U Holandiji stupio na snagu zakon o zabrani odeće koja pokriva lice - Dijalog.net\nNaslovna Politika Evropska unija U Holandiji stupio na snagu zakon o zabrani odeće koja pokriva lice\nAmsterdam, 2. avgust 2019. – U Holandiji je stupio na snagu zakon o zabrani odeće koja pokriva lice, uključujući burku i nikab koje nose konzervativne muslimanke, i to u javnom prevozu, vladinim zgradama i zdravstvenim i obrazovnim ustanovama.\nIslamska politička stranka u Roterdamu saopštila je da će platiti novčane kazne od 150 evra za svakoga ko bude uhvaćen da krši novi zakon, prenela je agencija AFP.\nNema izvešataja o tome da li je prvog dana važenja zakona (1. avgust) neko kažnjen.\nProcenjuje se da nekoliko stotina žena nosi burku ili nikab u Holandiji, zemlji sa 17 miliona stanovnika.\nHolandska vlada insistira na tome da zakon o delimičnoj zabrani te odeće ne sme da ograniči ljude da budu slobodni da se oblače kako žele.\nTo objašnjenje je poslanik islamofobne Partije za slobodu (PVV) Gert Vilders odbacio kao političku korektnost.\nVildersovi pozivi na totalnu zabranu burke su inicirali debatu u parlamentu koja je rezultirala usvajanjem zakona 2018. On je pozdravio uvođenje delimične zabrane kao “istorijski dan“. Takođe je pozvao na proširenje zabrane na islamske marame koje pokrivaju glavu, osim lica.\n“Verujem da smo spremni za drugi korak“, rekao je Vilders u telefonskom intervjuu za agenciju AP i dodao: “Sledeći korak treba da osigurada da se u Holandiji zabrane marame“.\nHolandska ministarka unutrašnjih poslova Kajsa Olongren ranije je najavila da će vlada analizirati novi zakon posle tri godine, iako su takve evaluacije uobičajene posle pet godina primene nekog novog zakona.\nU saopštenju nacionalnog udruženja bolnica rekli su da je primena novog zakona na policiji i tužiocima a ne na njima. Isto kažu i u krovnoj organizaciji kompanija koje se bave javnim transportom – da oni nemaju moć da primenjuju zakon već to ostavljaju policiji, prenela je agencija AP.\nZabrana u Holandiji stupila je na snagu osam godina nakon što je Francuska postala prva evropska zemlja koja je zabranila velove za pokrivanje – i nikabe koji pokrivaju lice i burke koje pokrivaju celo telo. Zakonom iz 2004. zabranjeno je i nošenje hidžaba i drugih istaknutih verskih simbola u državnim školama ali ne i na univerzitetima.\nStrogi francuski zakon našao se pred Komitetom UN za ljudska prava koji je 2018. presudio da je ta zemlja prekršila ljudska prava dve žene kada ih je kaznila zbog nošenja nikaba.\nProfesor sa Univerziteta Utreht Tom Cvart (Zwart) koji proučava ukrštanje prava, kulture i vere rekao je da je zabrana uglavnom simbolična.\nMeđutim, za ženu u nikabu može da predstavlja problem, npr. ako naiđe na vozača ili konduktera koji strogo poštuje propise. “To nesumnjivo utiče na sposobnost (tih žena) da učestvuju u javnom životu”, ocenio je Cvart, prenosi Euractiv.\nPrethodno Eurostat: 4 odsto prvorotki u EU su tinejdžerke, isti procenat majke stare 40 i više godina\nSledeće Objavljeno istraživanje o položaju starijih žena u Srbiji\nBeograd, 13. februar 2020. – Stav Holandije je da Srbije, Crna Gora, kao i ostale ze…\nAmsterdam, 19. jul 2019. – Holandski vrhovni sud podržao je odluku nižeg suda da je …\nBeograd, 10. maj 2018. – Strogo ispunjavanje kriterijuma je preduslov daljeg pro&sca…\nTop Tags lokalna samouprava Srbija i Evropska unija Vlada Republike Srbije OCD istraživanje Društvo evropske integracije mladi mediji vladavina prava Evropska unija Civilno društvo konkurs Evropska komisija Pravosuđe


Tags: grad beograd koji srpske drave koje godine kratka istorija istorija beograda godine pne nekoliko\nBeograd, grad u koji uvek rado zalutamo i rado mu se vraćamo. Ukoliko među čitaocima i ljubiteljima ove prelepe prestonice ima onih koje interesuje i kratka istorija belog grada, evo nekoliko ključnih događaja koji su obeležili njegovu istoriju i koje, uz jutarnju kafu, možete pročitati i naučiti nešto novo.\nSama Istorija Beograda je veoma uzbudljiva, intrigantna i interesantna i nagoveštavala je da će današnji Beograd postati isto tako uzbudljiv Grad kao svedok vremena i naroda koji su tu ostavili svoj trag.\nLegenda kaže da su grčki moreplovci Argonauti između 5.200. i 3.000. godine p.n.e. uplovili u Dunav i tako došli do ušća Save u Dunav gde su se zaustavili i gde je nastalo prvo naselje u periodu istorije poznatom kao Vinčanska kultura.\nNaselje na teritoriji današnjeg Beograda je nekada, oko 298. godine p.n.e, nosilo naziv Singidunum. Tada su na ovom mestu živeli Kelti i naziv satkali od reči Singi, naziva plemena koje je živelo na Kalemegdanu, i reči dunum koja je na keltskom jeziku značila grad.\nZbog geografskog položaja, Singidunum je bio izuzetno poželjna teritorija kojom su kroz istoriju prolazili mnogi. Njime su prolazili rimski carevi, uništavali ga Huni, kasnije Goti, potom ga obnovio vizantijski car Justinijan, kasnije opet razorili Avari. Ni promena njegovog imena, koji su mu nadenuli Sloveni, nije promenila njegovu sudbinu. U VII veku Sloveni su ovaj grad, ugledavši bele zidine koje su ga opasavale, nazvali Beligrad. Temelj današnjih zidina, beogradske tvrđave, čine ruševine Vizantije.\nBeograd prvi put ulazi u okvir srpske države, u XIII veku pod vladavinom Nemanjića. Glavni grad srednjevekovne srpske države postaje u XV veku, a strada dva veka kasnije u borbi Turske i Austrije za prevlast nad Beogradom 1690. godine.\nDok su njime vladali Turci, bio je mahala. Ipak, srpski jezik je ostao očuvan. Biva oslobođen u dva navrata (Prvi i Drugi srpski ustanak) nakon čega kreće da se razvija po ugledu na napredne evropske prestonice.\nXIX vek je vreme kada se Beograd razvija u društvenom, ekonomskom, političkom i kulturnom pravcu i postaje ugledan evropski grad.\nXX vek je Beogradu doneo nekoliko ratova koji su uspeli da ga unište i naruže, ali se bela prestonica dizala iz vatre, obnavljala i oblačila u lepše ruho.\nDanas, je Beograd jedan od najposećenijih gradova u Evropi u svako doba godine. Upravo su se zbog toga smeštajni kapaciteti u Beogradu gotovo udvostručili u poslednjih nekoliko godina, a pored hotela i hostela izuzetno je popularan u apartmanski tip smeštaja.


Računi u Srbiji će se plaćati i “prepoznavanjem lica” – Bankar.rs\nHome/BANKARSKI PROIZVODI/Platne kartice/Računi u Srbiji će se plaćati i “prepoznavanjem lica”\nGrađani Srbije moći će od marta ove godine da plaćaju račune sistemom “prepoznavanja lica” (face recognition system), najavila je za Tanjug guverner Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković.\n“Biće moguće da se preko skajpa ili vizuelnog identifikovanja stranke obavi plaćanje. To će biti nešto što je zaista revolucionarna novina kao dopuna instant plaćanju. Iako smo spremni da sa tim krenemo odmah, moramo da sačekamo novu evaluaciju napretka Srbije u smislu sprečavanja pranja novca da bi mogli ovu novu uslugu da pustimo u podpromet”, objašnjava Tabaković.\nNa tom sastanku će se proveravati napredak Srbije u primeni svih pravila u sprečavanju pranja novca, a ako mišljenje ove institucije bude “pozitivno” plaćanje “licem” moglo bi da startuje i u februaru.\nPlaćanje telefonom, tabletom, putem skajpa ne zahteva nova tehnička rešenja niti će banke koštati novca, kaže Tabaković i ističe da je reč o sistemu koji je bezbedan za korisnike, kako u zaštiti ličnih podataka tako i u smislu moguće zloupotrebe u “pranju novca”.\nface recognition system jorgovanka tabakovic nbs\nMencinger: Novi svetski finansijski udar je neminovan\nBorba protiv sive ekonomije, inspektori na "tajnom zadatku"


Æele-kula najposeæeniji spomenik u Nišu, turistima ni pandemija nije prepreka za obilazak - 92putovanja\nNiš, ilustracija/Foto:Branimir Dobes/Shutterstock\nÆele-kula najposeæeniji spomenik u Nišu, turistima ni pandemija nije prepreka za obilazak\n/\t èetvrtak, 11.03.2021. / 10:50 -> 11:20 /\tPutuj Srbijom / Komentara: 10\tIzvor: Beta\nUprkos pandemiji koronavirusa, Æele-kula je i prošle godine bila najposeæeniji istorijski spomenik u Nišu - od 23.000 posetilaca, istorijskih spomenika u gradu i oklolini nju je posetilo 13.000.\nPrema podacima Narodnog muzeja, u 2018. godini taj spomenik je obišlo više od 45.000 ljudi, a u 2019. više od 55.000.\nU prva dva meseca ove godine Æele-kulu posetilo je više od 1.200 ljudi, meðu kojima je bilo i stranaca.\nPrema reèima više kustoskinje niškog Narodnog muzeja Bojane Milenkoviæ, zbog Æele-kule u taj grad dolaze turisti iz svih krajeva sveta i mnogi od njih odlaze zaista potreseni saznanjem da je kula podignuta tako što su u nju uzidane glave srpskih boraca poginulih na brdu Èegar kraj Niša.\nMilenkoviæ je podsetila da je bitka na Èegru poèela 31. maja 1809. kao jedna od bitaka u Prvom srpskom ustanku, a za osloboðenje Srbije od viševekovne osmanske vladavine.\nIlustracija/Foto: Shutterstock/Kristina Bojovic\n"Srpski vojskovoða Stevan Sinðeliæ se lavovski borio na Èegru sa svojim Resavcima, ali kada je video da neæe moæi da održi položaj, s obzirom da nije dobijao nikakvu pomoæ sa drugih srpskih položaja, odluèio se za jedan herojski èin - pucao je u barutanu u svom šancu", kazala je Milenkoviæeva za agenciju Beta.\nU eksploziji je stradalo, dodala je Milenkoviæeva, oko 2.000 srpskih vojnika i izmeðu 4.000 i 5.000 turskih vojnika.\n"Ljut zbog takvog èina i nameran da zaplaši narod u Srbiji, zapovednik Niša Hušid-paša naredio je da se srpskim vojnicima odseku glave i da se sa njih skine koža. Napunjene pamukom, glave je poslao sultanu u Istanbul kao ratni trofej, a od samih lobanja je nastala Æele-kula", izjavila je Milenkoviæeva.\nPrema njenim reèima, od 952 glave koje su ugraðene u kulu, do danas je ostalo samo 58, a razloga za to je više.\n"Sve do 1.878. godine, odnosno do osloboðenja Srbije od Turaka, kula je bila potpuno na otvorenom, tako da je zub vremena uèinio svoje, ali i ljudi. Predanje kaže da su ljudi izvlaèili lobanje kako bi ih sahranili na dostojan, hrišæanski naèin", rekla je Milenkoviæeva.\nKako je kazala, nad Æele-kulom je 1.878. godine podignuta nadstrešnica, a kapela koja je i dan danas štiti izgraðena je 1892. godine, po projektu arhitekte Aleksandra Aleka.


