodnicima „Narodnog pozorišta“, hvatao u prolazu njegove replike…\nDrugi deo knjige „Milenkonija“ posvećen je programima glumačkih škola čiji je Maričić bio jedini predavač. Studio su posećivali i svi njegovi bivši studenti, znani i neznani, a prva dama Studija glume „MI“ bila je Mira Stupica. Ti Maričićevi tekstovi pisani su namenski, kao skica, kao „umni temelj jedne male i jedne malo veće glumačke škole“. Ovaj deo od posebne je važnosti za mnoge koji žele da se bave glumom: iskustvo barda našeg pozorišta i koncepcija „nauke o glumi“ zanimljiva je i laicima, a korisna mladim glumcima koji čine prve korake u toj profesiji.\nI, najzad, u trećem delu, nalaze se zapisi o radu na predstavi „Koštana“ Bore Stankovića, o Miji Aleksiću i Hugu Klajnu, kao i tri pisma: (neposlato) Radetu Šerbedžiji, kolegi (neimenovanom) sa fakulteta i – sinu, Gordanu. Na poslednjim stranicama ove knjige-spomenara nalaze se Maričićeve pesme, a na samom kraju su sećanja Vladimira Jevtovića, Muharema Pervića i Čedomira Petrovića na Milenka Maričića. Knjiga je ispunjena ilustracijama poznatog reditelja, čije je delo ostavilo duboki trag u istoriji našeg pozorišta.\nAutobiografije i biografije, Film, Knjige, Ne fikcija, Srpski pisci\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „Milenkonija: (Predstava Je Moje Biće, Otvoreno I Slobodno)“ Odustani od odgovora\nNajlepše Partije Svetsk...\nPisma – Mikelanđe...


Dnevni horoskop za 25. jun 2017: Vodolija u emotivnoj zabludi, Lav energičan, Bika muči stomak | Astrosudbina\nNaslovna Dnevni horoskop Dnevni horoskop za 25. jun 2017: Vodolija u emotivnoj zabludi, Lav energičan,...\nDnevni horoskop za 25. jun 2017: Vodolija u emotivnoj zabludi, Lav energičan, Bika muči stomak\nDnevni horoskop za 25. jun 2017: Danas Mars nije u konjukciji sa Suncem i Mesecom, ali svakako njegov uticaj danas je izrazito jak, jer je u energiji Raka i u društvu Sunca, Meseca i Merkura. Dominira i zbog egzaktnog kvadrata sa Jupiterom u Vagi koji vodi preterivanju u svemu. Ipak, ako oprezno danas budete posmatrali stvari sve možete držati pod kontrolom. Danas se posebno osvrnite na porodicu, porodične odnose (Mars u Raku) ali i na sve druge veze, poslovne i privatne. (Jupiter u Vagi). Kvadrat pojačava napetost i nervozu, kao i potrebu za raspravom. Ipak, uz oprez sve može proći bez posledica, piše Današnji dnevni horoskop.\nPrethodni tekstLJUDI IM VERUJU I ČESTO IM SE POVERAVAJU: Ova 3 znaka su uvek spremna da priskoče u pomoć\nSledeći tekstNEDELJNI HOROSKOP OD 26. JUNA DO 2. JULA 2017: Jarac gladan izazova, Blizanci se nadmudruju na poslu, Devica ima prevelika ljubavna očekivanja


Just Jack - JUST JACK MAROCCAN GREEN EDP 100ml - Randevu.rs\nPočetna / Just Jack / JUST JACK MAROCCAN GREEN EDP 100ml\nJUST JACK MAROCCAN GREEN EDP 100ml količina\nJust Jack MAROCCAN GREEN je muška parfemska voda brenda JUST JACK , fabrike Sterling ,koji se otvara notama crvenog i crnog bibera , kleke i bergamota . U sredini su note tuje i kedra , a bazne note čine note vetivera i sandalovine .\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „JUST JACK MAROCCAN GREEN EDP 100ml“ Odustani od odgovora


Poznat identitet muškarca koji je krao patike za vrijeme namaza u džamiji na Grbavici\nRadi se o osobi inicijala J. H. (1981.) koji je nakon lišenja slobode smješten u prostorije Jedinice za osiguranje objekata i zadržavanje osoba lišenih slobode Uprave policije MUP-a Kantona Sarajevo.\nNepoznati muškarac koji je nedavno iz Jordanske džamije na Grbavici ukrao dva para patika identifikovan je i lišen slobode.\n“Radeći na rasvjetljavanju krivičnog djela krađe obuće iz Jordanske džamije, na području općine Novo Sarajevo, policijski službenici Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona su identifikovali počinioca navedenog krivičnog djela, te istog pronašli i danas u 12.30 sati lišili slobode zbog sumnje da je počinio krivično djelo iz člana 286. KZ FBIH (Krađa)”, naveo je portparol MUP-a Kantona Sarajevo Mirza Hadžiabdić.\nKako je saopćio, radi se o osobi inicijala J. H. (1981.) koji je nakon lišenja slobode smješten u prostorije Jedinice za osiguranje objekata i zadržavanje osoba lišenih slobode Uprave policije MUP-a Kantona Sarajevo.\nPodsjetimo, početom ove sedmice na Facebook stranici Džemata Grbavica I, objavljen je snimak nemilog događaja.\n“U petak 18. oktobra oko 19 sati uvečer, osoba na videu je ušla u Jordansku džamiju na Grbavici i uzela dva para patika, jedan muški i jedan ženski”, napisali su na stranici Džemata.


Kusturica se povlači iz javnog života: “Sada su svi Srbi koji žive u BiH obilježeni kao Bosanci…”\nProslavljeni reditelj Emir Kusturica odlučio je da se dobrovoljno povuče iz javnog života Srbije, odnosno da više ne daje izjave za medije.\n“Nisam raskinuo sa Srbijom, samo ne želim da participiram u javnosti, ali Srbija ostaje Srbija koju volim i u kojoj ću živjeti i dalje, ali u drugoj formi”, rekao je Kusturica.\nOn smatra da je predsjednik Srbije Tomislav Nikolić održao briljantan govor o Haškom trbunalu u UN, ali da je nedavno “na najboljim tradicijama” Benjamina Kalaja “obilježio sve Srbe koji žive u BiH kao Bosance”. (Benjamin Kalaj je austrougarski guverener BiH koji je insistirao na bosanskoj naciji, umjesto podjele građana BiH po etnijama, op.prir.)\n“Pretpostavljam da je to vezano za koncepciju u kojoj je, vjerovatno, Njegoš ostao Crnogorac, a ne (Andrićev) `tragični junak kosovske misli`, dakle Srbin”, rekao je Kusturica za B92.\nOn je napomenuo da ne govori kao političar, niti želi da se bavi politikom, nego kao čovjek “koji želi da bude konstruktivan i autonoman”, te da nema nikakvu namjeru da se “svađa sa Nikolićem”.\n“Samo znam da ne želim da učestvujem. Neko ko nema vjeru u to što se čini, ne može biti činovnik te vlade”, naveo je Kusturica, dodajući da se “ispisao” sa mjesta direktora Parka prirode na Mokroj gori, kao i predsjednika Skijaškog saveza, te da ne želi novac od države za “Kustendorf”, niti za svoj novi film “Ljubav i rat”.\nOn je napomenuo da je Ivo Andrić pisao da je Njegoš “tragični junak kosovske misli”, ali da paraf o Kosovu koji je postignut predstavlja ideju o Kosovu na kojem taj junak više ne živi ili je “potpuno odvojen od nas”.\nKusturica je rekao da nije od onih koji bi aktuelnu vlast u Srbiji optužili za izdaju ili predaju Kosova, ali da se on ne bi upuštao u rješavanje pitanja koje traje više od 500 godina.\n“Odakle se sada javlja ideja da se to pitanje riješi kada se u prošlosti to pokazivalo kao nerješivo… Istorija će da pokaže šta je to bilo i zašto sada”, naveo je Kusturica, naglašavajući da nikoga, niti amnestira, niti krivi za sporazum o Kosovu.\nOn je rekao da je Beograd do prije nekoliko mjeseci ličio na Njujork, prihvatao sve najbolje sa Balkana i prostora južnih Slovena, ali da sada ulazi u fazu “Šumadija drim”, u kojoj nije obilježeno dva vijeka Njegoša.


Sindikat kompanije Dijamant: Platu smo primili, sad strpljenja... - Ekonomske Vesti\nSindikat kompanije Dijamant: Platu smo primili, sad strpljenja…\n11. apr. 2017 11. apr. 2017 Andrija Matić 0 Comments Agrokor, Anđelko Bokić, dijamant, Zrenjanin\nAndjelko Bokić, predsednik sindikalne organizacije Saveza samostalnih sindikata zrenjaninskog proizvodjača jestivog ulja Dijamant, za Ekonomske Vesti kaže da zaposleni u toj firmi platu primaju svakog 5. u mesecu a akontaciju 20. u mesecu i da su platu za prošli mesec primili 5. aprila, redovno.\n“Isto je u Frikomu. Sad 20. aprila treba da primimo akontativni deo za ovaj mesec. Videćemo. Treba biti malo strpljiv”, kaže Bokić.\nAgrokor dd je vlasnik 96,14731 odsto Dijamanta.\nNa pitanje da li uprava firme obaveštava sindikalnu organizaciju o novonasloj situaciji kod vlasnika u Zagrebu, Bokić kaže da je sindkat obavio razgovor s bivšim direktorom Teom Vujčićem, koji je u medjuvremenu premešten na funkciju u Hrvatskoj.\n“Kompanija je profitabilna, ima šta da radi i proizvodi, ima ljude, ima resurse. Mi se nadamo da možemo opstati. E sad, finansije i ova uvezanost sa gazdom o tome mi zasad nemamo informacije. Ali posle Uskrsa očekujemo da se to slegne”, kaže Bokić.\nOn dodaje da trenutno nema nikakve informacije o tome da li je Dijamant na bilo koji način garantovao za dugove Agrokora.\n“Ali tražićemo, samo da se to malo slegne, rastrese. Znate da nije lako do tih podataka ni doći. Treba biti malo strpljiv i vrlo brzo će se sve znati. U Hrvatskoj je gazda predao čitav Agrokor hrvatskoj državi. Šta to znači za našu firmu u kojoj je Agrokor bio većinski vlasnik, to je sad veliko pitanje. Ali vidimo da i naša vlada nastoji da se i Frikom i Dijamant, velike kompanije, održe”, kaže Bokić za Ekonomske Vesti.\n“Sigurno da tu ima odredjenih garancija, i menica i zaloga, ali je u ovom momentu teško pouzdano reći da li ima ili nema. Mi o tome informaciju nemamo”, kaže Bokić.\nOn kaže da Samostalni sindikat u Dijamantu nema neku posebnu saradnju sa sindikalnim organizacijama Agrokorovih preduzeća u Hrvatskoj.\n“Svaka kompanija ima svoj sindikat, neko pripada trgovini, neko proizvodnji. Ovde u Srbiji je druga situacija. Ja sam se i danas čuo sa predsednikom sindikata u Frikomu. Čujemo se skoro svakodnevno. Redovno je stanje. Ljudi rade. Mi za sada nemamo nikakvih naznaka da se dešava, ajde da kažem pod znacima navoda, nešto vanredno. Ali za očekivati je restrukturiranje kompletnog Agrokora”, zaključuje Bokić.\n← Kopernikus Systems dali ponudu za preuzmanje hotela Prag\nAgrokorove firme u Srbiji: U poslednje tri godine bez blokada računa →\nAgrokor: Penzioni fondovi ostaju bez udela\nTodorić definitivno bez jaja\n8. maj. 2017 Luka Matić 0


ljuta na svet\n08.04.2019. 13:05h 08.04.2019. 13:09h\nAna Marković Sepe ogorčena je zbog ljudi koji sa podozrenjem geldaju na nju, njenu porodoicu i dete koje ima Daunov sindrom. Ona je na svom Fejsbuk profilu javno progovorila o problemima sa kojima se nosi svaki put kada neki prođe pored nje i odreaguje neadekvatno.\n"Kada vidiš neku kevu, nemoj da skloniš glavu, zato što ta žena ne želi da bude nevidljiva, kao što ne želi ni da lnjeno dete bude nevidljivo. Tako da skroz je okej da se nasmeješ, kažeš "dobar dan", ili "ćao", "u što dobru kapu ima vaše dete". to je skroz okej. I kada tvoje dete vidi neku drugačiju osobu, i kada pita zašto mu se plezi, nemoj da ga ućutkuješ. Možeš da vidiš šta je Daunov sindrom, šta je bolest. Nemoj da si "cava" nego daj da budemo malo bolji ljudi", rekla je glumica.\nNE ŽELIM VIŠE NIKAD DA GLEDAM NI SEBE NI NJIH: Rodni otkrio zašto više ne gleda Mućke, a razlog je toliko tužan da će vam srce pući (VIDEO)\nSLAVNI REDITELJ OTKRIO TAJNU ŽARKA LAUŠEVIĆA: Proslavljeni glumac godinama je živeo u Americi, a evo kako se Žarko Laušević zaista ponaša u Beogradu kad ne GLUMI (VIDEO)\nMEGAN I HARI DOBILI DEČJE ČIZMICE: Fanovi darovali još nerođenu bebu!\nANA ALEKSANDER PONOVO U SRBIJI NAKON SEKULE: Holivud je tržište na kojem se glumci prodaju! Dešavaju se svakakve neprijatne ponude, ali do vas je da kažete da ili ne!\nAna Marković SepeglumicaDaunov sindromdetebolesno dete


petak, 01 mart 2013 16:02\tPročitano 23239 puta\nU skladu sa politikom da otpad treba koristiti kao resurs i da se treba sve više okretati alternativnim izvorima energije, u zemljama EU se skoro 10% zelene energije dobija iz biogasa.\nBiogas nastaje biloškim razlaganjem različitog organskog otpada kao što je biomasa ili otpad sa poljoprivrednih dobara, iz gradske kanalizacije, sa deponija. Za razliku od Evrope u Srbiji i zemljama regiona ovaj alternativni izvor energije tek počinje da se koristi. Jedna od većih elektrana na biogas u Srbiji, odnosno pogon za proizvodnju električne energije iz stajskog đubriva, izgradjena je na farmi mlekare „Lazar” kod Blaca. Koliko električne energije isporučuje ova elektrana i po čemu je jedinstvena za Evronet otkriva Biljana Đogić.\nPrilog PG Mreža i emisiju Evronet pogledajte u celini na sledećem linku: http://www.mreza.rs/evronet/previous-episodes/Energetika-i-saobracaj/23276/elektrana-na-biogas.html


Makart | Knjiga: BITI DŽON LENON - Rej Konoli | Internet knjižara | Drugačiji od drugih\nPrisna, a ipak nemilosrdna biografija jednog od najvećih i najopevanijih muzičara dvadesetog veka.\nKnjiga „Biti Džon Lenon“ ne daje ulepšanu sliku „Princa Mira“ iz legende o pesmi Imagine, jer je to bio samo mali deo njegove ličnosti.\nBITI DŽON LENONPreporuka na osnovu Vaše pretrage...


Hotel za Northwood () : 186 pronađenih hotela\nOvaj hoteli je najbliži: Northwood Nalazi se u ulici 1761 Meijer Circle, pozicija mu je jugoistok za grad Oregon, a od centra je udaljen samo 7 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije jedna zvezdica je Povoljan za grad Oregon. U njem...Još informacija\nSleep Inn And Suites Oregon je u blizini Northwood U hotelu Sleep Inn And Suites Oregon pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Oregon: Klimatizovano. Stil ovog hotela je Povoljan.Na 6 minuta kolima udaljenosti ...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Northwood () : 186 pronađenih hotela


OTKRIVAMO: lokalni moćnici iz Šetonja ubili čoveka, pa zataškali uz pomoć funkcionera sa čela opštine Petrovac na Mlavi i policije!? — TPKNEWS\n09:01 - 09/12/2019\nNaslovna/VESTI/LOKALNE VESTI/HRONIKA/OTKRIVAMO: lokalni moćnici iz Šetonja ubili čoveka, pa zataškali uz pomoć funkcionera sa čela opštine Petrovac na Mlavi i policije!?\nPoznati lokalni moćnici iz Šetonja kod Petrovca na Mlavi, na smrt prebili čoveka iz tog sela, i uz pomoć lokalnih petrovačkih funkcionera i policije, sve zataškali od javnosti.\nKako nezvanično saznajemo od našeg izvora, deda R.J. njegov sin D.J. i njegov unuk N.J. uz pomoć druga dva meštana Šetonja N.T. i A.Z. krajem prošle godine, na smrt su prebili D.J. iz Šetonja, i sve to do danas uspešno su uspeli da zataškaju uz pomoć lokalnih funkcionera sa čela opštine Petrovac na Mlavi i pojedinih službenika iz PS u Petrovcu na Mlavi.\nKako nam je ispričao naš izvor, deda R.J. njegov sin D.J. i njegov unuk N.J. uz pomoć druga dva meštana Šetonja N.T. i A.Z. krajem prošle godine, napali su D.J. u centru Šetonja. Međutim, D.J. je uspeo da im umakne, ali oni su ga sustigli ispred same kapije njegove kuće, gde su ga na smrt prebili.\nPošto su osumnjičeni za ovo svirepo ubistvo, ovi poznati lokalni moćnici su uz pomoć lokalnih petrovačkih funkcionera sa čela opštine i pojedinih službenika iz PS u Petrovcu na Mlavi, uspeli da sve ovo zataškaju, otac ubijenog D.J. angažovao je poznatog beogradskog advokata Borivoje Borovića.\nKako nezvanično saznajemo, u ponedeljak 04. februara na saslušanje je bio načelnik policijske stanice u Petrovcu na Mlavi, zbog sumnje da je i on umešan u zataškavanje ovog ubistva.\nDetaljnije u narednom izdanju…\nSAVET ZA ŠTAMPU: Odluka Komisije za žalbe u vezi teksta o prebijanju mladića iz Petrovca na Mlavi\nPONOVO LEDENI DANI: Danas sneg u većem delu Srbije


Doba bez prisnosti | Kultura | Novosti.rs\nV. STRUGAR | 17. jul 2019. 15:15 | Komentara: 0\nNOVI roman Miloša Latinovića "Etape noći", koji se nedavno pojavio u izdanju "Vulkana", obuhvata pet vekova naše istorije - od bune hajduka Đerđa Dože do devedesetih godina prošlog veka. Tako je direktor Bitef teatra i festivala, u svoju biografiju upisao još jedan naslov: posle šest zbirki priča, pet romana, dve knjige eseja, desetak dramskih tekstova. Njegova "Priča vetrova" prevedena je na nemački i rumunski, a prozni tekstovi izlazili su i na engleskom, mađarskom, slovačkom, makedonskom, slovenačkom jeziku...\n- "Etape noći" su simbolička slika jednog prostora, ljudi i njihovih odnosa. Istina, minijatura, ali kao važan deo globalnog murala u civilizaciji u kojoj živimo - kaže, za "Novosti", Miloš Latinović. - U nama je krv tih vojnika, paora, umetnika, zanatlija, krv hajduka Dože, srpskih ustanika zbog kojih su spaljene mošti Svetog Save na Vračaru, katalonskih najamnika, ruskih izbeglica, obrazovanih trgovaca Cincara, Nemaca, Francuza...\nRoman je pun "mistike, čudnih ljudi i događaja", a autor citira Borhesa, podsećajući na njegove reči da bez strasti nije vredno živeti. Zato, u ovom delu (ne)očekivano ima i erotike.\n- Erotski pasaži "Etapa noći" neraskidivi su deo priče o životu i strastima na ovim prostorima. Uostalom, noći u Panoniji su mračne i tihe, zimi beskrajno duge, ponekad turobne i hladne, te je i logično da budu ispunjene bliskošću koju lako uspostave ljudi uplašeni, usamljeni, željni nežnosti. Erotika je nežnost, prisnost, ukus, miris, sve ono što ovo pornografsko, izdajničko vreme hoće da ukloni iz našeg života.\nPročitajte još - Miloš Latinović: Uvek možemo da srušimo sve tabue\nI sva prethodna Latinovićeva dela bila su svojevrsna putovanja kroz prošlost, zanimljive ličnosti i istorijske događaje.\n- Roman je omaž značajnim ljudima koji su rođeni na ovom prostoru. Od Konstantina Danila do Miloša Crnjanskog i Miroslava Antića, od Svetog Teodora Vršačkog do Elene i Nikolaja Čaušeskua, od Jovana plemenitog Naka, do Mihajla Pupina. To je krug u kojem ja živim i stvaram. Verujem da bez takvog sagledavanja istorije ne možemo dobiti valjani ugao za istinitu sliku savremenog sveta.\nIako živi s pozorištem, njegovi komadi nisu do sada izvođeni pred publikom. Zašto?\n- Ranije sam pokušavao da skrenem pažnju na taj deo moje književnosti publikovanjem tekstova u knjigama i časopisima, ali sada okrunjen strpljenjem, drame pišem i čekam da budu izvedene. Dugo već čekam, ali uskoro će pozorišta iz Niša i Prištine postaviti moj komad inspirisan južnoameričkim piscima, a verujem da će i drama o Lidi Barovoj uskoro biti uprizorena. Voleo bih i da komad o Brižit Bardo ugleda svetla pozornice. Mada BB ne spada u moje omiljene glumice, njen život je neverovatan. Ona je jedna od najhrabrijih žena našeg doba...\nBITEF OTVARA NOVE PROSTORE\nNA pitanje po čemu će se 53. Bitef razlikovati od prethodnih, i u čemu je njegova glavna "intriga", Latinović odgovara:\n- Bitef je sinonim za različito i, kako vreme prolazi, najveći "neprijatelj" u toj igri je sam sebi. Jer, sve češće se govori "a, pa to smo videli, na Bitefu". Ove godine otvaramo jedan novi prostor, ali ni to nije novo - osim kontinuiteta dešavanja. Nikad, valjda, nismo toliko dugo bili na jednom mestu da pomislite da živite na Bitef selu (gradu), osim ako to nije bilo tokom predstave "Olimp"...\nNAŠ sagovornik je za roman "Sto dana kiše" dobio "Vitalovu nagradu" za najbolju knjigu 2013. godine. Između ostalog, napisao je i dela "Na pogrešnoj strani reke", "Šekspirijens", "Četiri ludila", "Šekspirov klijent".\nŽiri Društva književnika Vojvodine proglasio je roman "Dželat u raju" za knjigu 2008. godine u Vojvodini. Za poetsko-proznu zbirku "Zvezde i ostrva", Latinović je dobio nagradu "Stevan Pešić" 2012.