Korišćenjem bilo kog dela sajta shop2you.rs potvrđujete da ste saglasni i prihvatate sve navedene uslove korišćenja. Ukoliko se ne slažete sa uslovima koji su ovde navedeni, molimo Vas da ne koristite ovaj web sajt.\nNi jedan deo sajta shop2you.rs ne sme se koristiti u nezakonite svrhe, niti kako bi se promovisale iste. Govor mržnje, ružne reči, vređanje i diskriminacija na bilo kojoj osnovi smatra se kršenjem pravila i uslova korišćenja sajta.\nSvaki posetilac ima pravo da besplatno (osim ako nije drugačije navedeno) koristi sajt shop2you.rs ukoliko ne krši uslove korišćenja.\nAko uočite bilo kakvo neovlašćeno korišćenje svoje lozinke ili naloga, u obavezi ste da odmah o tome obavestite shop2you.rs.\nshop2you.rs pruža svoje servise korisnicima u dobroj nameri. Vi se izričito slažete da je upotreba servisa sajta shop.navidiku.rs isključivo na Vašu odgovornost i da se sajt shop2you.rs ne može smatrati odgovornim za bilo kakvu direktnu ili indirektnu štetu nastalu njegovim korišćenjem.\nSajt shop2you.rs ima pravo da u bilo kom trenutku promeni sadržaj bez prethodne najave, uključujući i promenu ove strane.\nKORIŠĆENJEM SAJTA shop2you.rs SMATRAMO DA STE U POTPUNOSTI UPOZNATI I DA SE SLAŽETE SA GORE NAVADENIM USLOVIMA KORIŠĆENJA.


Paragraf - Arhiva pravnih i ekonomskih vijesti na dan 05.02.2021.\nPREDSTAVNIČKI DOM PARLAMENTARNE SKUPŠTINE BIH: Usvojen veći broj zaključaka\nNa 16. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH), na prijedlog poslanika Predraga Kojovića, Damira Arnauta, Mirjane Marinković-Lepić, Aide Baručije, Saše Magazinovića, Nermina Nikšića, Zukana Heleza i Nade Mladine, obavljena je iscrpna rasprava o Informaciji Vijeća ministara BiH o statusu nabavke vakcina protiv koronavirusa za potrebe građana Bosne i Hercegovine.\nVLADA FBIH: Usvojen Okvir za realizaciju ciljeva održivog razvoja u Bosni i Hercegovini\nVlada Federacije BiH je, na sjednici u Mostaru, odobrila prenos stalnih sredstava i izvršenih građevinskih radova krajnjim korisicima, nabavljenih u okviru provedbe Projekta "Energetska efikasnost u BiH".\nDONIJETA ODLUKA O DOPUNI ODLUKE O PRISUSTVU SJEDNICAMA NARODNE SKUPŠTINE RS I SJEDNICAMA ODBORA NEVLADINIH ORGANIZACIJA, UDRUŽENJA, SINDIKATA I DRUGIH SUBJEKATA U 2021. GODINI\nNa osnovu člana 23 alineja 14 i člana 47 Poslovnika Narodne skupštine Republike Srpske ("Sl. glasnik RS", br. 66/2020), Kolegijum Narodne skupštine Republike Srpske, na sjednici održanoj 28. januara 2021. godine, donio je Odluku o dopuni Odluke, broj 02/1-021-23/21, o prisustvu sjednicama Narodne skupštine i sjednicama odbora nevladinih organizacija, udruženja, sindikata i drugih subjekata u 2021. godini.\nSve jedinice lokalne samouprave u Republici Srpskoj dužne su obezbijediti kontinuiran rad komunalne policije i povećati broj komunalno-inspekcijskih nadzora poštovanja propisanih epidemioloških mjera u vezi sa virusom korona, a posebno u dijelu koji se odnosi na radno vrijeme kontrolisanih subjekata i poštovanje tih mjera.\nINDEKS PERCEPCIJE KORUPCIJE ZA 2020. GODINU: BiH među zemljama koje najviše nazaduju u borbi protiv korupcije\nIndeks percepcije korupcije Transparensi Internešenel za 2020, Bosnu i Hercegovinu svrstava među zemlje sveta u kojima se stanje korupcije najviše pogoršava.


Njujork, Njujork – malo poznate činjenice - Royal Astro Studio\nBaterry park na samom jugu Menhetna\nMnogi, uglavnom oni koji nisu posetili Njujork, poistovećuju ovaj grad sa Menhetnom, jednim od delova Njujorka, poznatom po oblakoderima, iz filmova, serija. Menhetn je elitni deo Njujorka, mada se severni deo sa Harlemom ne smatra elitnim, naprotiv, ali obično se i misli na one delove koji počinju od samog južnog dela gde je inaće Donji Menheten ( Lower Manhattan) Seaport and Civic center ( Luka i administrativni centar) gde su dolazili prvi doseljenici u Njujork i živeli u veoma primitivnim kućama pa sve do otprilike do današnje 110 ulice.\nKo je otkrio Njujork\nSvi će reći Kristofer Kolumbo ali ako putujete za Njujork, imajte u vidu da je prvi istočnu obalu SAD otkrio Đovani di Verezano po kome je dobio naziv i most koji spaja Stejt Ajland i Bruklin.\nOvaj Italijan iz malog mesta južno od Firence, Greve in Kijanti bio je u službi francuskog kralja Fransoa I, rođen 1485 umro 1528.Poticao je iz otmene porodice, kao i mnogi Italijani posvetio se moreplovstvu. Njegovo putovanje u Ameriku finansijski su osim Fransoa I potpomogli i florentinski bankari. Na brodu Dafni ( Dauphine) krenuo je da traži prolaz ka Pacifiku da bi stigao do Dalekog istoka. Obišao je istočnu obalu SAD i Kanade i 1524. postao prvi Evropljanin koji je uplovio u njujorški zaliv.Opisao ga je kao veoma lepo mesto izmeću dva brda izmeću kojih protiće reka ( Hadson). Svoje utiske je napisao u spisu Cellere Codes čija se kopija nalazi u Morganovoj biblioteci u Njujorku i na osnovu kojih je kasnije Henri Hadson istraživao ove predele.\nU Batery parku na samom jugu Menhetna postavljen je spomenik početkom oktobra 1909. Đovani di Verezanu. To je inaće bio deo Menhtena gde se naseljavlo mnogo Italijana koji su krajem 19. i početkom 20. veka masovno dolazili u SAD, posebno u Njujork. Karlo Braskoti izdavača prvog časopisa na italijanskom jeziku “Il Progresso” početkom 20. veka skupio je novac za ovaj spomenik. Drugi je podignut u njegovom rodnom mestu u Italiji.\nTriniti church ( Crkva sv. Trojice) iz 19.veka\nBatery park je dobio naziv po topovima koji su na tom mestu štitili luku.Sada se u toj zgradi nalazi muzej. Park je omiljeno mesto poslovnih ljudi koji u obližnjim soliterima rade i za odmor, jer je pogled predivan na okean i na Nju Džersi državu.U njemu se nalazi spomenik Emi Lazarus, pesnikinji čiji su stihovi uklesani na bronzanoj ploči na Statui Slobode na ulazu u Njujork.Takoće se nalaze spomenici prvim jevrejskim doseljenicima, obalskoj straži i Memorijalni spomenik posvećen Holanđanima koji su bili prvi vlasnici Menhetna dok ga nisu prodali Englezima.\nVerezano most koji spaja Stejt Ajland i Bruklin\nHenry Hadson ( Henry Hudson) engleski istraživač je 1609. godine uplovio u ovu reku tražeći kanal, prolaz ka Pacifiku.Interesanatno da je radio za najstariju i zapravo prvu trgovačku kompaniju Muscovy company ( Moskovska kompanija) koja je osnovana sredinom 16.veka u Londonu i radila sve do Oktobarske revolucije a koja je imala za cilj traženje severnog puta do Kine kopnom. Podržavali su je kraljica Mery, Elizabeta I i svi potonji engleski kraljevi a njeni izaslanici su bili dobrodošli u Rusiju i dočekivani sa velikim počastima pa su neki od njih postali i engleski ambasadori u Rusiji. Povremeno su se odnosi kvarili ali je definitivno prestala sa radom 1917.\nU okvru istraživanja kako stići preko Artika i preko Rusije do Kine, krenulo se i na zapad morskim putem i tako se Henri Hadson našao u reci koja sada nosi njegovo ime kod Menhetna.\nPrvi crnci robovi dovedeni su 1625.godine a prvi kolonijalni guverner postao je Piter Stivsent, Holanđanin, jer su prvi Evropljani, naseljenici bili Holanđani. Smatrali su ga tiraninom jer je zavodio tako strog red da su kafane morale biti zatvorene u 21 h.Prvi Jevreji su stigli 1635. a 1660. godine otvorena je prva bolnica u u Nju Amsterdamu ( docnije Njujorku).\nInače grad je počeo da se širi upravo sa ovog mesta gde se sada nalazi Batery park i Wall street. To je bila pošumljena površina koju su nastanjivali Indijanci kada je holandska firma za trgovnu krznom osnovana na tom mestu 1625. godine pod nazivom New Amsterdam. Naziv Harlem koji se nalazi na severu Menhetna je takođe holandska reč. Grad je bio prilično neurećen dok Piter Stivesant nije stigao i počeo da zavodi red.Ipak, poslovanje firme je bilo loše pa je na kraju Menheten prepušten Englezima 1664.godine . Početkom 17. veka na mestu današnjeg Batery parka nalazile su se vetrenjaće.Grad je kupljen od strane Pitera Minuita 1626. od Indijanaca.\nSadašnja Wall street ja dobila ime po zidu ( wall) koji je sredinom 17.veka podignut radi odbrane na obali okeana.\nPrva crkva Sv. Trojice ( Trinity Church) sazidana je na mestu na kome se sada nalazi nova, otvorena sredinom 19. veka jer je prvobitna crkva iz 17. veka izgorela 1779. u velikom požaru.\nDanašnji jug Menhtena je podeljen nezvanično na delove koji pripadaju određenim nacionalnim manjinama a inaće u Njujorku postoje stanovnici koji govore na 100 različitih jezika. Na južnom delu Menhtena koji je osim što je poznat poslovni centar nalaze se brojne radnje i četvrti kao što su China town, Little Italy, Jevrejska četvrt na jugoistoku iznad koje je East Village,Indijska četvrt. U blizini Grinvidž villidža koji se nalazi na sredini donjeg dela Menhetna i izlazi na zapadnu obalu nalazi se Little Ukraina a severinije u blizini Brodveja i takođe sa izlaskom na zapadnu obalu nalai se Little Korea a iznad nje kvart koji se zove Irish kvart.\nZnačajniji kvartovi po nacijama su rasporećeni duž istočnog dela uz Centralni park pa se tako nemački deo Yorkville nalazi na gornjem istočnom delu uz Central park a iznad njega ruski kvart a na početku Harlema u istočnom delu Menhtetna se nalazi Španski kvart i iznad njega deo sa muslimanskim stanovništvom i Etiopljanim koji se sastaju u Etiopijskoj Baptist church koja je osnovana 1808.godine.