Web fest radionica Mobilni Internet – svi smo na telefonu! | ITDogadjaji\nWeb fest radionica Mobilni Internet – svi smo na telefonu!\nTreći dan Web fest 09 radionica je počeo odlaganjem programa usled bolesti predavača (napada li to novi grip IT branšu), te je današnja tema Mobilni Internet imala jedno predavanje manje. I ovog puta se nastavlja naše praćenje ove serije radionica putem postavljenih video materijala sa predavanja, na čemu se organizatorima zahvaljujemo.\nIvan Rečević, jedan od ljudi iz Huge media (organizatora) koji se tokom prethodna dva dana brinuo da na radionicama sve bude kako treba, danas je imao predavanje o Mobilnom Internetu. Mobilni Internet je realnost, koja je sve očiglednija i u Srbiji. Ne znam da li spadate u grupu ljudi koji koji na putu do posla provere poštu, odgovore na hitne mailove i pročitaju vesti, ali meni gotovo svaki dan počinje na taj način.\nKroz vrlo vizuelno dopadljive i ukusne slajdove, Ivan je predstavio očigledne dokaze zašto je mobilni Internet među nama, i zašto ćemo o njemu slušati sve više i više. Stručnjaci predviđaju da će do 2011. godine odnos između klasičnih desktop/laptop računara i svih ostalih uređaja kojima se pristupa netu biti pola-pola. iPhone jeste jedna od ključnih stvari koja je dovela do ogromne popularizacije ovom načinu pristupa Internetu, a videli smo podatke kojima se pokazuje da je na jednoj japanskoj društvenoj mreži 65% svih pristupa sajtu napravljeno sa mobilnih uređaja.\nSadržaj i servisi kojima je moguće pristupiti putem mobilnih telefona takođe evoluira. Do pre par godina najposećeniji sadržaj su bili sajtovi operatora mobilne telefonije, dok su oni danas u potpunosti potisnuti, a listu predvodi – ko drugi do Google.\nSve ovo je omogućilo da mobilni sajtovi i servisi postanu zanimljiva platforma za oglašavanje. Promocija putem sadržaja kojima se pristupa mobilnim uređajima je takođe realnost, a Ivan je najavio i partnerstvo njegove firme i adMob platforme za serviranje oglasa na mobilnim uređajima (koju je od skoro kupio Google).\nZa kraj predavanja, demonstrirana je mogućnost naručivanja hrane putem servisa donesi.com i iPhone-a, koja je vrlo glatko i uspešno prošla. Opet nam je žao što nismo bili na licu mesta, da vidimo hoće li hrana zaista stići :D\nUsledilo je sponzorsko predavanje MTS-a o mobilnom Internetu. Korektno odrađeno, više detalja na MTS sajtu, a ja iz ličnog iskustva mogu da dodam da sam zadovoljan kako ta cela stvar oko MTS Interneta funkcioniše, i da bez takvog uređaja nikada ne idem na putovanja po Srbiji.\nPoslednje predavanje je održao Marko Malbaša iz firme Bernet Kernel, koja pruža mnoge usluge koje se baziraju na mobilnim platformama. On je započeo predavanje izjavom „Svi su na telefonu“, kao nekom vrstom nadgradnje slogana ovogodišnjeg Web festa („Svi su na vebu”). Tu izjavu stvarno ne možemo osporiti, previše je očigledna :)\nMarko je predstavio koncept personalizovane mobilne aplikacije, koju su nazvali Mona. Ideja je da Mona bude centralizovano mesto putem koga se preuzimaju i podešavaju mobilne aplikacije, koje korisnicima omogućavaju razne servise. Primer jednog takvog servisa je aplikacija koja se bavi slanjem SMS-a za plaćanje parkiranja – dovoljno je jednom uneti broj tablice kola, a aplikacija će tražiti samo broj zone i vreme zadržavanja koje želite da platite, automatski šaljući SMS sa svim podacima na pravi broj telefona.\nBluetooth promocija je takođe aktuelna u poslednje vreme, posebno na događajima, kao što su razne prezentacije ili koncerti. Princip rada je postojanje uređaja koji svim telefonima koji imaju uključen Bluetooth šalje promotivni materijal, u formi mobilne aplikacije, dokumenta, slike, video materijala…\nMona – Mobilna nacionalna aplikacija\nPredavanje Branka Rajkovića iz firme AdriaTek nije održano, nadamo se da će sutra, poslednjeg dana Web fest 09 radionica, svi predavači biti zdravi.


Gradonačelnik Mićić potpisao ugovore o stipendiranju postdiplomaca /VIDEO/ - NTV Arena\nGradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić potpisao je danas ugovore sa studentima postdiplomskih studija, koji su na gradskom konkursu za finansiranje naučno-istraživačkih radova u akademskoj 2020/2021. godini dobili sredstva za finansiranje doktorske teze i master rada.\nNa konkurs su se prijavila četiri kandidata i svima je odobrena stipendija.\n„Gradska uprava još od 2006. godine pomaže mladim ljudima na različite načine. Ovdje su stipendisti čiji je prosjek ocjena tokom osnovnih studija iznad 9, a naša želja je da im pomognemo, da uspješno završe svoje naučne radove i postanu još uspješniji članovi našeg društva” – rekao je Mićić.\n„Ova pomoć veoma mi znači. Tema mog master rada je „Mogućnost primjene finansijskih derivata na finansijskom tržištu BiH”, a tokom istraživačkog rada dosta pažnje sam posvetio radu i funkcionisanju Gradske uprave u okviru finansijskog sistema BiH i došao do zaključka da je finansijski sistem BiH bankoncentričan i da je finansijsko tržište kapitala nedovoljno razvijeno. Obično se koriste tradicionalni izvori finansiranja u odnosu na moderne koji smanjuju rizik” – rekao je Marko Krajišnik, koji je tokom postdiplomskih studija imao prosjek ocjena 10.\n“Želim da zahvalim gradonačelniku i Gradskoj upravi što su nam ovo omogućili. Izrada master rada iziskuje velike troškove i samim tim ova pomoć je dragocena „ –istakla je Miletićeva, koja u svom master radu obrađuje temu „Uticaj hartija od vrijednosti na razvoj i funkcionisanje finansijskog tržišta Republike Srpske”.\nTags: bijeljina, mico micic, stipendije


GENERALNI SEKRETAR UDRUŽENjA BANAKA: Rešenje za kredite u ''švajcarcima'' da bude ekonomski održivo | Ekonomija | Novosti.rs\nBeta | 19. april 2019. 10:41 | Komentara: 1\nVladimir Vasić, foto promo\nBEOGRAD - Banke podržavaju traženje rešenja za lakšu otplatu kredita u švajcaraskim francima, ali insistiraju da ono bude ekonomski održivo, zasnovano na poštovanju zakona i pravnoj sigurnosti, jer jedino tako ćemo u budućnosti izbeći slične neželjene situacije, izjavio je generalni sekretar Udruženja banaka Srbije Vladimir Vasić.\n"Ako je nekome stalo da se razreše sporna pitanja oko kredita indeksiranih u švajcarskim francima, onda su to banke. Prolongiranje rešenja, uz stalno podizanje tenzija, nikako ne pogoduje našim članicama, ometa njihovo redovno poslovanje i banke su, naravno, podržale inicijativu za traženje najboljeg modela", kazao je Vasić za Magazin Biznis.\nOn je istakao da banke, i inostrane i domaće, razmišljaju dugoročno i da im je važna sigurnost poslovanja.\nPROČITAJTE JOŠ - Zakon koči izvršitelje!\nPo njegovim rečima to što je država bila jedna od učesnica u dogovorima o rešavanju problema kredita u "švajcarcima" ne može se tumačiti kao svojevrstan politički uticaj na poslovanje bankarskog sektora.\n"Činjenica je da imamo spornu situaciju u kojoj je sudska praksa neujednačena što može stvoriti pravnu nesigurnost i otežati normalno poslovanje banaka. Ako neko pokazuje dobru volju da tu situaciju razreši, to se može oceniti samo pozitivno", rekao je on.\nVasić je ocenio da bankarski sektor Srbije danas predstavlja najvitalniji deo privrede koji je u potpunosti osposobljen za efikasno finansijsko posredovanje.\n"Na bankarskom tržištu Srbije danas posluje 27 banaka u kojima je zaposleno oko 23.000 ljudi. Krajem protekle godine ostvaren je pokazatelj adekvatnosti kapitala od 22,8 odsto, stopa prinosa na aktivu od 2,1 odsto, stopa prinosa na kapital od 10,7 odsto. Ovi najvažniji pokazatelji ostvareni su uz značajno smanjenje problematičnih kredita koji se već sada nalaze na gotovo pretkriznom nivou. Bankarski sektor je stabilan i to je dobra osnova za njegov dalji dinamičan rast u budućnosti", rekao je on.\nZa dalji kreditni rast, kako je dodao, veoma su podsticajne mere relaksacije monetarne politike, pa su tako kamatne stope na dinarske kredite u januaru 2019. godine iznosile oko četiri odsto za privredu i 10,4 odsto za stanovništvo, dok je trend smanjenja kamatnih stopa primetan u dužem vremenskom periodu.\nNa pitanje šta su sadašnji izazovi za bankarski sektor Srbije Vasić je rekao da ih ima više, ali da su dva najvažnija.\n"Naše približavanje Evropskoj uniji podrazumeva izvesne korake koji se tiču finansijskih sistema. Siguran sam da ne možemo samo prepisivati evropske zakone, oni treba da nam služe kao smernice, kao ideje vodilje da kroz dijalog i komunikaciju dođemo do rešenja koja su dobra za naše podneblje. Drugi pravac jeste dalja digitalizacija bankarskog sektora. Imamo usmerenje Vlade i Narodne banke Srbije da podrže digitalizaciju i banke su već uveliko na tom putu. Tu ima mnogo prostora za dalja unapređenja", kazao je generalni sekretar Udruženja banaka Srbije za Magazin Biznis.


Naš tim/Our team – Politikon Network\nJovana Marović je doktorirala na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu. Tema njenog rada je demokratski deficit u političkom sistemu Evropske unije. Radila je kao savjetnica za Evropsku uniju u […]\nJovana Marović je doktorirala na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu. Tema nje nog rada je demokratski deficit u političkom sistemu Evropske unije. Radila je kao savjetnica za Evropsku uniju u sektoru multilaterale Ministarstva inostranih poslova, savjetnica za međunarodne odnose i evropske integracije u kabinetu predsjednika Opštine Budva, koordinatorka istraživanja u Institutu alternativa i specijalna savjetnica ministra rada i socijalnog staranja. Jovana je članica BiEPAG-a, bavi se predavačkim i trenerskim poslom, ima konsultantsko iskustvo rada na projektima Svjetske banke, SIGMA i CARE. Članica je radne grupe za poglavlje 23, Pravosuđe i temeljna prava, u procesu pregovora za članstvo Crne Gore u EU. Učestvovala je u International Visitors Leadership Programme-u State Department-a. Jovana je izvršna direktorka Politikon mreže.\nDino Rastoder je diplomirao na Univerzitetu Kocaeli (Izmit, Turska), u okviru četvorogodišnjeg programa na smjeru Medjunarodni odnosi. Četvrtu godinu osnovnih studija je proveo kao gostujući student u okviru Erasmus programa na Univerzitetu primjenjenih nauka u Hagu na smjeru za evropske studije. Pohađao je Školu javnih politika Instituta alternativa. Angažovan je kao saradnik u Politikon mreži.\nJelena Petrović je diplomirala na Humanističkim studijama, odsjek Diplomatija i međunarodni odnosi, dok je specijalističke studije završila na Pravnom fakultetu Univerziteta Crne Gore na odsjeku za međunarodno pravo. Pohađala je Školu demokratije Centra za građansko obrazovanje, kao i školu Euroatlantizma. Praksu je završila u okviru međunarodno pravne klinike u UNHCR. Angažovana je kao saradnica u Politikon mreži.\nVasilije Krivokapić je diplomirao i završio specijalističke studije na Fakultetu političkih nauka u Podgorici, na smjeru Međunarodni odnosi. Kao bivši član studentske organizacije MAPSS (Crnogorsko udruženje studenata političkih nauka), učestvovao je na brojnim projektima, od kojih se najviše izdvaja EubyCitizens projekat, finansiran od strane Evropske komisije. Angažovan je kao pripravnik u Politikon mreži.\nAleksandra Žižić je završila osnovne studije na Pravnom fakultetu Univerziteta Crne Gore. Trenutno je studentkinja specijalističkih studija na međunarodno pravnom smjeru. Tokom studija bila je angažovana u studentskoj organizaciji ADAMAS u kojoj je bila asistentkinja na projektima. Aleksandra je saradnica na projektu za pripremu nacionalnog tima za Moot Court Competition in Business Human Rights koje će biti održano ove godine u Londonu. Angažovana je kao pripravnica u Politikon mreži.\nFilip Vicković je diplomirao na Fakultetu političkih nauka Univerziteta Crne Gore na smjeru za evropske studije. Učestvovao na brojnim međunarodnim konferencijama od kojih su najznačajnije BEUM i MEU u Sofiji. Angažovan je kao pripravnik u Politikon mreži.\nJovana Marovic holds a PhD from the Faculty of Political Science in Belgrade with diss ertation on the European Union’s democratic deficit. She has worked as a counsellor for the European Union in the Ministry of Foreign Affairs’ multilateral department, advisor for International Relations and European Integration in the Cabinet of the Budva Municipality’s Mayor, research coordinator at the Institute Alternative and special advisor to the Minister of Labour and Social Welfare. Jovana is a member of the Balkans in Europe Policy Advisory Group (BiEPAG), engaged in lecturing, has consulting experience working on the World Bank, SIGMA and CARE’s projects. She is also a Member of the Working Group for Chapter 23, Judiciary and Fundamental Rights, within the Montenegrin Accession Negotiations for EU membership. She has participated in the US State Department’s International Visitors Leadership Programme. Jovana is co-founder and executive director of the Politikon Network.\nDino Rastoder graduated from the Kocaeli University, Faculty of Economics and Administrative Sciences, Department for International Relations (Izmit, Turkey). During bachelor studies, he took a place in Erasmus Youth Exchange programme and spent a year at The Hague University of Applied Science, Department for European Studies (The Hague, The Netherlands). He attended several specialized programs including the Institute Alternative’s Public Policy School. He is engaged as an associate in the Politikon Network.\nJelena Petrovic graduated from the Humanistic Studies, International Relations and Diplomacy, while she finished her specialist studies at the Law Faculty, department for the international law, University of Montenegro. She attended several specialized programs including the School on Democracy, Centre for civic education, and Euro-Atlantic school. Jelena completed practice in the framework of international legal clinics, UNHCR. She is engaged as an associate in the Politikon Network.\nAleksandra Žižić has finished her bachelor studies at the Law Faculty of the University of Montenegro. She is currently studying for a specialist degree in the department for international law. During her studies, she was engaged in the student’s organisation ADAMAS in which she was a project assistant. Aleksandra is currently working as a project assistant for preparing the national team for the Moot Court Competition in Business Human Rights, which will be held in London this year. She is engaged as an intern in the Politikon Network.\nFilip Vicković graduated and finished his specialists studies at the Faculty of Political Science in Podgorica, department on European Studies. He participated in numerous international conferences with most notable being BEUM and MEU in Sofia. He is engaged as an intern in the Politikon Network.


Kako se pravilno piše belji - Šta je belji\nKako se piše belji ili beliji?Piše se belji.U komparaciji prideva beo dolazi do jotovanja. Na osnovu reči (bel-) dodaje se nastavak -ji i jotuje suglasnik osnove prideva (-l-) koji se nalazi ispred nastavka za rod (broj i padež), pa se nastavak -j ne vidi. Primeri: Marija ima belji ten od mene.Redovno peri zube i postaće […]


Ajanović: Ponovno određivanje pritvora Balijagićima pokazuje pravnu nesigurnost - Klix.ba\nAjanović: Ponovno određivanje pritvora Balijagićima pokazuje pravnu nesigurnost\n5.11.2015. u 09:04\nPonovno određivanje produženja pritvora Faruku Balijagiću i njegovom sinu dokazuje potpunu pravnu nesigurnost u Federaciji BiH, jer je prvostepeni sud prilikom ponovnog odlučivanja ignorisao uputstva Vrhovnog suda Federacije BiH koji je poništio rješenje o produženju pritvora, smatra MIrnes Ajanović, advokat osumnjičenih.\n"Kantonalni sud u Sarajevu je u ponovnom Rješenju prepisao identične navode iz prethodnog poništenog rješenja sačinjenog samo na osnovu navoda Tužilaštva, iako je Vrhovni sud Federacije BiH jasno naznačio 'da će se u ponovnom postupku prvenstveno ukloniti nedostaci na koje ukazuje ovo rješenje, prilikom odlučivanja o prijedlogu kantonalnog tužilaštva za produžavanje pritvora prvostupanjski sud će sa jednakom pažnjom cijeniti kako navode optužbe tako i navode odbrane, pa će nakon ovakve ocjene istih donijeti novu i na zakonu osnovanu odluku'", kaže se u saopćenju koje potpisuje Ajanović.\nAjanović podsjeća da su on i kolega advokat Senad Pećanin na sudskom ročištu u trajanju oko dva sata iznosili konkretne i argumentovane primjedbe na prijedlog Tužilaštva za produženje pritvora, da je na osnovu naših žalbi zbog bitne povrede procesnih odredbi Vrhovni sud Federacije BiH ukinuo Rješenje Kantonalnog suda u Sarajevu kao nezakonito, ali je, ipak, u ponovnom postupku došlo do ponovne povrede procesnih prava.\nMirnes Ajanović Faruk Balijagić Ado Balijagić\nObustavljena istraga o napadu na novinara: Tufik Softić najavljuje tužbu protiv Crne Gore\n05.11.2015. u 09:25\nNa području Brčkog uhapšen osumnjičeni za ratni zločin Mensur Đakić\n05.11.2015. u 08:56


Press Online :: Hronika :: PROGOVORIO DRUG NESTALOG SPLIĆANINA: Bili su zajedno u Beogradu, a OVE njegove reči će mnoge naterati da se zapitaju\nPROGOVORIO DRUG NESTALOG SPLIĆANINA: Bili su zajedno u Beogradu, a OVE njegove reči će mnoge naterati da se zapitaju\nMatej Periš je nestao u noći između 30. i 31. decembra tokom izlaska u klub Gotik.\nDrugovi su nestanak prijavili 31. decembra u popodnevnim časovima.\nJedan od šetorice drugova Mateje Periša (27) M. B. sa kojim je bio u Beogradu, objasnio je zbog čega se prijatelji sa kojima je nestali Splićanin bio u izlasku kada je nestao ne oglašavaju za medije.\nFoto: Pink.rs, Tanjug, Facebook.com\n- Najbitnije je da istinu znaju oni koji nas poznaju i oni koji treba da znaju kako bismo sačuvali svoju privatnost i mir, a s ciljem da i dalje budemo maksimalna podrška Matejevoj porodici i svim istražnim organima koji učestvuju u njegovom pronalasku. Internet je pun laži i neistine. Gospodin Nenad Periš govori u ime svih nas - rekao je M. B. i zahvalio se na razumevanju.