Predsednik Donald Tramp obraća se javnosti u Beloj kući, 13. novembar 2020. ( Foto: Rojters/Carlos Barria)\nPredsednik Donald Tramp je u nedelju, po svemu sudeći, prvi put javno priznao da je demokrata Džo Bajden pobedio na izborima 3. novembra, ali je ustvrdio da su bili "namešteni" i ponovio neosnovane tvrdnje o rasprostranjenim izbornim nepravilnostima, da bi zatim tvitovao "da ne priznaje ništa", prenosi Rojters.\nBajden je porazio Trampa nakon pobede u nizu ključnih država koje je aktuelni predsednik osvojio 2016. godine. Bivši potpredsednik SAD takođe je imao najveći broj direktnih glasova na nacionalnom nivou, više od 5,5 miliona u odnosu na Trampa ili 3,6 odsto.\n"Pobedio je zato što su izbori bili namešteni. Nije bio dozvoljen pristup posmatračima, glasove je brojala kompanija u privatnom vlasništvu radikalne levice, Dominion, koja ima lošu reputaciju i opremu, i koja nije ni mogla da se kvalifikuje za Teksas ( u kojem sam ubedljivo pobedio)", tvitovao je Tramp.\nAktuelni predsednik je posle sat, takođe na Tviteru, ipak poručio da je "Bajden pobedio samo u očima lažnih medija", da ne "priznaje ništa" i da će "pobediti".\nTviter je na oba tvita stavio oznaku da su Trampove tvrdnje o izborima "osporene".\nBudući šef kabineta novoizabranog predsednika Ron Klejn rekao je da tvitovi u kojima je Tramp priznao Bajdenovu pobedu, a zatim kasnije rekao da ne priznaje poraz, ne utiču na rezultat izbora.\n"Tviter Donalda Trampa ne odlučuje o tome da li je Džo Bajden predsednik. Američki narod je to odlučio", naglasio je Klejn u intervjuu za televiziju NBC.\nTrampov izborni štab podneo je niz tužbi u pokušaju da poništi rezultate u više država, ali bez uspeha, dok pravni eksperti ističu da su male šanse da će sporovi promeniti ishod izbora.\nIzborni zvaničnici iz obe stranke kažu da nema dokaza o većim nepravilnostima. Demokrate optužuju Trampa da pokušava da delegitimizuje Bajdenovu pobedu i podrije javno poverenje u američki izborni proces. Uoči izbora, Tramp odbio da se obaveže na miran prenos vlasti.\nTrampovo odbijanje da prizna poraz ne menja činjenicu da je Bajden novoizabrani predsednik, ali je dovelo do zastoja u uobičajenom procesu pripreme vladinih agencija za novu administraciju, ocenjuje Rojters.\nOdluka Trampove administracije da ne prizna Bajdena za pobednika onemogućila je novoizabranom predsedniku i njegovom timu da imaju pristup vladinim agencijama i finansijskim sredstvima koja se dodeljuju novoj administraciji da bi se osigurala neometana predaja vlasti.\nFederalna agencija, koja bi trebalo da obezbedi ta sredstva, Uprava za opšte poslove, još nije priznala Bajdenovu pobedu.\nRon Klejn rekao je da bi federalna vlada trebalo da odobri napore tranzicionog tima kako bi Bajden mogao da redovno dobija izveštaje o nacionalnoj bezbednosti i odgovori na pandemiju koronavirusa.\n"Zaista želimo da Uprava za opšte poslove potvrdi pobedu ove nedelje", rekao je Klejn u intervjuu za program televizije NBC "Meet the press".\nU međuvremenu, Bajden sa saradnicima razmatra kandidate za novi kabinet, prima čestitke svetskih lidera i planira mere koje će preduzeti nakon inauguracije 20. januara.\nBajden je na izborima osvojio 306 elektorskih glasova, daleko više od 270 koliko je neophodno za pobedu, navodi Rojters pozivajući se na podatke organizacije "Edison research".\nTramp je imao isti broj elektorskih glasova 2016. godine kada je porazio tadašnju demokratsku kandidatkinju Hilari Klinton, a svoju pobedu je nazvao "ubedljivom" uprkos tome što je imao 3 miliona glasova manje od Klinton.


Prelijepe Grudske mažoretkinje plijenile pozornost plesom u Sloveniji - Grude Online\nGrudske mažoretkinje gdje god se pojave plijene pozornost svojom ljepotom, pristojnim ponašanjem i vrhunskim plesnim pokretima. Tako je bilo i ovog puta, a prelijepe mlade Gruđanke bile su gošće mažoret – kluba RAP Radeče u slovenskom gradu Radeče.\nDjevojke su se sjajno zabavile predstavivši plesne pokrene i akrobacije štapom Slovencima, za što su nagrađene i na nedavnom državnom prvenstvu kada su osvojile četiri srebrne medalje. Mažoretkinje je predvodila trenerica Marina Zadro koja već godinama uspješno vodi ovaj sjajni grudski kolektiv kojemu se stalno pridružuju nove djevojčice i djevojke.\nOvaj puta u Sloveniji su bile seniorke Manuela Miloš, Jelena Galić, Sara Jurčić, Dora Zadro, Marija Leko, Iva Matea Boban, Petra Sabljo, Martina Miloš, Nikolina Grubišić, Sara Tomić, Kata Sabljo, Ivona Mikulić, Milka Mikulić, Viktorija Ćorluka, Ivana Spajić i Tea Bošnjak.\nDjevojke su nam priopćile da su se u Sloveniji sjajno provele još jednom oduševivši publiku. Istaknule su da se raduju novim nastupima i druženjima.\nMama 30. lipnja 2015 - 14:08\nBravo nase grudjanke.


Press Online :: Beograd :: POVRATAK RODA NA DEDINJE\n12. 01. 2007. - Autor: LJ. Račić\nPOVRATAK RODA NA DEDINJE\nDo juna 2007. biće završena obnova KBC "Dr Dragiša Mišović", a glavni novitet biće ginekološko-akušerska klinika. Odeljenje ginekologije dobilo je lepu zgradu, koja bi mogla da bude parlament. U porodilištu je potrebno samo da se unesu natkasne, operacioni stolovi i lampe, kaže direktor Đorđe Bajec\nKliničko-bolnički centar "Dr Dragiša Mišović" na Dedinju sredinom ove godine dobiće potpuno novi izgled. U krugu kliničkog centra biće završeni mnogi građevinski radovi, a posebna pažnja biće posvećena sređivanju zelenila, i osvetljenju. Glavni novitet u ovoj bolnici, ipak, biće ginekološko-akušerska klinika koja će krajem maja početi da radi.\nDr Đorđe Bajec, direktor ove zdravstvene ustanove, kaže da će u istom periodu proraditi i potpuno renovirana urološka klinika, koja se nalazi u staroj železničkoj bolnici.\n- Odeljenje ginekologije dobilo je lepu zgradu, koja bi mogla da bude parlament. U njoj je sve sređeno, kao i u porodilištu, u koje je potrebno samo da se unesu natkasne, operacioni stolovi i operacione lampe. U Ministarstvu zdravlja je raspisan tender za te potrepštine, koji će se završiti 26. januara, tako da će krajem maja porodilište početi sa radom. Moći će da primi 40 majki, čime se, naravno, očekuje i otvaranje novih radnih mesta - objašnjava dr Đorđe Bajec, i podseća da je KBC "Dr Dragiša Mišović" imao ginekološko odeljenje, koje je zatvoreno 1999. godine za vreme bombardovanja.\nProteklih godina u ovoj bolnici odrađeno je 70 odsto radova na rekonstrukciji. U glavnoj zgradi u kojoj se nalaze hirurgija, interna i hitna služba nedostaje da se dovrše samo fini građevinski radovi.\n- U tom delu do septembra završićemo još jedan sprat, koji će biti apartmanski. Operacione sale su potpuno sređene, promenjeni su svi prozori. Kad se završi taj sprat, dobićemo jednu lepu celinu, i nedostajaće samo da se preuredi fasada. Što se zgrade urološke klinike tiče, koja je takođe bombardovana, radovi od temelja do krova završeni su donacijom češke vlade, Ministarstva zdravlja i gradske vlade. Tako da će za nekoliko meseci, nakon tendera kojim je obuhvaćeno sve - od čiviluka do operacionog stola, početi da radi najmodernija ustanova urološkog tipa u Srbiji - najavljuje dr Bajec.\nAvijacija NATO snaga 1999. godine direktnim pogotkom uništila je zgradu neurologije Kliničko-bolničkog centra "Dragiša Mišović". U tom napadu teško su oštećena i odeljenja za dečje plućne bolesti i ginekologiju. Bolnica sada ima 499 kreveta, a izgrađena je na evropskom nivou, zbog čega je ušla u mnoge projekte Evropske unije.\nU internoj klinici i gerijatriji, za najstarije pacijente biće stvoreni uslovi za adekvatnu negu. Pored toga, na mestima na kojima su pre rata postojale tri građevine, biće podignute slične zgrade. To će, prema rečima našeg sagovornika, biti ustanove za prihvatanje pacijenata u završnom stanju malignih bolesti.\n- Sve to očekujemo da završimo uz pomoć gradske vlade do kraja ove godine. Grad nam je obećao da će nam pomoći oko građevinskih radova i investicija za opremu. Kada završimo radove, počećemo sa reorganizacijom rada svih službi, počev od tehničkih, pa do operacionih sala. Od mene i kolega se očekuje da u toku reorganizacije stvorimo bolju komunikaciju pacijenata i lekara. Doktorima da se stvore uslovi za rad, a pacijentima normalan prostor i uslovi za njihovo lečenje, počev od običnih toaleta pa do skenera. U ovakvim "partizanskim" uslovima nemoguće je raditi - kaže dr Bajec.


eKapija | Nazire se kraj agonije: Uskoro registracija Krivaje 1884\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 27.05.2010.| 15:36\nNazire se kraj agonije: Uskoro registracija Krivaje 1884\nKrivaja 1884, kompanija nastala joint venture ulaganjem zavidovićkog poduzeća Ferimpex i Krivaje u vlasništvu Vlade FBiH, napokon se može početi nadati početku pune proizvodnje. Naime, Vlada FBiH je na zadnjoj sjednici odlučila izmiriti dugovanja kompanije Krivaja, po pravosnažnim i izvršnim presudama i rješenjima, prema 172 radnika koji su ostali u neprivatiziranom dijelu ovog preduzeća.\nOvo je inače, problem koji je zaustavio registraciju ove firme i na čije rješenje se čeka već 17 mjeseci.\nVlada FBiH, koja je jedina mogla riješiti ovaj problem, prije nekoliko dana napokon je dala saglasnost za potpisivanje sporazuma o namirenju potraživanja za plate 172 radnika Krivaje. Vlada je odlučila izdvojiti 3,1 milion KM kako bi se pokrio dio plata 172 radnika bivše Krivaje, te kamate u iznosu od 30 posto, kao i troškova parničnog i izvršnog postupka.\nStipo Buljan, sekretar Ministarstva energije, rudarstva i industrije FBiH kazao je da su presude bile prijetnja daljnje registracije Krivaje te da je zbog toga Vlada krenula u proces nagodbe s radnicima, a navedena sredstva izdvojit će se kako bi se dio potraživanja tih radnika namirio.\nPrema ovom sporazumu povjerioci će se morati odreći prava da potražuju dio neisplaćene, a dosuđene zakonske zatezne kamate. Navedeno je da će potraživanje povjerilaca isplatiti Vlada FBiH iz novčanih sredstva naplaćenih iz pasivnog podbilansa (prvi priliv sredstava), ili iz planiranih sredstava u okviru rebalansa budžeta za 2010. godinu.\nPovjerioci se ovim sporazumom obavezuju da, odmah po njegovom potpisivanju, Općinskom sudu u Zenici dostave podnesak o povlačenju prijedloga za otvaranje stečajnog postupka u Krivaji d.o.o. i kopiju istog podneska dostave Sudu koji provodi postupak registracije društva Krivaja 1884 d.o.o. Zavidovići uz izjavu da više niti na koji način ne osporavaju postupak registracije društva Krivaja 1884. Vlada FBiH se obvezala da će svoje obaveze izvršiti u roku od tri mjeseca nakon registracije Krivaje 1884.\nPovjerioci se, također, moraju odreći prava na osporavanje postupka prenosa vlasništva i uknjižbe nekretnina Krivaja d.o.o. na društvo Krivaja 1884 d.o.o.\nIsmet Mujanović, generalni direktor preduzeća Krivaja 1884. kaže da bi se potpisivanjem ovog ugovora napokon otkočio proces registracije nove firme, što bi stvorilo uslove za normalno poslovanje. To bi također značilo puno za oko 2000 radnika koliko radi u ovom poduzeću.\nOva kompanija je u ovoj godini bila spremna ugovoriti poslove u vijednosti od oko 45 miliona KM, što bi bilo dovoljno za pozitivno poslovanje, to nije bilo moguće uraditi zbog problema koje su imali s registracijom. Kaže da njih kupci nisu mogli čekati svih ovih mjeseci, posebno ne u ovoj krizi. Jedan od njihovih najnačajnijih partera je švedska Ikea.\n"Ukoliko se potpiše sporazum firma će napokon biti registrovana. Istina sa zakašanjenjem od 17 mjeseci i sa problemima koji su u međuvremenu stvoreni, ali i to je napredak", kazao je za eKapiju Mujanović.