Vita 34 poklanja 10 godina pohranjivanja matičnih ćelija - GuGu mama&co.\nVi ste na:Home»Lifestyle»Zanimljivosti»Vita 34 poklanja 10 godina pohranjivanja matičnih ćelija\nVita 34 je 1. porodična banka matičnih ćelija u Evropi, sa jedinstvenom uslugom pohranjivanja matičnih ćelija na pola stoljeća. Laboratorija se nalazi u Njemačkoj u sklopu biomedicinskog centra Biocity Leipzig. Saradnja sa institutima i istraživačkim centrima koji se nalaze u Biocity Leipzigu, omogućava u ovoj banci konstantne inovacije u metodama obrade i pohranjivanja pupčane krvi.\nMetoda pohranjivanja koju koristimo je višestruko skuplja, ali zbog budućeg potencijala čuvaju se cjelokupna krv, a samim tim i svi tipovi matičnih ćelija iz krvi, pa čak i oni koje još uvijek nisu pronašli. Druge banke izdvajaju samo jedan tip matičnih ćelija iz pupčane krvi, a time gube mogućnost liječenja nekrvnih oboljenja i korištenja ostalih tipova ćelija. Vita 34 se razlikuje i po jedinstvenim dozvolama koje posjeduje. Kako bi se uzorak nesmetano mogao upotrijebiti u bilo kojoj klinici u svijetu, potrebne su dozvole za primjenu. Vita 34 je jedina porodična banka koja posjeduje Paul Ehrlich dozvolu, kako za autologne (sopstvene), tako i za alogene (za bliže srodnike) transplantacije.\nOvo je jedinstvena usluga u Evropi, a kako bi olakšali roditeljima čuvanja matičnih ćelija, poklanjamo 10 godina dodatnog pohranjivanja. Svim roditeljima koji potpišu ugovor sa našom bankom u periodu od 15.06. do 15.08, poklanjamo 10 godina pohranjivanja matičnih ćelija!\nPredhodni ČlanakNaš odmor u Tučepima


UG Nova romska nada | Z.U.I.T.\nUG Nova romska nada\nNVO “Nova romska nada” iz Lukavca\nNajveći vid diskriminacije u opšinskim strukturama vlasti, zdravstvenim ustanovama i medijima\nNVO “Nova romska nada” egzistira četiri godine i brine se o 2350 roma na području opštine Lukavac. Glavni cilj organizacije je poboljšavanje socijalno ekonomskog položaja roma. Rade isključivo edukativne projekte, projekte podizanja svijesti roditelja o važnosti obrazovanja, te intenzivno rade na upisu djece u školu.\nPredsjednik organizacije je Mahić Enes. Rođen je u Klagenfurtu, gdje je završio Mašinski fakultet. Kada je počeo rat u BiH, odmah je došao kako bi pomogao u odbrani svoje zemlje.\n“Problem je što romi nisu dovoljno integrisani u civilno društvo, i što često kod neroma postoje predrasude prema romima . Ti ljudi ne vide drugu stranu roma, da su to ljudi koji itekako hoće raditi, hoće svoju djecu slati u školu… hoće obrazovanje! I da naravno hoce izaći i na izbore, te izabrati ljude koji će ih zastupati.”\nPrema njegovim rječima romi se, kao nacionalna manjina, u Lukavcu suočavaju sa problemom diskriminatorskog odnosa prema njima.\n“Najveći vid diskriminacije je u općinskim strukturama vlasti jer se romi, kada dođu u šalter sale, drugačije gledaju. Mada zakon tačno definiše da se mi imamo pravo obratiti na svom maternjem jeziku, u svakoj strukturi vlasti, problem je što nemamo prevodiloca koji će prevesti sve to. “\nDiskriminacije ima i u zdravstvenim ustanovama, ali i u medijima.\n” Par puta sam otišao u Dom zdravlja, razgovarao sa direktorom i on je svoje osoblje upozorio na takve stvari i čak neke displinske mjere poduzeo… U medijima nam ne dozvoljaju da govorimo ono što želimo reći, a i kada kažemo to se pretežno cenzurira…\nMediji tuzlanskog kantona non stop prate organizacije kao što su Sae Roma i Sretni romi iz Tuzle, a oni opet ne govore o pravim problemima roma, jer su to licemjerni ljudi…”\nU školama koje pohađaju romi, diskriminacije nema. Ali postoje drugi problemi vezani za obrazovanje.\n“Kao prvo, težak socijalno ekonomski položaj ne dozvoljava mnogoj djeci da odlaze u školu, jer često su potrebniji u porodici da pomognu kod stvaranja kućnog budžeta. Druga stvar je jezik. Djeca koja žive u romskoj zajednici, npr. u Kuljenu, čitavo vrijeme pričaju romski jezik. Sa šest godina oni dođu u prvi razred i oni bosansku jezik znaju malo, čisto samo što su možda nekada čuli. “\nNa tuzlanskom kantonu ima oko 15 000 roma. Stepen zaposlenosti je 0,91. Prema rječima Enesa stanje u samom gradu Lukavcu je zahvaljujući “Novoj romskoj nadi” poboljšano, s obzirom na to da u komunalnom rade tri, u sodi dva, u cementari dva, a u koksari četiri roma. A ostali?\n” Ostali uglavnom preživljavaju baveći se sakupljanjem sekundarnih sirovina. Znači ti ljudi se spuštaju nekih 10 metara u jamu, da bi izvadili neki motor koji vrijedi nekih 10 KM, rizikujući na taj način svoje živote. Zatim prolaze kroz minska polja…”\nNVO “Nova romska nada” kao stvari koje bi pomogle sadašnjem stanju roma ističe:\n” Želimo partnerski odnos sa Opštinom Lukavac . Da nam daju podršku i pomoć u izradi projektne dokumentacije, jer zaista je teško pronaći roma koji je iskusan sa u izradi projektne dokumentacije. Da se podigne svijest da su romi ravnopravni građani i njihove komšije, suborci.Da se u školama više dopronese značaju romskih praznika, jer slabo ko zna da je 8. april međunarodni dan roma, da je 6. maj Đurđevdan .”\n( Prilog – Tekst box)\nNVO “Nova romska nada” je u petak organizirala radionicu koja je imala za cilj da riješi problem upisa romske djece matične knjige rođenih. To je projekat koji se implementira u saradnji sa Kei Internationalom, a koji finansira General Motors.\nRadionici su prisustvovali i predstavnici OSCE-a, udruženja “Vaša prava”, Matični uredi, te direktori osnovnih škola. Izrađena je strategija kako će se ubuduće rješavati ovaj problem. Naime, u novembru će udruženje Vaša prava, uz pratnju OSCE-a, otići u romske zajednice sa matičarem te evidentirati i izvršiti naknadni upis u matične knjige rođenih rome koji nisu već upisani.


Dan online - Svijet: - 2021-02-24\nSvijet - datum: 2021-02-20 SAD NEĆE DIJELITI VAKCINE DOK SE NE VAKCINIŠU SVI AMERIKANCI\nBrisel Kovaksu još petsto miliona\nEvropska unija dala je dodatnih 500 miliona eura programu „Kovaks” za isporuku vakcina protiv kovida-19 zemljama u razvoju, čime je udvostručen doprinos evropskog bloka, saopšteno je iz Evropske komisije.\nU saopštenju se navodi da se doprinos sastoji od 300 miliona eura granta i 200 miliona eura u garancijama Evropskog fonda za održivi razvoj plus (EFOR+), kojima će biti podržana pozajmica Evropske investicione banke.\nSvjetska zdravstvena organizacija (SZO), uz Alijansu za vakcine (GAVI) i Koaliciju za spremnost u epidemijama, predvodi „Kovaks” za distribuciju vakcina siromašnijim zemljama kako bi se obezbijedilo da doze ne odlaze samo onim bogatijim.\nCilj je isporuka 1,3 milijarde doza vakcina protiv kovida-19 za 92 zemlje sa slabijim ili srednjim prihodima do kraja 2021. godine, a SZO je prihvatila vakcine „Fajzera” i „Astra-Zeneke”.\n– Sa ovim novim finansijskim podsticajem želimo da obezbijedimo da vakcine budu uskoro isporučene zemljama sa srednjim ili niskim prihodima – naglasila je predsjednik Evropske komisije Ursula fon der Lajen na virtuelnom sastanku Grupe sedam (G7).\nNjemačka će dati dodatnih 1,5 milijardi eura za podršku globalnim naporima za vakcinaciju i drugim programima za borbu protiv pandemije, čime je Berlin uvećao ukupni doprinos na 2,1 milijardu eura, rekao je juče ministar finansija Olaf Šolc.\n– Sa pandemijom se možemo izboriti samo sa vakcinacijama. Potrebno je da ostvarimo napredak kako kod kuće, tako i u inostranstvu – naglasio je Šolc, navodeći da je dodatni novac namijenjen programu „Kovaks”, Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji i drugim međunarodnim organizacijama.\nŠolc je napomenuo da je jučerašnjom objavom data jasna poruka, a to je da su uz najsiromašnije zemlje i da će se doprinos Njemačke međunarodnim fondovima za vakcine, lijekove i testove povećati za 30 odsto.\nAnalitičari navode da se očekuje da će američki predsjednik Džozef Bajden iskoristiti svoj prvi sastanak sa liderima Grupe sedam da objavi donaciju od dvije milijarde dolara programu „Kovaks”, čiji je cilj osiguranje poštene dostave vakcina širom svijeta.\nAmerički zvaničnici najavili su da će SAD obezbijediti dodatnih dvije milijarde dolara u naredne dvije godine kada i druge zemlje ispune i daju nova obećanja za nova sredstva.\nAdministracija predsjednika Džoa Bajdena neće pokloniti siromašnim zemljama vakcine protiv virusa korona koje su SAD nabavile prije nego što se vakciniše većina Amerikanaca, rekao je zvaničnik administracije.\nPredsjednik Džo Bajden učestvovaće na virtuelnom sastanku G7 na kojem će lideri najrazvijenijih zemalja razgovarati o globalnoj raspodjeli vakcina kojima nemaju pristup siromašne zemlje, prenosi briselski portal Politiko.\nBajden će, kako se očekuje, objaviti da će polovina od četiri milijarde dolara za vakcine biti usmjerena za 92 siromašne zemlje preko „Kovaksa”, a dok će preostale dvije milijarde biti namijenjene za povećanje proizvodnje vakcina u naredne dvije godine.\nPolicija pucala na demonstrante\nBombaški napadi u Kabulu\nNavaljnom odbijena žalba, sud potvrdio dvije i po godine zatvora\nKorona je napravljena u laboratoriji\nLedeni talas napravio haos u Teksasu\nTeheran: Ukinite sankcije\nKovaksu još petsto miliona\nTramp nema više zaštitu, dok se problemi gomilaju


SUZDRŽAO se od glasanja o Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi poslanika iz Kluba SDA, koja glasi: „Predlažemo da Ministarstvo odbrane BiH za PD PS BiH sačini izvještaj o uslovima rada pripadnika Oružanih snaga BiH, obuhvatajući njihov službeni, lični, porodični i ukupni društveni standard, te da eventualno predloži mjere za poboljšanje standarda pripadnika Oružanih snaga BiH“, br.: 01-50-1-418/21 od 29.4.2021. - Drugi krug\nSUZDRŽAO se od glasanja o Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika: Nermina Nikšića, Saše Magazinovića, Nade Mladine i Zukana Heleza za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o finansiranju institucija BiH po hitnom postupku, u skladu s čl. 133. Poslovnika, br.: 01-02-1-862/21 od 21.4.2021; glasanje o zahtjevu za hitni postupak - Drugi krug\nSUZDRŽAO se od glasanja o Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Pretpostavke za efikasno upravljanje intervencijama u slučaju incidentnog onečišćenja mora“, podnosilac: Ured za reviziju institucija BiH, br.: 01,01/4-16-1-2553/20 od 31.12.2020. - glasanje o prijedlogu zaključka iz mišljenja Komisije za finansije i budžet - Prvi krug\nGlasao je PROTIV Prijedlog odluke o Vijeću nacionalnih manjina BiH, predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, br.: 01,02,03/6-39-1- 178/21 od 21.1.2021.\nSUZDRŽAO se od glasanja o Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu poslanika Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta za uvrštavanje u dnevni red 14. sjednice Predstavničkog doma nove tačke koja glasi: „Razmatranje poslaničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta koja glasi: „Nalaže se Ministarstvu pravde BiH i MVP BiH da u roku od 10 dana od dana usvajanja ove inicijative otpočnu proceduru traženja, diplomatskim i drugim prikladnim kanalima, informacija i dokumentacije od nadležnih organa SAD da je Nikola Špirić bio uključen u javnu korupciju i ostvario korist od nje „uključujući ostvarivanje nepropisne koristi tokom obavljanja javnih funkcija i ometanje javnih procesa tokom svog mandata kao člana PPD PS BiH“ (inicijativa br.: 01-50-1-1908/20 od 28.9.2020.), br.: 01-50- 1-15-14/20 od 10.12.2020. - Drugi krug\nSUZDRŽAO se od glasanja o Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Zvizdića kojom PD PS BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i uputi u parlamentarnu proceduru lex specialis Prijedlog zakona o sprečavanju nezakonitog govora mržnje na internetu, koji će biti usklađen sa sudskom praksom ESLJP, preporukama i konvencijama VE, pravnom tečevinom i praksom EU, br.: 01-50-1-2167/20 od 5.11.2020.\nGlasao je PROTIV Imenovanje generalnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH - Izvještaj o utvrđivanju rang-liste kandidata za imenovanje generalnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, dostavljen od Privremene zajedničke komisije oba doma PS BiH za provođenje procedure za imenovanje generalnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, br.: 01,02-50-16-1094-5,2a/20 od 28.9.2020.\nSUZDRŽAO se od glasanja o Razmatranje poslaničke inicijative Alme Čolo, koja glasi: Na osnovu čl. 8. Poslovnika PD PS BiH podnosim poslaničku inicijativu kojom PD PS BiH zadužuje Vijeće ministara BiH, odnosno nadležno Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, da u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative provede Odluku 854/2017 UNCAT iz avgusta 2019., što je jedan od prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU, br.: 01-50-1-1567/20 od 28.7.2020.\nSUZDRŽAO se od glasanja o Razmatranje poslaničke inicijative Alme Čolo, koja glasi: Na osnovu čl. 8. Poslovnika PD PS BiH podnosim poslaničku inicijativu kojom PD PS BiH zadužuje Vijeće ministara BiH, odnosno nadležno Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, da u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative provede Odluku 854/2017 UNCAT iz avgusta 2019., br.: 01-50-1-1567/20 od 28.7.2020. - glasanje o usvajanju poslaničke inicijative - Prvi krug\nSUZDRŽAO se od glasanja o Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma PS BiH za provođenje procedure za izbor sedam članova Upravnog odbora HEA, predlagač: Zajednički kolegij oba doma PS BiH, br.: 01,02-50-16-1732-2/20 od 11.9.2020.\nGlasao je PROTIV Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma PS BiH za provođenje procedure za imenovanje članova filijala URŽ-a u Banjoj Luci i Mostaru, predlagač: Zajednički kolegij oba doma PS BiH, br.: 01,02-50-16-1730-2/20 od 11.9.2020.\nGlasao je PROTIV Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u BiH za 2019, podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka u BiH, br.: 01,02-04-1-1562/20 od 28.7.2020. - glasanje o prijedlogu zaključka iz mišljenja Zajedničke komisije za ljudska prava - Drugi krug\nSUZDRŽAO se od glasanja o Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama BiH (predlagač: Vijeće ministara BiH), br.: 01,02-02-1-596/20 od 24.7.2020. (zakon u drugom čitanju)\nGovorio na: 10.\thitna sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine\nPostavio je pitanje na koje mora odgovoriti Agencija za javne nabavke BiH 11.6.2020..\nPostavio je pitanje na koje mora odgovoriti Ministarstvo vanjskih poslova BiH 11.6.2020..\nPostavio je pitanje na koje mora odgovoriti Ministarstvo sigurnosti BiH 14.10.2019..


Bespilotni vazduhoplovi :: Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije\nRepublike Srbije - 15.10.2019 08:51:40\nU skladu sa članom 8. Konvencije o međunarodnom civilnom vazduhoplovstvu (Čikaška konvencija) nijedan vazduhoplov kojim se može upravljati bez pilota ne sme da preleće teritoriju Republike Srbije bez posebnog odobrenja ili suprotno uslovima iz tog odobrenja.\nBespilotni vazduhoplovi se mogu koristiti u privredne, naučne, obrazovne, sportske i druge svrhe tako da ne ugrožavaju bezbednost vazdušnog saobraćaja. Za eventualnu štetu koja je nastala usled korišćenja bespilotnih vazduhoplova je odgovorno lice koje koristi bespilotni vazduhoplov.\nkmz fajl – lokacije za letenje bespilotnim vazduhoplovima\nDCV-PEL-OB-001- Prijava za sticanje potvrde za upravljanje bespilotnim vazduhoplovima\nDCV-OPS-OB-U003 - Zahtev za upis bespilotnih vazduhoplova u evidenciju vazduhoplova\nDCV-OPS-OB-718 - Izjava o osposobljenosti za obavljanje planiranih aktivnosti u privredne svrhe\nPravilnici, uputstva i instrukcije\nKako se prijaviti za sticanje potvrde za upravljanje bespilotnim vazduhoplovima\nUputstvo za polaganje teorijskog ispita\nSadržaj ispita za sticanje potvrde za upravljanje bespilotnim vazduhoplovima\nRaspored polaganja teorijskih ispita y 2019. godini


Oglas za radno mjesto: Viši referent – sudski asistent daktilograf - Općinski sud u Sarajevu - BoljiPosao.com\nViši referent – sudski asistent daktilograf\nNa osnovu članova 20., 23., i 30. Zakona o namještenicima u organima državna službe u FBiH („Službene novine FBiH“, broj 49/05) i člana 18. Pravilnika o unutarnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta Općinskog suda u Sarajevu broj: 065-0-SU-13-003056 od 17.10.2013. godine, predsjednik suda objavljuje\nza popunu radnih mjesta namještenika u Općinskom sudu u Sarajevu\n1. Viši referent – sudski asistent daktilograf – 6 (šest) izvršilaca na neodređeno vrijeme\n2. Viši referent za upravljanje predmetima – 2 (dva) izvršioca na neodređeno vrijeme\n1. Opis poslova:Obavlja poslove zapisničara u sudskom referentu, po diktatu sudije i stručnog suradnika, piše presude i rješenje ili snima rasprave, po izdavanju sudijske naredbe preuzima spise od sudije , te prema sadržaju naredbe izrađuje potrebne pozive i pismena za stranke i druga lica, priprema ih za otpremu, predaje referentu za otpremu i nakon toga spis dostavlja upisničaru, svakodnevno izuzima predmete određene da se taj dan nose sudiji na uvid, te u momentu izuzimanja spisa na kartonima upisuje ime i prezime, broj predmeta, datum izuzimanja spisa i ime sudije kome se spisi iznose, nakon vraćanja predmeta na karton bilježi datum vraćanja spisa, broj predmeta i potpis, obavlja i druge poslove koji spadaju u djelokrug rada svog radnog mjesta i ostale poslove predviđene Pravilnikom o unutarnjem sudskom poslovanju („Sl. glasnik BiH“, broj 57/08), kao i poslove po nalogu šefa odsjeka.\n2. Opis poslova: Referent za upravljanje predmetima se stara o čuvanju I rukovanju fizičkim omotima spisa I konzistentnošću njegovog sadržaja. Priprema predmete za dnevno preuzimanje od strane daktilografa, otvara kroz CMS izvještaj o predmetima koje je potrebno iznijeti za slijedeći dan sudijama. Vrši identifikaciju I izdvajanje predmeta na policama, te sortiranje po sudijama. Dodaje novozaprimljene predmete, koje je predhodno obradio referent za unos dokumenta. Provjerava da li je na listi došlo do promjena usljed dnevnih aktivnosti ostalih radnika I nakon sravnjavanja konačno odobrava da daktilograf može preuzeti predmete za naredni dan.Vrši provjeru, prije iznošenja, da se svi predmeti koji se iznose sudijama, nalaze u novim omotima spisa I da imaju naljepnicu sa novim CMS brojem I ulaže predmete na police, nakon vračanja istih od sudija, te obavlja I druge poslove po nalogu šefa pisarnice.\nOpći uslovi koji kandidati moraju ispunjavati su:\nda ima opći zdravstvenu sposobnost za obavljanje poslova (za kandidate koji budu primljeni)\nPored općih uslova, kandidati moraju ispunjavati i posebne uvjete:\nZa poziciju broj 1. - SSS – IV stepen (birotehnička, gimnazija, ekonomska i druge škole društvenog smjera), položen stručni ispit, poznavanje rada na računaru, 10 mjeseci radnog staža.\nZa poziciju broj 2. - SSS – IV stepen društvenog smjera (gimnazija, upravna, birotehnička,učiteljska), poznavanje rada na računaru, 10 mjeseci radnog staža, položen stručni upravni ispit.\nDokumentacija koju je potrebno dostaviti (original ili ovjerene fotokopije):\nprijava na javni oglas (obvezno navesti kontakt-telefon)\nsvjedočanstvo ili diploma o završenoj školskoj spremi\nuvjerenje o državljanstvu ili CIPS-ova prijava prebivališta\nuvjerenje ili potvrda o poznavanju rada na računaru\ndokaz o ostvarenom radnom stažu\nMolimo kandidate da uz prijavu ne dostavljaju dodatnu dokumentaciju koja nije tražena oglasom\nIzbor kandidata će se izvršiti: za poziciju 1. nakon obavljenog testiranja brzine kucanja po diktatu /prepisu i intervjua, a za poziciju 2. nakon obavljenog pismenog testiranja i intervjua.\nOglas ostaje otvoren 15 dana od dana objavljivanja, a prijave sa dokazima o ispunjavanju uslova slati na adresu:\nSa naznakom „Za javni oglas“