Online konferencija: Orkestar kao model funkcionalne zajednice – Music Art Project\nMAP Vas poziva na završnu konferenciju trogodišnjeg Erazmus plus projekta „Pinokio se priključuje orkestru“, koja će biti održana „online“ preko Zoom platforme 18. decembra 2020. godine sa početkom u 10 časova.\nKonferencija će sa predstavnicima domaćih i inostranih institucija, akademskom zajednicom, profesionalnim udruženjima, kroz prvi panel obraditi važne teme kao što su vrste usluga koje su dostupne socijalno ugroženoj deci i omladini sa svojim porodicama, te povezanost i integrisanost usluga na lokalnom nivou. Drugi panel će predstaviti inovativne metode rada sa mladima, jačanje njihovih međupredmetnih kompetencija kao preduslova za uspešan akademski razvoj i nephodnost korišćenja digitalnih alata u modernom obrazovanju.\nIzmeđu prvog i drugog panela konferencije će, kroz digitalne radionice za učesnike i slušaoce konferencije, biti predstavljen proces stvaralaštva korišćen u projektu ”Pinokio se priključuje orkestru”.\nIskoristite priliku da, makar na kratko, budete deo programa Muzika nade, skrojenog prema potrebama i potencijalima sve dece, i kroz lično iskustvo uvidite na koji način su ona pronašla svoj glas ili idealan instrument kao alat da na autentičan način izraze ono što jesu, misle i osećaju.\nLink za registraciju za učešće na konferenciji: https://us02web.zoom.us/…/reg…/WN_ZPDgr7TsSbiAbjjltQ01tQ\nLink za ZOOM digtalnu radionicu: https://zoom.us/meeting/85001596352\nTags: Arts Creativity education Music SDG goals


PC za moderan sto | PC Press\n15. februar 2016. 10. april 2017. Bojan Stanojević\nZvanični računar konferencije BIZIT bio je AMD BizPC 4100, kao stvoren za moderne poslovne izazove. Pored dobrih performansi, krase ga i skromni prostorni odnosno energetski zahtevi\nKoncept modernog poslovnog računara danas podrazumeva kombinaciju malog kućišta i adekvatnih performansi za “Office i nešto preko“ primene. Problem koji taj koncept može da ima jesu notebook računari koji, usled napretka u brzini i kompaktnosti mobilnog hardvera, mogu bez problema da zamene i moćnije desktop varijante. S druge strane, nešto brži notebook računari su i dalje skupi. Mogućnost „prenosivosti kancelarije“ veoma je značajna pogodnost koju nudi notebook, ali danas se mnogo toga može obaviti pomoću cloud‑a i mobilnog telefona. Ovo otvara prostor za moderan kancelarijski desktop računar, koji korisniku nudi bolje performanse, kao i prijatniji i produktivniji rad.\nAMD BizPC 4100 je računar koji je sklopljen upravo da ispuni pomenute zahteve. Mini‑ITX format se podrazumeva, pa osnovu čini MSI A88XI‑AC matična ploča koja je namenjena za AMD FM2+ procesore. Iako se radi o Mini‑ITX ploči, MSI je uspeo da na ovaj mali PCB format spakuje sve neophodne elemente, pa čak i više od toga. MSI A88XI‑AC ima čak 5+1 phase naponsku jedinicu, dva slota za memorijske module pa čak i jedan PCI Express x16 slot. I/O panel nudi standardne opcije za povezivanje, gotovo kao i na matičnim pločama standardnog ATX formata. Dakle, tu je šest USB portova (četiri USB 2.0 i dva USB 3.0), uz opciju da još četiri porta vode na prednji deo kućišta.\nTu su DSUB, HDMI i DVI video‑izlazi i tri standardna audio‑konektora (Realtek ALC887 čip) i obavezni LAN priključak (Realtek RTL8111G čip). Kao bonus, MSI A88XI‑AC ima ugrađenu WiFi karticu, pa nije neophodno razvlačiti mrežni kabl kroz kancelariju kako bi ovaj računar bio umrežen. U procesorskom podnožju pomenute ploče nalazi se AMD APU A8‑7670K, koji radi na 3,6 GHz i ima četiri jezgra (dva modula). Budući da se radi o procesoru najnovije generacije (Godvari) koji smo nedavno testirali, sve dodatne informacije i detaljnije performanse možete videti u posebnom testu novih AMD APU jedinica. Dovoljno je reći da se radi o procesoru čije su performanse dosta iznad klasičnih kancelarijskih zahteva.\nIsto važi i za GPU koji je integrisan u ovaj procesor, čije su mogućnosti znatno bolje od drugih procesora s integrisanom grafikom. Performanse koje će korisnici mnogo lakše primetiti potiču od dva memorijska modula od po 4 GB koji rade na 2.133 MHz, kao i prisustva SSD uređaja kapaciteta 120 GB. Ukupno 8 GB memorije sasvim je dovoljno za vrlo komotan rad u Windows 10 i Office okruženju, a SSD brzina popravlja utisak visokih performansi kompletnog računara u odnosu na bilo koju drugu varijantu s klasičnim hard‑diskom.\nUkoliko skladišni prostor nije dovoljan za neke primene, elegantno Spire PowerCube 501 kućište ostavlja prostor za jedan klasičan 3,5“ hard‑disk, pa se taj problem lako rešava. Slično važi i za grafiku, jer MSI A88XI‑AC ima PCI Express x16 slot, a kućište omogućava montažu grafičke kartice niskog profila. Mada, teško je pretpostaviti da će to nekome u kancelarijskim uslovima biti potrebno, jer je A8‑7670K dovoljno brz i kompletna BizPC 4100 konfiguracija nudi performanse koje prosečan notebook računar teško može da dostigne.\nModel AMD BizPC 4100\nProcesor AMD APU A8-7670K quadcore\nMemorija 8 DDR3 GB RAM 2133 MHz, 250 GB SSD\nGrafika APU Radeon R7 10 (6 GPU compute cores)\nKomunikacija Ethernet, WiFi dualband 802.11ac , BT 4.0\nKonektivnost 6 USB 2.0, 4 USB 3.0, 4 SATA III VGA, HDMI, DVI\nMatična ploča MSI A88XI-AC\nDimenzije i masa 215×138×265 mm; 3 kg\nCena (rsd) 44.000\nDodatna pogodnost ogleda se u klasičnim PC mogućnostima da se hardver po želji lako menja i da se eventualno koriguju cena ili performanse računara. Testirana varijanta AMD BizPC 4100 košta oko 400 evra, ali može se smanjiti izborom nekog jeftinijeg procesora (ne baš najnovijeg i najbržeg A8 modela), čime se konkurentnost u poređenju s notebook opcijom znatno povećava.\nTagovi: AMD, BizPC 4100, MSI\n← Philae više nije u funkciji\nAndroid detektuje zemljotrese →\nOne thought on “PC za moderan sto”\n18. February 2016. at 19:45\nDa li neko ima iskustva sa ovim servisom u Beogradu?


Dobra knjiga - Catena mundi - srpska hronika na svetskim verigama III - Istorija, mitologija -\nCena : 7.700,00 RSD\nU duhu velikog izdavačkog poduhvata našeg nezaboravnog Predraga Dragića Kijuka, zbornik radova Catena mundi III posvećen je najvažnijem i najdalekosežnijem pitanju naše duhovnosti i povesti – srpskom nacionalnom identitetu. Svaki narod, ako hoće da opstane na vetrometinama istorije, mora znati šta je od samog početka bio, šta jeste i šta treba i dalje da bude u decenijama i vekovima koji su pred njim. Sve je to sadržano u pojmu nacionalne samosvesti.\nSvako od naših sunarodnika koji bar ponekad ozbiljnije promišlja kome on to pripada i šta uistinu jeste, šta su njegovi veliki i daleki preci bili i šta će njegovi potomci biti – ako su stvarno njegovi i naši – trebalo bi da pročita ovaj zbornik koji sadrži najbolje radove naših istoričara, mislilaca i nacionalnih pregalaca.\nNaši istorijski neprijatelji će ovu knjigu i bez ovog našeg saveta sigurno pribaviti, da bi razabrali koje su naše ne samo neosporne vrednosti i prednosti nego i ozbiljne slabosti i mane. U ovom vremenu velike nepromišljenosti i površnosti, kad sve ono što je za jedan narod presudno i bitno izmiče pažnji njegovih pripadnika, ovaj zbornik radova morao bi biti u biblioteci svakog samosvesnog Srbina.\nRecenzija akademika Koste Čavoškog


#PRedavanje: Obuka radnika javnih preduzeća u Boru: "Internet alati z…\n#PRedavanje: Obuka radnika javnih preduzeća u Boru: "Internet alati za odnose sa javnošču"\nIzgradnja digitalnog identiteta by Mr Vladimir Stank... 2398 views\nKako pisati za blog i za twitter by Mr Vladimir Stank... 34022 views\nE kupovina by Mr Vladimir Stank... 1405 views\nTvitomanija - Obrazovanje i drustve... by Mr Vladimir Stank... 749 views\nIM_2015_01_spletLock by Lidija Breznik, PhD 194 views\nUpotreba drustvenih mreza u poslovn... by Mr Vladimir Stank... 812 views\n#PRedavanje u oviru projekta Obuka radnika javnih preduzeca u Boru, @DedaBor je održao predavanje "Internet alati za odnose sa javnošču" sa posebnim ostvrtom na Twitter društvenu mrežu...\nPredavanje je održano u Obrazovno kreativnim centru Bor - @OKCentar\nDarko Velojic , - at Kancelarija za mlade Bor\nSuper prezentacija, svaka čast!\nDobar prikaz, lepo je to što radiš! Poz\nБранка Пришуњак at Avon Products, Inc.\n1. Obuka radnika JP u Boru: internet alati za odnose sa javnošćuOBRAZOVNO KREATIVNI CENTAR BOR 27.02.2012.\n2. PREDAVAČ Mr Vladimir Stanković www.dedabor.com dedabor@gmail.com Twitter: @DedaBor Ljubav, muzika i sve nešto lepo...\n3. ČIME NA INTERNET?\n4. INTERNET ALATI E-mail Flickr Sajt, mikro sajtovi SlideShare Blog Tumblr i Posterous FaceBook Skype Twitter Oglasi: Google, Linkedin FaceBook, Etarget Foursquare YouTube i Vimeo\n5. BROJKE PRIČAJU\n6. OSNOVE PlanirajCilj i strategija! Promeni Uradi Kontroliši\n7. PITANJA NA STARTUPre nego što otvorite nalog da li lični ili kompanijski bilobi dobro:1. Koji je primarni razlog zbog kojeg želite da gakoristite?2. Koje ciljeve želite da postignete koristeći twitter?3. Šta je to što možete da postignete (ili želite)?4. Kako da procenite koji su primeri (ili korisnici) kojitwitter dobro koriste i od kojih možete da naučite?5. Kako uopšte funkcioniše?6. …i gde sam tu ja (ili kompanija za koju radim)? Jasna Kamatovic (.com) http://goo.gl/bLclZ\n8. PAR SAVETA ZA POČETAKZa početak:1. Poželjno je da pronađete osobe koje Vas i inačeinteresuju i krenete da ih pratite (follow)?2. Pokušajte da pronađete teme (sadržaje) koji Vasinteresuju?3. Postavite sebi pitanje zašto Vas je neki tweetzainteresovao?4. Ko Vas je zainteresovao, na koji način, čime i kako?5. Ukoliko Vam se nešto ili neko (nije) dopao – zbogčega?6. Posmatrajte, komunicirajte, budite relani i objektivni7. Analizirajte svoja interesovanja i druge korisnike8. Shvatićete zašto i kako treba da koristite Twitter Jasna Kamatovic (.com) http://goo.gl/bLclZ\n9. TWITTER - HTTPS://TWITTER.COM/\n10. OSNOVNE POZICIJE NA ZIDU\n11. TWITTER ALATITwitter - https://twitter.com/TweetDeck - http://www.tweetdeck.com/Aplikacije za mobilne telefoneTweetDeckTweetCasterTweeterSeasmecItd...\n12. PISANJE TVITOVA140 karakteraLinkovi se skracuju http://goo.gl/Slike idu kroz link http://twitpic.com/Linkovi u 1/3 tvita, najčitanjeUvek ostaviti prostor za RT,min,15 karakteraNema persiranjaNikad se ne piše velikim slovimaNe postoje pravila!!!\n13. KORPO NALOZI NA TWITERUUvek se obraćamo sa ViSvaki info tvit, uz link, sa kratkim objašnjenjem(video, foto, izvor)Nema vredjanja, nagadjanja, neistinitihinformacija, prebacivanja kriviceKlijent je uvek u pravu! – pravilo br.1Svako naredno pravilo je:VRATI SE na pravilo br.1Zadovoljstvo naših klijenta je naše zadovoljstvo!\n14. FOLOVERI - PRATIOCIBroj nije bitan, ali sa većim brojem, lakšeprosledjujemo informacije.Kvalitetan tvit vide svi na Twitter TL, RT širi infobrže od naših misli.Pratimo direktno i indirektno.Pravimo grupe.\n15. ANALIZA- ispitivanje na pretraživačima,- praćenje konkurencije,- nalog se prati od prvog trenutka- *broj tvitova- *broj pratioca- *zanimljive komunikacije na zidu (skrin)- dnevni, nedeljni, mesečni, 3,6, godišnji izveštaji- narativni izveštaji, grafikoni, skrinovi...- uporedjivanje sa drugim nalozima\n16. KORISNI BLOG POSTOVI DEDABOR.COMPravila na Twitteru http://www.dedabor.com/humor/pravila-na-twitteru/Kako treba voditi Twitter nalog http://www.dedabor.com/cu-te-linkujem/kako-treba-voditi-twitter-nalog/5 saveta za uspešno vodjenje naloga na društvenim mrežamahttp://www.dedabor.com/tu-sam/iskrice/5-saveta-za-uspesno-koriscenje-drustvenih-mreza/Community menagement da, što da ne http://www.dedabor.com/cu-te-linkujem/community-menagement-da-sto-da-ne/Komunikacija je najbitnija na društvenim mrežama http://www.dedabor.com/cu-te-linkujem/komunikacija-je-najbitnija-na-drustvenim-mrezama/Šta community menager treba da znahttp://www.dedabor.com/biznis/menadzment/sta-community-menager-treba-da-zna/Slobodno pogledajte u sunce http://www.dedabor.com/biznis/upravljanje-ljudskim-resursima/slobodno-pogledajte-u-sunce/Budite dobar twitteraš http://www.dedabor.com/humor/budite-dobar-twitteras/\n17. LJUBAV, MUZIKA I SVE NEŠTO LEPO... Pitanja? Hvala na pažnji! www.dedabor.com