Prema članu 37. st. 1 – 5. Zakona o radu, ugovor o radu na određeno vreme može se zaključiti radi zasnivanja radnog odnosa čije je trajanje unapred određeno objektivnim razlozima koji se opravdavaju – rokom, izvršenjem određenog posla ili nastupanjem određenog događaja, ali za period od najduže 24 meseca. Duže od toga ovakav ugovor može biti zaključen samo radi zamene odsutnog radnika – do njegovog povratka; za rad na određenom projektu – do njegovog završetka; sa stranim državljaninom – dok važi dozvola za njegov rad; u prvoj godini rada poslodavca – za vreme od najduže 36 meseci; sa nezaposlenim licem kome nedostaje najviše pet godina do ispunjenja jednog od uslova za ostvarivanje starosne penzije. Samo prva tri od ovih razloga mogu biti osnov za zaključenje novog ugovora o radu na određeno vreme sa istim zaposlenim.\nRadni odnos na određeno vreme može biti zaključen i po posebnim propisima o zaposlenima u organima države, autonomne pokrajine ili lokalne samouprave – radi zamene odsutnog radnika, zbog privremenog povećanja obima posla ali najduže šest meseci, na radnim mestima u kabinetu dok traje mandat funkcionera i radi obuke pripravnika.\nPošto se svi ovi slučajevi odnose prema radnom odnosu na neodređeno vreme kao izuzeci prema pravilu, van njih se radni odnos može zasnovati samo na neodređeno vreme. Zato se u članu 37. stav 6. Zakona o radu kaže: „Ako je ugovor o radu zaključen na određeno vreme suprotno odredbama ovog zakona ili ako zaposleni ostane da radi kod poslodavca najmanje pet radnih dana po isteku vremena za koje je ugovor zaključen, smatra se da je radni odnos zasnovan na neodređeno vreme“. Ova odredba predviđa dve mogućnosti da zaposleni koji je zasnovao radni odnos na određeno vreme dospe do radnog odnosa na neodređeno vreme: putem pravne fikcije i putem pravne promene.\nPravna fikcija dovodi do radnog odnosa na neodređeno vreme kad zaposleni zasnuje radni odnos van slučajeva kada je to po zakonu moguće, najčešće ako obavlja stalne poslove predviđene aktom o sistematizaciji radnih mesta. Ti slučajevi su predviđeni kao izuzeci, ali pošto se oni primenjuju striktno i usko tumače, van njih vlada pravilo – radni odnos na neodređeno vreme. Pošto se tada uzima da pravilo važi od samog stupanja zaposlenog na rad, ovde nije reč o prerastanju radnog odnosa na određeno u radni odnos na neodređeno vreme. Ukoliko poslodavac ovu pravnu fikciju ospori, nadležan sud će po tužbi zaposlenog utvrđujućom presudom konstatovati postojanje radnog odnosa na neodređeno vreme.\nPravna promena postoji kad je zaposleni u skladu sa zakonom zasnovao radni odnos na određeno vreme, pa po isteku tog vremena nastavi da radi najmanje pet radnih dana. Tada prvobitno zasnovan radni odnos na određeno vreme prerasta u radni odnos na neodređeno vreme, prvog dana po isteku roka. Ukoliko poslodavac ovu promenu ospori, nadležni sud će utvrđujućom presudom konstatovati postojanje radnog odnosa na neodređeno vreme. – Po posebnim propisima, do ovakve promene statusa ne može doći u organima države, autonomne pokrajine i lokalne samouprave. U delu javnog sektora koji se odnose na javna preduzeća, ustanove i druge organizacije, kao i na Narodnu banku Srbije – može.\nPrva mogućnost je nova i još nije zaživela. Druga mogućnost se koristi, ali ne u meri koja odgovara potrebama. Zašto je tako? Zato što se zaposleni, u strahu da zbog srdžbe poslodavca ostanu i bez nametnutog neodgovarajućeg statusa, ne usuđuju da zahtevaju status koji im pripada. Zato ćute i trpe, iako broj zaposlenih koji stalne poslove obavljaju u radnom odnosu na određeno vreme drastično raste, ne samo u realnom nego i u javnom sektoru, uključujući i organe države, autonomne pokrajine i lokalne samouprave.\nPošto posebni propisi o zaposlenima u organima države, autonomne pokrajine i lokalne samouprave ne dopuštaju prerastanje radnog odnosa na određeno u radni odnos na neodređeno vreme, zaposlenima preostaje da se u sticanju odgovarajućeg statusa koriste samo pravnom fikcijom. S tim u vezi, ohrabruje poziv Sindikata pravosuđa Srbije upućen zaposlenima u sudovima, tužilaštvima i zatvorima, koji stalne poslove obavljaju u radnom odnosu na određeno vreme, da se saglase da u njihovo ime tužbu za utvrđenje trajnog radnog odnosa podnese predstavnik sindikata, supsidijarnom primenom člana 195. Zakona o radu.\n« OBAVEŠTENJE ZA ZAPOSLENE U RADNOM ODNOSU NA ODREĐENO VREME\t» NOVA MINISTARKA – STARI PROBLEMI


Oliver Ivanović | Strana 4 | Kurir\nMILENA IVANOVIĆ: Vučić je u pravu, stranci kriju snimke ubistva mog Olivera! 22\t202\nPROŠLO JE 100 DANA OTKAKO OLIVER NIJE SA NAMA: Tvit supruge Milene dira u srce 2\t9\nIstraga o atentatu 3 meseca tapka u mestu\n(FOTO) TRI MESECA OD UBISTVA OLIVERA: U Kosovskoj Mitrovici osvanuli grafiti sa likom Ivanovića 1\n(FOTO) PORUKA KOJA PARA DUŠU: Oliver bi danas napunio 65 godina, a ovo mu je napisao najmlađi sin 1\n(KURIR TV) VUČIĆ UPOZORIO NA ALARMANTNE PODATKE: Ako nešto ne uradimo, nećemo imati ni narod, ni državu! Za drugo dete 10.000 mesečno dve godine, za treće 12.000 i četvrto 18.000 u toku 10 GODINA 399\t1.1k\ndva meseca od ubistva\nSPECIJALNO TUŽILAŠTVO KOSOVA: Preuzeli smo istragu o ubistvu Ivanovića, predmet još nismo analizirali\nstigao samo zapisnik sa uviđaja i obdukcije\nKUBUROVIĆ: Nema novih podataka o ubistvu Olivera Ivanovića\nDVA MESECA OD ATENTATA: Ubice Olivera Ivanovića još na slobodi 3\t38\npredmet prešao u Specijalno tužilaštvo\nADVOKAT VLAJIĆ NEZADOVOLJAN: Dva meseca od ubistva Olivera, a istraga i dalje bez rezultata\nUBISTVO OLIVERA IVANOVIĆA: Istragu preuzima Specijalno tužilaštvo Kosova 2\nPorodica lidera GI nezadovoljna istragom\nČETRDESETODNEVNI POMEN IVANOVIĆU: Oliver zaslužio da uhapse njegove ubice 1\nĐurić: Tadić olimpijski prvak u političkom lešinarenju 1\t9\nPredsednik Socijaldemokratske stranke povodom 40 dana od ubistva\nBORIS TADIĆ: Olivera niko nije zaštitio 107\t108\nVeliki broj građana došao da oda počast ubijenom lideru kosovskih Srba\n(KURIR TV) 40 DANA OD KADA JE NASTUPILA TIŠINA: Iguman Sava Janjić služio pomen Oliveru Ivanoviću, supruga Milena u suzama 29 5\t8\nPorodica Danas obeležava POMEN\nPOTRESNO! 40 DANA OD UBISTVA OLIVERA IVANOVIĆA: Mali Bogdan doziva tatu i traži da se igraju! 91\nKARL BILT ODAO POČAST IVANOVIĆU: Nakon Oliverovog ubistva situacija u Kosovskoj Mitrovici uzdrmana i neizvesna\nIstraga Slučaj ubistva lidera kosovskih Srba\nDOKAZ: Objavljena fotografija vozila Ivanovićevih ubica 1\t7\nOLIVERU U ČAST: Otkrivena spomen-ploča na mestu ubistva Ivanovića 3\nKOMANDAT KFOR-A SALVATORE KUOČI: Svi uključeni u rešavanje ubistva Olivera Ivanovića 2\n(FOTO) IZ OVOG AUTOMOBILA JE UBIJEN OLIVER IVANOVIĆ! Ako znate bilo šta o autu sa slike javite policiji! 3\t7\nTADIĆ: Srbija ništa nije učinila da zaštiti Olivera Ivanovića 236\t236\nUBISTVO SRPSKOG LIDERA\nPORODICA OLIVERA IVANOVIĆA BEZ SAZNANJA O ISTRAZI UBISTVA Brat Miroslav: Prinuđeni smo da informacije dobijamo iz nastupa pojedinih političara\nUBIĆU TE ZBOG VRANJEŠA! DUŠKO PRETIO KARLEUŠI: Tošić je pobesneo na Jelenu, ali JK je dobila MUŠKU ZAŠTITU! I to od poslednjeg čoveka na koga biste POMISLILI! 10\t47\nJK JE 2 GODINE TEPALA VRANJEŠU: Evo koji je nadimak Karleuša koristila samo za Ognjena, fudbaler je TO NAJVIŠE VOLEO 10\t386\nKARLEUŠA SE GUŠILA, VRIŠTALA I DOZIVALA MUŽA: Pevačica nije mogla da završi snimanje ZG, odmah je prevezli u BOLNICU! 10\t383