NetCast Cloud Shared Hosting\nCloud Mail Marketing\nImplementacija i održavanje Microsoft poslovnog softvera\nKvalitet dedicated hostinga\npo ceni shared hostinga\nKorisnici se odlučuju za shared hosting pre svega zbog niske cene, ali je upravo zbog toga kvalitet usluge često na nezadovoljavajućem nivou. Tipični problemi shared hostinga su loše performanse, slaba sigurnost, nepouzdanost i generalno “deljenje sudbine” sa drugim korisnicima. To znači da Vaš sajt često ima problema sa dostupnošću i brzinom učitavanja. Sve to se nadoknađuje sa niskom cenom, ali Vaše poslovanje i reputacija svejedno trpi. Ne mora da bude ovako - NetCast Cloud Hosting platforma čiju srž čini CloudLinux tehnologija rešava sve ovo. Evo i kako:\nCloudLinux koristi kontejnersku tehnologiju\nkoja omogućava izolaciju, dodeljivanje i ...garantovanje resursa (CPU, memorija, broj\nprocesa...) svakom korisniku.\nCageFS tehnologija vrši virtuelizaciju fajl sistema i omogućava izolaciju podataka... svakog korisnika i sprečava tipične napade koji otkrivaju korisničke podatke.\nOptimumCache tehnologija zaobilazi hard disk koji predstavlja tradicionalno usko grlo... hosting platofrme, kešira najkorišćenije podatke u RAM memoriji i time omogućava značajno poboljšanje performansi za najpopularnije aplikacije kao što su Joomla, WordPress i sl.\nPreko Softaculus autoinstaller-a koji dolazi besplatno uz paket možete u par klikova... mišem da instalirate veliki broj aplikacija između ostalog i popularne CMS-ove kao što su WordPress, Joomla, Magento i sl. Takođe, OptimumCache tehnologija koju koristimo im omogućava odlične performanse.\nKonačno! Koristeći PHP Selector sada ne samo da možete da birate sami verziju... PHP-a koja vam odgovara (od v4 do v7) nego to možete da radite po domenu. Takođe, možete da birate koje PHP ekstenzije želite da koristite iz velikog skupa predefinisanih ekstenzija.\nPreko SitePro Web Builder alata koji dolazi besplatno uz paket možete da samostalno... kreirate web prezentacije preko intuitivnog grafičkog interfejsa, bez da kucate ijednu liniju koda.\nNaravno, za upravljanje vašeg okruženja tu je najpopularniji kontrolni panel na koji ste navikli.\nKoristimo isključivo opremu renomiranih proizvođača (Cisco mrežnu opremu i... servere, EMC storage). Posedujemo sopstveni data centar u Beogradu izgrađen po svim svetskim standardima i najboljim praksama od strane najiskusnijeg domaćeg integratora u ovom polju - firme EnelPS.\nPOSVEĆENA I stručna\nNišta bez ljudi. Za sve poteškoće i nejasnoće u radu, za vas je tu tim naše... podrške svakog radnog dana 9-17h koji vam je dostupan preko telefona, chat-a, email-a. Ako vašem biznisu treba 24/7/365 podrška, nikakav problem - postoji i NetCast Premium modalitet održavanja.\nProstor na disku 3GB\nBroj baza 2\nE-mail adrese 50\nAddon domeni (domeni) 1\nParkirani domeni neograničeno\nFTP nalozi 10\nFTP nalozi Da\nAuto Installer da (Softaculus)\nWebsite builder da (Kopage free)\n2990 00 RSD\nProstor na disku 20GB\nMesečni protok 500GB\nBroj baza 10\nE-mail adrese neograničeno\nAddon domeni (domeni) 10\nFTP nalozi neograničeno\n5990 00 RSD\n011 442 64 64 office@netcast.rs


Ustav za knjazevinu Crnu Goru od 1905.g. – Mijat Šuković – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeNaukaIstorijaCrna Gora u XX v.Od početka XX vijeka do I Svjetskog rataUstav za knjazevinu Crnu Goru od 1905.g. – Mijat Šuković\nSuština te dvije kompleksne i istorijski značajne evropske političke ideje, dva evropska političko-istorijska obrasca i stanovišta, postali su sastavni dio duhovnosti na Balkanu posljednjih godina XIX vijeka i početkom XX vijeka. Uz mnogo drugog, to potvrđuje i sadržina nastave o naciji i državi na Beogradskom univerzitetu krajem XIX vijeka. Nastave koja je tada bila činilac formiranja svijesti o konstituentima narodnosti i nacije, ne samo u Srbiji nego i u Crnoj Gori, Makedoniji i širom Balkana. Tadašnji profesor Pravnog fakulteta u Beogradu, poznati naučnik i državnik Milovan Milovanović, temu o naciji i njenim konstituentima na predavanjima iskazivao je ovim rečenicama: „Ono što sastavlja narodnost, što je neophodno za pojam narodnosti, to je osjećaj solidarnosti između njenih članova. To je uspomena na narodnu slavu, patnju i prošlost i volja da se ide istoj meti i da se zajednički snosi svaka sreća i nesreća u budućnosti (…) Ako postoji taj voljni uslov, onda će postati narodnost, pa makar ne postojao nijedan od onih prirodnih uslova po Mancinijevoj teoriji (jedinstvo zemljišta, rase, običaja, vjere i jezika). Kao što veli Renan u knjizi Šta je to narodnost, narodnost je jedna duša, jedan umni princip (…) Za narodnost se iziskuje prvo jedan neophodni uslov, a to je opšta volja da se produži ili da se stvori zajednički politički život. Jezik, rasa, običaji, religija, prirodne granice, sve su to više ili manje moćni elementi koji izazivaju želju za tom zajednicom, ali nijedan od tih elemenata nije tako neophodan da bez njega nema narodnosti“.\nNa početku XX vijeka Srbija je bila relativno jaka država u relacijama Balkana, sa teritorijom od oko 48.000. kvadratnih kilomatara i sa oko tri miliona stanovnika. Imala je 521 kilometar željezničkih pruga, saobraćajnu povezanost sa okruženjem, višedecenijski razvijene oblike bankarstva. Značajnu ulogu i važno mjesto na Balkanu opredjeljivali su joj interesima velikih sila inspirisani političko-saobraćajni projekti za izgradnju željezničkih pruga pravcem Niš – dolina Vardara i prema Jadranskom moru, koji su „matematički odražavali političke tendencije i pravce“ interesa velikih sila na balkankom području.\nNa širem idejno-političkom i ideološkom planu sa tim ciljem nastavljeno je „klevetničko pisanje beogradske štampe protivu Gospodara Crne Gore”, koja je “ne osvrćući se na propast velikih narodnosnih interesa, sipala zmijski otrovni gnjev, naročito protivu Knjaza lično” (…) “Njeni nasrtaji, kolumnije, bezočna grdnja, izmišljotine, zajedljivost i podmetanja, primjera nemaju u svijetu” (…) “Osula je kišu kolumnija i izmišljotina svake vrste, tako da stane pamet pred tvornicom takvih grozota”… (Vojvoda Gavro Vuković, ministar inostranih djela Knjaževine Crne Gore od 1889. do 1905. godine, Memoari, Obod – Cetinje i Pobjeda – Titograd ). Oštro je osuđivano traženje države Crne Gore da u Istambulu otvara diplomatsko-konzularno predstavništvo, u čemu je prepoznavata orijentacija Crne Gore da jača svoju državnost „paralelno sa Srbijom“, njena nova koncepcija crnogorskog državnog pitanja, što je pripisivano knjazu Nikoli kao kreatoru i nosiocu te nove orijentacije. Država Crna Gora i njena istorija kontinirano su omalovažavani. Njen individualitet i njen doprinos oslobodilačkoj borbi, ignorisani su, time i omalovažani, i u progamskim sadržajima svečanosti krunisanja kralja Petra I Karađorđevića, u septembru 1904. godine, nasuprot pozititvnog ocjenjivanja oslobodilačkih napora drugih na Balkanu, što je zvanična delegacija države Crne Gore na svečanostima doživjela kao uvredu crnogorske države i njenog dostojanstva i to iskazala protestom lično krunisanom. Ignorisanje crnogorskog individualiteta i doprinosa oslobodilačkoj borbi iskazano je i u programskim sadržajima zvanične državne proslave godišnjice Prvog srpskog ustanka, takođe održane 1904. godine,\nSa ciljem neposrednog i direktnog slabljenja i konačnog eliminisanja države Crne Gore, već 1903. godine “Nova koterija u Srbiji, da bi postigla svoj pakleni cijelj, obrazovala je naročiti komitet, koji je stajao na čelu pokreta anticrnogorskog u Srbiji. Jaša Nenadović, rođak i lični sekretar Kraljev, Balukdžijić, šef pres-biroa Ministarstva inostranih djela, Stevan Lukačević, takođe neki Kraljev rođak, prozvan Saraga, iz Podgorice, stavljeni su na čelo tog komiteta” (…) “Odvratni komitet, da bi se pred svijetom maskirao ma čim, regrutovao je nekoliko neiskusne crnogorske mladeži, koja se nahodila na višim i nižim školama u Beogradu, kao i iz mnogih članova „Slovenskog juga“, čitavo društvo koje je vodilo sistematsku kampanju protivu Knjaza i sviju nas. Zavedena naša mladež, pod firmom lažnog liberalizma, služila je, ko svjesno, ko nesvjesno, kao paravan iza koga su se zaklanjali pravi akteri komedije“ (…) Taj “paškvilantski anticrnogorski komitet, inspirator (je) klevetničkog pisanja beogradske štampe protivu našega Gospodara Crne Gore”.\nGavro Vuković svjedoči da ga je to sve primoralo da u svom “čemernom govoru“, u svojstvu ministra inostranih poslova Knjaževine Crne Gore i člana zvanične delegacije na krunidbenim svečanostima, u uslovima „strašne oluje koja je vladala u kraljevom kabinetu za nekoliko ura“, sve to kaže kralju Petru I u razgovoru koji je sa njim vodio u noći 10/11. septembra 1904. godine, ali da su nakon toga “odnošaji između Crne Gore i Srbije ostali zli” (…) “Anticrnogorski komitet otvorio je sve žešću paljbu protiv Crne Gore”.\nViše od 90% stanovništva Crne Gore bilo je nepismeno. Ne samo u značenju neznanja pisanja i čitanja, već i u smislu znanja o demokratiji, principima i činiocima demokratije i drugim sa tim povezanim pitanjima. 1905. godine postojalo je 75 državnih i 26 osnovnih škola i samo dvije srednje škole – Bogoslovsko učiteljska škola i četvororazredna Gimnazija, usmjerena da se svake godine otvara viši razred (puna gimnazija je tek 1910. godine ustanovljena. Te godine u njoj je maturski ispit položilo 14 učenika). Obje na Cetinju. (Razvijenije evropske zemlje u Evropi imale su univerzitete čije se trajanje mjerilo vjekovima. U Srbiji je postojalo univerzitetsko obrazovanje duže od pola vijeka).\nSetom zakona donesenih 6/19. decembra 1902. godine pravno su uređeni sistem državnih institucija i upravljanje državnim poslovima. Uređeni su: Osnovnim državnim zakononom o Knjaževskoj vladi i Državnom savjetu; Zakonom o nasljeđivanju prijestola; Zakonom o sudskoj vlasti; Zakonom o ustrojstvu sudova u Knjaževini Crnoj Gori; Zakonom o građanskoj sudskoj nadležnosti u Knjaževini Crnoj Gori; Zakonom o krivičkoj sudskoj odgovornosti; Zakonom o činovnicima građanskog reda.Apsolutni vladalac\nCrnogorstvo – duša države\nOdrednica Crnogorstvo i ranije je iskazivala crnogorsku posebnost u istorijskom, odbranbenom, državnom, političkom, moralnom i duhovnom smislu. To kazuje i iskazivanje sadržine tog pojma u listu Glas Crnogorca, od 25. januara 1884. godine, u članku objavljenom u okviru serije članaka koji se označavaju i kao crnogorski nacionalni program. Njegova sadržina definisana je ovako: “Crnoj Gori je životno načelo Crnogorstvo. Bez toga Crna Gora ne bi mogla živjeti, t.j. ne bi mogla biti Crna Gora. Izgubivši to ona ne bi morala materijalno propasti, u njoj bi ostale sve ove iste stijene i krši, možda još zaodjenute šumom i zelenilom, ona bi se mogla još proširiti, u njoj bi moglo biti više naroda, bogatijeg i prosvjetljenijeg – ali to više ne bi bila Crna Gora kad u njoj ne bi bilo Crnogorstva…” Dalje se kaže: “Crnogorstvo (je) duša naše države isto kao što je, na primjer, germanizam duša Njemačke, a galicizam duša francuske države”. Naši stari “zalagali su glave svoje i proljevali krv svoju da održe dušu svoje države, a održavši joj dušu, održali su nju samu”.\nTadašnje postojanje crnogorske nacije, manifestovanje crnogorske nacionalne svijesti, crnogorskog nacionalnog samoidentifikovanja, kao činjenica u stvarnosti, utvrđuje u svojoj monografskoj studiji Crnogorci, dovršenoj najkasnije do kraja 1915. godine (umro je 12. februara 1916) Simo Šobajić, poznati daroviti crnogorski izučavalac crnogorskog bića početkom XX vijeka, koji je crnogorsko biće izučavao i obrađivao po upustvima Jovana Cvijića. On utvrđuje: „Crnogorstvo i Crnogorci formirano je u narodu sve jače kao zasebna cjelina, kao narodnost i kao nadmoćnost; Crnogorci su prvo iz navike, a docnije iz uvjerenja, ponavljali tu oktrojku kao svoj original“. „Crnogorstvo se pomaljalo kao nov spasilac i oslobodilac narodni, i svaki širi pojam morao se napustiti“. (…) “Srpstvo je bio pojam širok, neshvatljiv za prostotu, nejasan za dinastiju, rasturen po gostoprimstvu i raznolik po junaštvu”. Crnogostvo naspram srpstva, dakle, u nacionalnom značenju.\n„U aprilu 1908. godine, u pljevaljskoj oblasti, pojavila su se neka lica po selima i ispitivala ko hoće da je Srbin a ko da je Crnogorac”. Govorili su da “narod Crne Gore nije srpski no crnogorski…i da Crnu Goru treba mačem osvojiti kao Kosovo”\nCilj – ne sredstvo\nU svojim Memoarima Sima svjedoči da je u razgovoru Knjaz tražio da on, Sima, “dođe što prije na Cetinje”, da ga zove da mu “da malo posla”, sa konstatacijom da bi taj posao ti “najbolje svršio, jer poznaješ narod crnogorski”, i da bi taj posao “zajedno radili”. Zatim da mu je rekao: “Hoću da mi napišeš jedan ustavčić za Crnu Goru”.(…) “Hoću da dam ustav Crnoj Gori”. Popović svjedoči da je iznenađen tom Knjaževom izjavom, da je mislio „da ne govori ozbiljno, znajući koliko je do juče odbacio i same reforme koje bi ga mnogo manje nego ustav ograničavale u njegovom samovlašću“, a da je „opazivši iznenađenje“ Knjaz odgovorio:“Ozbiljno ti govorim“.\nPrema Siminom svjedočenju, odgovrio mu je: „Ne, gospodaru; ja ne mislim da bi to bilo dobro. To bi bio suviše neprirodan skok iz sadašnje vaše lične vladavine pravo i trupačke u ustavnu vladavinu. Između njih je dubok i širok jaz, koji treba ispuniti, popraviti, pa da se preko njega prijeđe bez opasnosti i upravo neosjetno”(…) „ O ustavu niko i ne misli, niti u hiljadu jedan zna šta je to“. (…) „Crnogorci će ga primiti, ali ćete brzo na čudo biti i vi i oni od ustava“. “Nijesam protivnik ustavu i slobodama, koje on narodu daje i čuva, ali sadašnjoj Crnoj Gori ne mislim da je potreban i da bi joj koristio. I velike države koje poodavno imaju ustav i parlament, u kome se po malo krasnoslovi, poviše praznoslovi, a najmanje radi, kubure jednako šnjim. Ako Bog da da se kad Srpstvo prikupi najedno, biće vremena da se i Crna Gora tijem ponovi. A dotle bolje da ona ostane što je vazda bila, sa onijem narodnim životom i duhom, koji joj je dao glas imenu što isto vama ni malo ne smeta, da joj date potrebne uredbe i zakone. Crna Gora nije imala ustav kada joj je Gledston napisao oni slavopoj”.\nKad se spravljao 1905. da pođe u Berlin… dođe u Veliki sud. Samnom bijahu: Labud Gojnić, Milo Dožić, Risto Popović i Janko Milić. Sjedosmo i s nama se stade razgovarati. Kaže nam zašto ide u Berlin. Pa uz to nas je zapitao kako mislite o ustavu u Crnoj Gori. Svi smo se izrazili protiv ustava, samo je Risto Popović rekao da bi trebalo raširiti Državni savjet novim članovima, koji bi na izmjenu dolazili na sjednice, kao plemenski predstavnici“.\nŠto je zagrijevalo grudi Mojijeh i vašijeh predaka? Što je jednoj šaci gorštaka omogućilo da na visovima svojega junačkog stana očuva svoju zlatnu slobodu i otalen zadahne unaokolo sebe nekad povezanoj braći na Balkanu svoj duh, pregnuća i krepost nade? – Ljubav slobode i ništa drugo. Ona je sve naše blago i naša životvorena moć; njom se ponosimo, za nju živimo; a kad bi nam je nestalo, mi bismo bili svi mrtvi, bili bismo svi pokojni. Je li, junaci moji?\nDano u našoj prijestonici Cetinju, oktobra osamnaestog, godine od rođenja Hristova hiljadu devet stotina, a Našeg vladanja četrdeset šeste”.


SEEbiz.eu / RS / Kineski Zijin Mining Group zvanično preuzima RTB Bor 18. decembra\nKina poseže u rezerve kako bi nadoknadila smanjenu proizvodnju svinjetine\nNjemačka vlada produljila moratorij na izvoz oružja u Saudijsku Arabiju\nKinezi će u petak predstaviti plan za mostarski Aluminij\nZijin Mining Group RTB Bor Blagoja Spaskovski\nKineski Zijin Mining Group zvanično preuzima RTB Bor 18. decembra\nAutor/izvor: SEEbiz / eKapija\nDatum objave: 04.12.2018. - 16:00:57\nBEOGRAD - Kineska kompanija Zijin zvanično će preuzeti Rudarsko-topioničarki basen (RTB) Bor 18. decembra, a dosadašnji generalni direktor Blagoje Spaskovski će u toj kompaniji ostati još tri godine pod ugovorom. Ovo je izjavio upravo Spaskovski, a prenosi Solarismedia.\nSpaskovski je na svečanosti povodom 65 godina Planinarskog doma na planini Stol rekao da će se i dalje "truditi da doprinese razvoju i RTB-a i grada Bora".\n- Kineski prijatelji i novi vlasnici RTB pomoći će nam, između ostalog, i da osavremenimo i obogatimo Muzej rudarstva i metalurgije na svetskom nivou, a postoje realni izgledi da se sagradi i posebna muzejska zgrada - kazao je on.\nDodao je i da je ponosan na svoj dosadašnji rad i da je ubedjen da će RTB i Bor za pet, šest godina dostići ogroman razvoj u svakom pogledu. Spaskovski je ocenio da će se proizvodnja u RTB-u više nego utrostručiti, što garantuje i puniji lokalni budžet i bolji standard građana.\nPEKING - Kina će ovaj tjedan putem aukcije prodati 10.000 tona svinjetine iz rezervi kako bi ograničila posljedice epidemije afričke svinjske kuge koja je potaknula nagli rast cijena i stanjila opskrbu uoči praznika.


tuzla | Tuzlanski.ba | Page 100\nSimin Han: Nakon saobraćajne nezgode automobil se zabio u objekat pekare, povrijeđene dvije osobe\nDanas se u Tuzli u 14:45 dogodila saobraćajna nezgoda u kojoj su povrijeđene dvije osobe. U tuzlanskom naselju Simin Han danas je u 14:45 došlo do saobraćajne nezgode u kojoj su učestvovala tri putnička motorna…\nPoziv poduzetnicima: Grad Tuzla objavio Program poduzetničke podrške\nGrad Tuzla i Udruženje trenera CEFE u BiH, kroz projekat podržan od strane Ambasade SAD u BiH, dana 13.02.2020. godine, objavili su Javni poziv zainteresovanim osobama za prijavu na učešće u CEFE Programu poduzetničke podrške…\nTuzla: Saša Kovačević u Mejdanu za 8. mart\nNakon Austrije, Slovenije, Švicarske i Hrvatske dolazi na koncert u BiH Jedan od najpopularnijih muzičara mlađe generacije na našem govornom području, Beograđanin Saša Kovačević romantičnim će hitovima uljepšati proslavu 8. marta u Tuzli. Na Dan…\nTuzla: Žena povrijeđena nakon što je pala na krov automobila\nU ulici 15. Maj broj 4, danas oko 15:50 sati žena starije živodne dobi skočila je sa zgrade te pala na krov automobila Sa stambene zgrade poznate kao ‘Kula g’ skočila je žena starije životne…\nPutujući muzičar sa dreadloksima, uz dva prava didžeridua, na tuzlanskim ulicama svirao je i na cijev od usisavača što je izazvalo pažnju prolaznika koji su sitnišem častili ovog avanturistu iz daleke Australije. Ovaj nesvakidašnji gost…\nKoncert ansambla AXIOM, rođenog Banjalučanina Dejana Terzića, bit će održan 24. februara u Bosanskom kulturnom centru Tuzla u okviru koncertne sezone ‘Grlom u jagode’, a organizira ga Jazz Fest Sarajevo u partnerstvu sa BKC-om Tuzla…\n‘Žene Srebrenice’ održale su danas u Tuzli mirne proteste u znak sjećanja na 11. juli 1995. godine. Mirnom protestnom šetnjom traže istinu o počinjenim zločinima nad njihovim najmilijim kao i kažnjavanje onih koji su u…


"NOVAK JE OPASAN" Vilander ODUŠEVLJEN zbog Đokovićevog plasmana u osminu finala Rolan Garosa\nTeniski stručni konsultant, na kog nismo navikli da ima lepe reči za Novaka Đokovića, Mats Vilander, polako ali sigurno menja mišljenje o najboljem reketu Srbije.\nOn je bio oduševljen izdanjem prvog tenisera naše zemlje na meču sa Robertom Bautistom Agutom u trećem kolu Rolan Garosa, navodeći da je sada postao "opasan".\n- Stremi ka savršenstvu, to je dobra stvar. Ovo je bio odličan meč za njega, u ovim uslovima. Doneo je "vatru" koju nismo videli dugo vremena. Udara lopticu veoma dobro, može da se osloni na to. On je opasan - naveo je Mats Vilander.\nĐoković će se za plasman u četvrtfinale boriti sa Fernandom Verdaskom koji je eliminisao Grigora Dimitrova.\nKAD VILANDER PROZIVA FEDERERA "Neće taj da osvoji Rolan Garos!"\nJAJIMA NA MINISTARSTVO, BLOKADA SLAVIJE Osmaci preotestuju u centru Boegrada, traže da se PONIŠTI ZAVRŠNI ISPIT (VIDEO)