BHRT: Protest državnih službenika i zaposlenika u institucijama BiH, traže veće plate - Samostalni sindikat državnih službenika i zaposlenika u Institucijama Bosne i HercegovineSamostalni sindikat državnih službenika i zaposlenika u Institucijama Bosne i Hercegovine\n« N1: Zaposleni u institucijama BiH održali protest u Sarajevu\nKLIX: Zaposleni u institucijama BiH održali protest u Sarajevu, nezadovoljni… »\nBHRT: Protest državnih službenika i zaposlenika u institucijama BiH, traže veće plate\nNezadovoljni zbog nepotpisivanja kolektivnog ugovora, članovi Samostalnog sindikata državnih službenika i zaposlenika u institucijama BiH protestuju ispred zgrade Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u Sarajevu.\nČlanovi sindikata proteste organizuju i zog neusvajanja budžeta za ovu godinu koji je Predsjedništvo BiH usvojilo i uputilo u dalju proceduru sa osnovicom za obračun plate 475,69 KM.\n“Protestujemo zbog dugogodišnje politike vladajućih stranaka i omalovažavanja državnih institucija, te zbog uskraćivanja prava na život”, poručili su iz Sindikata…..ČITAJ DALJE


Leo ih voli mlade i plave\nNe znamo šta se desilo između Leonadra Di Kaprija (Leonardo DiCaprio) i Blejk Lajvli (Blake Lively), ali Leo je snimljen u društvu poljske manekenke Ane Jagozinske (Anna Jagodzinska). Ana ima 23 godine i u modnom svetu je izuzetno cenjena, jer je radila za gotovo sve dizajnere i krasila naslovnice većine časopisa. Dok je Leo u Njujorku bukvalno imao pune ruke posla, Blejk je u Los Anđelesu bila na premijeri svog poslednjeg filma “Green Lantern”.\nArmani & Alaia – šta im je zajedničko?\nObojica su cenjeni modni kreatori, koji se drže podalje od medija, ali obojica su imali nešto da kažu o svojim kolegama i ništa od toga nije bilo fino. Azedin Alaja (Azzedine Alaia) je za Karla Lagerfelda (Karl Lagerfeld) rekao da, iako ima talenta, u životu nije dotakao iglu za šivenje, i da ne razume kako jednog dana može da bude dizajner, sledećeg da bude fotograf. Rekao je i da mu se ne dopada njegova moda, njegov stav ni duh. Alaja takođe smatra da je Karl loš primer za mlade dizajnere i kako bi pre umro nego snimio reklamu za automobil, što je Karl uradio. A onda je Alaja prešao na Anu Vintur (Anna Wintour), urednicu Vogue US magazina. Za nju je rekao da radi odličan marketing, ali da ne ume da se obuče, već da samo plaši ljude. Poznato je da su Karl i Ana veliki prijatelji, očigledno ne i Alajini. Đorđo Armani (Giorgio Armani) je izjavio da brendovi Prada i D&G čine da muška moda izgleda smešno. Armani je na Men’s Fashion Week-u u Milanu rekao da moda više nema veze sa umetnošću, već da zavisi od novca, a kao rezultat toga odeća na pisti se čini apsurdnom. Takođe, Armani tvrdi da je Prada u milionskim dugovima i pokušava da provuče neukus kao šik. Čekamo odgovore prozvanih strana!\nDženifer Aniston (Jennifer Aniston) ima novog dečka Džastina (Justin Theroux) i novu tetovažu na nozi, i to je dovoljan razlog da Holivud počne priču o dobroj devojci koja je krenula lošim putem. Džen je nedavno izjavila da se nikada nije osećala bolje u svojoj koži, a mi se nadamo da je tako, jer nam je dosta izjava u kojim oplakuje svog bivšeg muža Breda Pita (Brad Pitt) koji planira venčanje sa Anđelinom (Angelina Jolie), nakon šest godina zabavljanja i nekoliko dece.\nGej je okej i u Njujorku!\nDržava Njujork postala je šesta po redu u SAD u kojoj je legalizovan gej brak, a poznate ličnosti koje se bore za prava homoseksualaca su slavile, i naravno izrazile svoje oduševljenje preko Twittera. Među “najglasnijim” su bile Lejdi Gaga (Lady Gaga) i Pink (Pink), glumica Kristina Eplgejt (Christina Applegate), Rasel Simons (Russell Simmons), Alek Boldvin (Alec Baldwin), Rouzi O’Donel (Rosie O’Donnell) i mnogi drugi. Nebo nad Njujorkom je bilo u duginim bojama, a na ulicama se slavilo.\nNeil Patrick Harris & David Burtka se venčavaju\nNil i Dejvid će biti prvi poznati gej par koji će se venčati u Njujorku. Vereni su već pet godina, a zvezda serije “How I Met Your Mother” je dan pre legalizacije gej braka ostavio na Twitter-u poruku senatu države Njujork, u kojoj moli da usreće njegovu porodicu i donesu ispravnu odluku. Par već ima usvojene blizance.\nPrinc više ne snima\nPopularni pevač Princ (Prince) odbija da uđe u studio dok se ne reši problem piraterije na Internetu. Iako je 1997. godine izdao online album, sada je izjavio da ne podnosi digitalnu muziku, da ne može da se zaradi kao nekada i da se cela stvar otela kontroli. S obzirom na to da je svima jasno da je ovo jedan od problema sa kojim je gotovo nemoguće izboriti se, nadamo se da će Prince promeniti mišljenje.\nNovi singl benda Coldplay\nKao najavu predstojećeg albuma “Every Teardrop Is A Waterfall”, Coldplay su izbacili prvi singl, pesmu “Major Minus”. Poslušajte!\nAnđeo za Versace\nAnđeo modnog giganta Victoria’s Secret, Kendis Svonepol (Candice Swanepoel ) je novo lice parfema italijanske kuće Versace. Za parfem Bright Crystal fotografije je uradio Mario Testino, a Kendis zaista izgleda kao anđeo sa napućenim usnama, smokey cat eyes šminkom na očima, talasastom kosom u svetlucavoj večernjoj haljini. Ovo je prva fotografija koja se pojavila na Internetu pre samo par sati.\nKljučne reči Alec Baldwinangelina jolieAnna WintourAzzedine AlaiaBlake LivelyBrad PittChristina ApplegatecoldplayDavid BurtkagejGiorgio ArmaniJennifer AnistonJustin TherouxKarl LagerfeldLady GagaLeonardo DiCaprioMilica JarićNeil Patrick HarrisnjujorkpinkPrinceRosie O'DonnellRussell Simmons


Izvestioci Parlamentarne skupštine Saveta Evrope (SE) za monitoring Srbije izrazili su zabrinutost zbog finansijske istrage nevladinih organizacija i medija u Srbiji.\n"Duboko smo zabrinuti zbog informacija da je Uprava za sprečavanje pranja novca pokrenula finansijsku istragu za više od 50 istaknutih aktivista, nevladinih organizacija, istraživačkih medija“, navodi se u zajedničkom saopštenju koizvestilaca za Srbiju Ijana Lidel-Grendžera (Ian Liddell-Grainger) i Pjera Fasina (Piero Fassino).\nU saopštenju se napominje da je predmet finansijske istrage i nevladina Inicijativa mladih za ljudska prava, prošlogodišnji dobitnik priznanja "Vaclav Havel" koje Parlamentarna Skupština Saveta Evrope dodeljuje borcima za ljudska prava.\nEK prati postojanje spiska sa licima iz nevladinog sektora u Srbiji\nGrendžer i Fasino navode da su "za živu demokratiju potrebni živo civilno društvo i nezavisni mediji koji mogu da deluju u sigurnom okruženju".\nDodaju da "nevladine organizacije i istraživački mediji doprinose obezbeđivanju temeljnog nadzora javnih institucija što dovodi do neophodnih provera i procena u demokratskom društvu".\n"Iako je transparentnost svih organizacija i institucija legitiman i potreban zahtev, svaka istraga trebalo bi da bude propisno obrazložena, na temelju jasnih i pravnih kriterijuma", ističe se u saopštenju.\nKoizvestioci pozivaju vlasti u Srbiji da se "uzdrže od bilo kakvih poteza koji bi mogli predstavljati zastrašivanje ili dovesti do neosnovane kriminalizacije tih organizacija".\nAmbasada SAD: Istraga i pritisak na NVO i medije izgledaju selektivni\nUprava za sprečavanje pranja novca sačinila je spisak pojedinaca i nevladinih organizacija i zatražila uvid u njihove bankarske transakcije od 1. januara 2019. godine, pod obrazloženjem da je potrebno utvrditi da li neke od tih organizacija imaju veze sa finansiranjem terorizma ili pranjem novca.\nNa spisku, koji je 27. jula objavio informativni program Newsmax Adria (čiji se direktor Slobodan Georgijev takođe nalazi na spisku) ukupno je 37 organizacija ili udruženja i 20 pojedinaca koji su predmet interesovanja Uprave.\nU saopštenju potpisnici navode da "član zakona na koji se pozvao direktor Uprave za sprečavanje pranja novca nalaže da se ovakva provera vrši isključivo za organizacije za koje postoje osnovi sumnje da su umešane u finansiranje terorizma", te da ovakav spisak ukazuje na zaključak da je na delu politička zloupotreba institucija i pokušaj urušavanja vladavine prava u Srbiji.