Terminali FBiH kreću u veliku investiciju | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 15.05.2021 / 09:10\nVladina kompanija koja se bavi skladištenjem nafte i naftnih derivata raspisala je tender za rekonstrukciju, izgradnje i puštanje u pogon terminala u Blažuju, koji je u devastiranom stanju još od proteklog rata.\nOpsežni radovi podrazumijevat će osim rekonstrukcije terminala rekonstrukciju i dogradnju postojećeg objekta upravne zgrade i rekonstrukciju željezničkog kolosijeka.\nUkupna vrijednost nabavke procijenjena je na 19,4 miliona KM, pri čemu će rekonstrukcija terminala, zajedno sa nabavkom materijala i opreme, koštati 17 miliona KM, dogradnja upravne zgrade 2 miliona KM, a rekonstrukcija kolosijeka 400 hiljada KM.\nRok za izvršenje ugovora za rekonstrukciju terminala je od 18 do 24 mjeseca, a ponude zaintresovanih izvođača radova primat će se do 22. juna.\nTerminali FBiH pustili su prije nešto više od godinu dana u rad obnovljeni terminal u Živinicama, čime je BiH dobila mogućnost čuvanja rezervi nafte za potrebe vanrednih okolnosti.\nJedan od zahtjeva koji je Energetske zajednica postavila pred Federaciju BiH je obezbjeđivanje naftnih rezervi za 90 dana, a ovaj bh. entitet zahtjev će u cijelosti moći ispuniti nakon obnove nadzemnih spremnika u Blažuju, Mostaru i Bihaću.\nInače, Federacija BiH ima osam naftnih terminala.\nTagovi: Terminali FBiH, terminal u Blažuju


[NOVOSAĐANI] NOVOSAĐANI: Preko 70 hiljada sugrađanki okupila je na jednom mestu - 07.01.2022)\n07.01.2022 u 15:56h\nNOVOSAĐANI: Preko 70 hiljada sugrađanki okupila je na jednom mestu\nOtkako je, pre skoro četiri godine, osnovala Fejsbuk grupu "Novosađanke", koja je od samog starta rasla vrtoglavom brzinom, ona privlači veliku pažnju svojom pojavom, stavom i energijom. Kako kaže, ili je obožavaju ili je baš ne vole, a ona je najponosnija na humanitarna postignuća svoje onlajn zajednice, koja sada broji preko 70 hiljada članica i gde se vrti preko 500 objava dnevno.\nLana Francer rođena je 1980. godine u Novom Sadu, gde je završila osnovnu i srednju Ekonomsku školu. Radila je u ugostiteljstvu, buticima, igraonicama, a trenutno je menadžer picerije "Rispetto". Majka je dvoje dece i zadovoljna je kako uspeva da se hvata u koštac sa svim obavezama koje ima. Velik deo svog vremena odvaja na uređivanje svoje Fejsbuk grupe, koja je postala nešto poput novosadskog Gugla, budući da ima velik i brz protok informacija.\nPod budnim okom posmatrača, jasno je da je postala jedna od naših sugrađanki koje imaju određeni uticaj, pa joj se vrlo često javljaju žene da je pitaju za savet oko odabira lekara, kozmetičara, majstora, psihologa...\n– Mnogo toga je iza nas, ali ono što meni stavlja pečat na tu grupu je gomila humanitarnog rada i to je nešto što i danas traje. To nije uvek jako pompezno, vrlo često povežem ljude sama, ali ako je nešto jako hitno, onda objavim javno. Bilo je tu svega, od kupovine televizora deci oboleloj od karcinoma, preko kupovine proteze i automobila devojci koja je ostala bez noge, pa do milionskih iznosa koje smo zajedno uspele da skupimo, a koje su nekome spasile život - opisuje Lana i dodaje da od skoro sarađuje sa autorima emisije "Kuća od srca", koje povezuje sa porodicama kojima treba pomoć.\nNaravno, u žiži grupe je ono zbog čega je i osmišljena, a to su svakodnevna pitanja i odgovori koja olakšavaju živote žena u našem gradu, od toga gde nešto kupiti, nabaviti, šta odabrati, do potražnje za lekovima, osobama, stručnjacima... No, nije retko da se ovde iznesu i neki lični problemi, javno ili anonimno.\n– Žene imaju problema sa manjkom samopouzdanja, anksioznošću, brakovima... Tu imamo podršku Sneže Radović, koja je i moj terapeut, kao i Dine Bajramović, moje advokatice, koja pravi tutorijale na teme koje zanimaju naše članice. Oko vođenja grupe mi pomaže Marina Antonijević, poznata po brendu "Bakloveica", moja je desna ruka, ona odobri jako puno postova dnevno, jer ja ne mogu sve da postignem. Uz to, u grupi ima jako puno uticajnih Novosađanki iz sveta kulture, umetnosti, medicine, koje su tu, ali ćute i jave mi se kada negde mogu da pomognu – tvrdi sagovornica portala Moj Novi Sad.\nU grupi ima žena od 16 do, kako kaže Lana, 100 godina i sve su veoma različite, ali je primetila da mnoge od njih najviše muči tuđ problem, tuđa muka i tuđ uspeh.\n– Neke od njih imaju problem sa mnom, jer postoje one koje mi četiri godine stalno traže neku grešku, ali ne bi bilo ni normalno da te svi vole. Jako mi je drago što mnoge od njih misle da ja imam milione, da živim jako lagodno i da živim kao princeza. Ako odajem takav utisak, ja sam prezadovoljna. One me znaju kao lika sa interneta i nije ni čudo da imaju predrasude, a veoma često misle da sam niska i sitna, pa se iznenade kad vide da sam visoka – kroz smeh priča Lana.\nKao i na svakom mestu gde obitava puno žena, i u ovoj grupi su neminovne svađe, ali naša sagovornica primećuje da one žene koje su najbučnije u svađama, često budu prve kada nekome treba pomoći.\n– Upoznala sam jako puno žena preko grupe, a tu su se rodila i brojna prijateljstva, kao i poslovne saradnje. Naučila sam i da slušam njihove sugestije. Moj život je ova grupa promenila iz korena, toliko sam sebe pokrenula, da sam ubacila i neke nove navike. Svesna sam da me stalno posmatraju i da sam u poziciji da moram o svemu da vodim računa – iskrena je Francer.\nLana redovno ide u teretanu i želi na sve načine da pokaže ženama da život posle četrdesete nije gotov, nego da tek počinje, u šta i sama veruje.\n– Nikada nisam imala lepši ni spokojniji život nego sada. Volim sebi da ugodim, hedonista sam. Recimo, pošto ne pijem alkohol, onda često sipam jogurt ili kiselu vodu u lepu vinsku čašu, upalim sveće i uživam. Žao mi je što mnoge žene svašta trpe ili se učaure, pa zaborave na sebe ili ne umeju da uživaju u malim stvarima. Zato bih ženama poručila da moraju naučiti sebe da vole i sebi da udovolje, na način koji im prija, makar dva puta nedeljno – naglašava administratorka Novosađanki.\nKaže da "Novosađanke" svakodnevno dobijaju i oko 20 zahteva za prijem u grupu od strane muških profila i da joj nije jasno zbog čega, ali se setila i simpatične situacije gde je preporučila jednog vrednog momka koji radi kombi prevoz, a koji se posle oženio devojkom koja ga je angažovala nakon toga.\nNjen prosečni dan je vrlo dinamičan i ispunjavajući.\n– Ustajem ujutru oko 7, odvedem mlađe dete u školu, dođem u lokal u kojem radim, zatim kreću sastanci, pa teretana. Popodne kupim decu iz škole, ručamo, bavim se grupom, obiđem lokal predveče, uveče odgledam neki film ili Diznijeve crtaće sa decom i nikad ne idem na spavanje posle ponoći – opisuje ova Novosađanka svoje navike.\nLani nikad ne manjka novih ideja kojima s vremena na vreme osvežava grupu, pa tako upravo započinje emitovanje emisija na svom Jutjub kanalu, u kojima će ugostiti one članice koje su na neki način obeležile grupu.\nPovezane teme fejsbuk grupa fejsbuk grupa novosađanke lana francer novosađani novosađani moj novi sad novosađanke\nmoćno. nije lako krotiti toliko žena na jednom mestu :)


Adnan Hrelja: "Napravili smo istorijski uspjeh o kojem će se još dugo pričati" | Meridian Sport\nFudbaler novog premijerligaša Adnan Hrelja rekao je za MeridianSportBH da je juče bio prelijep dan za Konjic, jer su napravili istorijski uspjeh.\nIgman je postao prvak Prve lige Federacije Bosne i Hercegovine, a Hrelja je kazao da se već trebaju pripremati za Premijer ligu Bosne i Hercegovine.\n“Emocije i strasti su se malo i smirile nakoj osvajanja šampionske titule. Juče je stvarno bio prelijep dan za Konjic kao grad i klub, jer smo napravili istorijski uspjeh o kojem će se još dugo pričati. Međutim nemamo puno vremena za slavlje i trebamo se pripremati za naredni period koji predstoji kao što je pravljenje ekipe za Premijer ligu Bosne i Hercegovine i nadamo se opstanku u istoj” – rekao je Hrelja i dodao:\n“Moguće da je ‘fortuna’ bila na mojoj strani, ali to je manje bitno jer mi je drago da smo napravili ovo što jesmo i obradovali ljude u Konjicu koji su nam napravili izuzetno veliki doček i proslavu. Sigurno da ćemo nastaviti da uveseljavamo ljude koji nam pružaju podršku”.\nOn je istakao da su u Kupu Bosne i Hercegovine imali priliku da igraju protiv timova iz Premijer lige.\n“Protiv Sarajeva smo odigrali dobar dvomeč, ali vidjela se razlika između Prve lige Federacije Bosne i Hercegovine i Premijer lige Bosne i Hercegovine. Kada uporedimo ove dvije lige Premijer liga je dosta ozbiljniji i profesionalniji stepen za razliku od Prve lige Federacije. Sigurno da će ova ekipa uz predsjednika kluba Đahida Muratbegovića dovesti ciljana pojačanja kao što si igrači sa premijerligaškim iskustvom i sigurno da je to nešto što je potrebno da bi ostvarivali dobre rezultate i u budućnosti” – istakao je Hrelja i kazao šta će im biti cilj:\n“Prvenstveno fokus će nam biti na opstanku i nećemo letiti sa izjavama kako to i inače bude da ćemo se boriti odmah za sredinu tabele, Evropu. Stojimo čvrsto na zemlji i jedini cilj ovog kluba za ovu sezonu treba biti opstanak”.\nHrelja je ove sezone u Prvoj ligi Federaciji Bosne i Hercegovine odigrao 27 utakmica, na kojima je postigao dva gola, uz osam asistencija.\nPrethodni članakPromjene na vrhu ATP liste od 13. juna\nNaredni članakDževad Sijamija: “Daću sve od sebe da se nametnem u Veležu”


Unošenje naziva „Srbija“ u ime privrednog društva | Ministarstvo privrede Republike Srbije\nВише информација о условима за добијање претходне сагласности за уношење назива “Србија“ у пословно име привредног друштва које је основано34.5 KB Захтев за давање претходне сагласности за уношење речи "Србија" у пословно име привредног друштва које је основано34.41 KB\nTelefon: +381 11 3642 789\n- Izvod iz Registra privrednih subjekata za privredno društvo (Podatke iz ovog dokumenata pribavlja organ po službenoj dužnosti, osim ako stranka izričito izjavi da će te podatke pribaviti sama. U tom slučaju potrebno je da stranka uz zahtev dostavi izjavu da će sama prikupiti i dostaviti taj dokument.\n- Poslovni izveštaj poslednje poslovne godine privrednog društva\n- Finansijski plan za tekuću godinu privrednog društva\n- Izveštaj o bonitetu privrednog društva, izdat od ovlašćenog pravnog lica (Agencija za privredne registre)\n- Mišljenje Privredne komore Srbije o dobijanju prethodne saglasnosti da poslovno ime privrednog društva sadrži naziv „Srbija”\n- Odluku nadležnog organa privrednog društva o unošenju naziva „Srbijaˮ u poslovno ime društva\n- Punomoćje ako se zahtev podnosi preko ovlašćenjenog punomoćnika\nВише информација о условима за добијање претходне сагласности за уношење назива “Србија“ у пословно име привредног друштва које је основано34.5 KB\nModel 97, poziv na broj 50-016\nИнструкција за уплату таксе за поступање по захтеву14.82 KB Пример уплатнице за поступање по захтеву73.07 KB\nИнструкција за уплату таксе за издавање решења14.81 KB Пример уплатнице за издавање решења за уношење назива Србија58.56 KB\n- finansijski plan za tekuću godinu privrednog društva Osnivača ili plan proizvodnje Društva u osnivanju;\n- poslovni izveštaj poslednje poslovne godine za Osnivača;\n- mišljenje Privredne komore Srbije o dobijanju prethodne saglasnosti da poslovno ime privrednog društva sadrži naziv „Srbija”;\n- akt (odluku) o nameri osnivanja privrednog društva donetu od strane Osnivača i Nacrt Osnivačkog akta budućeg privrednog društva (ukoliko postoji);\n- overen prevod iz službenog registra iz kog se vidi sadržaj i datum upisa većinskog stranog osnivača privrednog društva;\nВише информација о условима за добијање претходне сагласности за уношење назива “Србија“ у пословно име привредног друштва које је у оснивању33.5 KB Захтев за давање претходне сагласности за уношење речи "Србија" у пословно име привредног друштва које је у оснивању35.04 KB\nПример уплатнице за поступање по захтеву73.07 KB Инструкција за уплату таксе за поступање по захтеву14.68 KB\nПример уплатнице за издавање решења за уношење назива Србија14.68 KB Инструкција за уплату таксе за издавање решења за уношење назива Србија58.56 KB


Neozbiljni pesimisti objavili „Baladu“ | Balkanrock.com\nNaslovnaVestiVesti iz regionaNeozbiljni pesimisti objavili "Baladu"\nAntiglobal etno pank bend Neozbiljni pesimisti objavio je spot za pesmu „Balada“ kojim nastavlja niz singlova sa njihovog poslednjeg albuma „Pametovanje iz provincije“, u izdanju promoterske kuće Long Play. Bend je pokušao da napiše ljubavnu pesmu, ali prema rečima frontmena Igora Olujuća, na kraju su dobili možda i najpesimističniju numeru na albumu.\n„O ljubavi treba da se peva, ali imajući u vidu kakvim smo užasima okruženi, od javnog i medijskog prostora, pa do svakodnevnog života, za nju nažalost ima sve manje mesta. Sam spot to odlično prati, jer se u njemu smenjuju tabloidni naslovi u rasponu od bizarnih do zastrašujućih, kakva je uostalom i realnost koja nam se servira“, rekao je Olujić.\nPrethodno su za album snimljeni spotovi za singlove „Kao da nema“, u kome gostuje dečiji hor Šareni vokali iz Sombora, „Sudbina (Tri tajkuna Srbija)“, „Bežim iz bede“ sa Šemsom iz Brkova i „Totalna demoralizacija“. Muziku i tekst potpisuju Igor Olujić, Boris Mišić i Dragan Tomić, u aranžmanu Igora Martinka i Igora Olujića. Spot snimali Damir Demonja, Milan Đurđević i Marko Janković, uz montažu i postprodukciju Petkomada.


Pritisak Merkelove, SAD i NATO na Vučića da ukloni Dodika | WebTribune\nHome SPEKTAR Pritisak Merkelove, SAD i NATO na Vučića da ukloni Dodika\nKako otrgnuti Republiku Srpsku od Rusije?\nPredsedniku Dodiku je realno najugroženiji život u odnosu na sve političare iz regiona. Taj zaključak ne proizilazi iz obaveštajno-bezbednosnih informacija, već iz geopolitičke analize, interesa velikih sila na Balkanu i mogućeg rezultata opštih izbora 2018. u Republici Srpskoj i zajedničkim institucijama BiH. Od vremena kad se Dodik okrenuo Rusiji, SAD ga sa manjim ili većim intenzitetom ruše.\nTo su radile preko političara iz drugih stranaka, pa i nekih iz SNSD-a, NVO sektora, čak i usmeravanjem sudskih procesa. Bio je pokušaj da se unese sukob između sadašnjeg predsednika Srbije Vučića i Dodika, međutim zbog odgovornosti obojice i Dodikove velike političke snage u Srbiji, do toga nije došlo.\nObaveštajni scenariji za rušenje Dodika?\nU obaveštajnom izveštaju ruske FSB nabrojano je pet faza u rušenju Milorada Dodika I uvođenju protektoralne politike Zapada u Republici Srpskoj.. Prva faza podrazumeva plasiranje istinitih informacija državnim organima BiH i Srbije. Druga faza obuhvata plasiranje dezinformacija o događaju koji je destabilizovao političko-bezbednosnu situaciju.\nTreća faza je planiranje, organizovanje i izvođenje određenih akcija koje mogu uticati na političko-bezbednosno stanje. Četvrta faza je proizvođenje ‘kontrolisanog haosa’, odnosno plansko izazivanje demonstracija i nereda. U petoj fazi bi došlo do promene režima na miran ili nasilan način, uz agresivnu medijsku kampanju koja bi to podržala.\nU izveštaju se navodi da „faze tri i četiri te operacije ne isključuju planiranje i organizovanje atentata na nekog od opozicionih političara ili javne ličnosti u Srpskoj“.- Ova akcija bi se izvela u dobro isplanirano i tempirano vreme, a ubistvo bi izvršila osoba iz kriminalnog miljea – dodaje se u ovom izveštaju, uz upozorenje da sve informacije ukazuju da bi se operacija do kraja izvela uoči ili tokom opštih izbora u BiH, planiranih u oktobru ove godine. Ministar unutrašnjih poslova RS Dragan Lukač potpisao je 2015. godine u Moskvi sporazum o saradnji koji je predviđao da ruski stručnjaci pružaju kontra-terorističku obuku u RS.\nDodik „favorit“ Rusije i Srbije?\nUkoliko se predsednik Dodik kandiduje za člana Predsedništva BiH iz Republike Srpske, što je realno, on će sa lakoćom pobediti ko god da su mu protivkandidati. Čak neki koji su protiv njega glasaće za njega u smislu „aj sad dokazuj se u Sarajevu“ nadajući se da će upasti u neku „sarajevsku“ zamku tvde poltičke procene u vrhu vlasti Republike Srpske.Eventualno uvođenje sankcija Evropske unije prema lideru SNSD Miloradu Dodiku automatski bi značilo i njegovu eliminaciju kao kandidata za srpskog člana Predsedništva BiH..Prema tvrdnjama “Frankfurter algemajne cajtunga”, Ministarstvo spoljnih poslova Nemačke već dugo razmišlja o uvođenju sankcija protiv predsednika RS Milorada Dodika i njegovih bliskih saradnika, što bi podrazumijevalo zabranu putovanja i zamrzavanje računa…\nDodik protiv NATO!?\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je u Trebinju da bi članstvo u NATO bilo poniženje za srpski narod koga je NATO bombardovao u RS i Srbiji.” Ja sam protiv članstva u NATO.\nTaj savez je bez ikakvog razloga bombardovao Srbe u RS i Srbiji”. On je istakao da dok Mladen Ivanić to nije promijenio, svako značajno pitanje za RS je bilo prodiskutovano i u institucijama RS- “Odjednom smo dobili strategiju koja kaže da će BiH pratiti spoljnu politiku EU. BiH nije članica EU, nema ni kandidatski status i nema potrebe da se tako određujemo. Ivanić je sklon špekulacijama i reći će da nigđe ne piše da ćemo uvesti sankcije.\nDa, ali to će tražiti Evropa i morate pratiti njihovu politiku. Ivanić će doći i reći da je protiv toga da BiH ide u NATO, ali nije bio spreman da glasa za to da budemo neutralni“ – istakao je Dodik.Dodik je dodao da kad Srbija kaže da ide u NATO onda će se o tome razgovarati i u RS.“ Suština je u tome da ne može na Drini biti NATO granica. Naš interes je RS i srpski narod, a ne BiH“- zaključio je predsednik RS.\nIstraživanja koja su rađena u poslednje vreme pokazuju da je Mladen Ivanić najpopularniji političar na opozicionoj strani. Međutim, što se tiče odluke o tome ko će, pored njega, biti zvanični kandidati, i za koju funkciju, ona će biti donesena zajednički posle sastanka članica Saveza za promene, a tu, prie svega, glavnu reč imaju SDS, PDP i NDP.\nOdređene zapadne ambasade i službe tražile su od opozicije u Republici Srpskoj da aktuelni član Predsedništva iz reda srpskog naroda Mladen Ivanić stane na „crtu“ lideru SNSD-a Miloradu Dodiku nakon njegove potvrde da će biti kandidat za srpskog člana Predsedništva BiH, „Diplomatski izvori, naveli su da je „Ivanić za njih još 2011. godine na skupu u Vilton Parku postao političar velike nade“.„Ako je verovati dobro upućenim izvorima, najveće zasluge za to imaju Džozef Bazbi i Entoni Monkton, engleski obaveštajci, koji su godinama krojili kapu Srbima na Balkanu i koji su zvaničnom Londonu tada ukazali na perspektivnog Mladena Ivanića.\nDa su Englezi preuzeli personalnu brigu ne samo za Mladena Ivanića govori i odlazak ministra bezbednosti BiH Dragana Mektića, poznatog zapadnog lobiste koji se strancima nametnuo javno i uporno kidišući na interese Republike Srpske, u London na poziv čelnih britanskih bezbednosnih i obaveštajnih službi.\nProcena zapada je da je Mladen Ivanić jedini kandidat koji može pobediti Milorada Dodika u trci za mesto člana Predsedništva BiH. Zato se od Srbije i Predsednika Vučića traži da se fazno „oslobodi“ Milorada Dodika i da u „interesu“ Srbije ali i Republike Srpske prihvati opciju Mladena Ivanića bivšeg premijera RS i člana Predsedništva BIH kao zastupnika interesa srpskog naroda.To od Vučića traži i kancelarka Angela merkle,EU i SAD i visoki predstavnik za BIH.


Palmer: Američki pristup prema Zapadnom Balkanu se neće promeniti | WebTribune\nHome U FOKUSU Palmer: Američki pristup prema Zapadnom Balkanu se neće promeniti\nPalmer: Američki pristup prema Zapadnom Balkanu se neće promeniti\nPosted date: децембар 05, 2020 In: U FOKUSU\n“SAD posvećene su partnerstvu sa zemljama Zapadnog Balkana i njihovoj evropskoj perspektivi”, izjavio je Metju Palmer, zamenik pomoćnika američkog državnog sekretara i specijalni predstavnik američke administracije za to područje.\nPalmer je u intervjuu albanskom servisu Glasa Amerike rekao da se taj pristup neće promeniti.\n“Znate, ne želim da pokušavam da predvidim šta će raditi naredna administracija – ali napomenuću da poslednjih dvadest sedam godina radim na Zapadnom Balkanu u demokratskim i republikanskim američkim administracijama. Američki pristup regionu bio je dosledan od administracije do administracije, jer su naši interesi dosledni od administracije do administracije.\nNaša vizija zapadnog Balkana predstavlja skup zemalja koje su u miru jedna sa drugom, sa svojim susedima, država koje su stabilne, prosperitetne i integrisane u evropske i evroatlantske institucije. Tu posebno mislim na NATO i Evropsku uniju”, rekao je Palmer.\nU vezi sa dijalogom Beograda i Prištine, američkom angažmanu i mogućnostima za postizanje političkog sporazuma dve strane, koje o normalizaciji odnosa pregovaraju gotovo deceniju, američki diplomata je ukazao da su SAD dosledno angažovane u tom procesu.\n“Bavimo se time iz dana u dan na više nivoa, uključujući i u septembru ovde u Vašingtonu, na najvišem nivou vlade Sjedinjenih Država. Posvećenost partnerstvu sa Srbijom i Kosovom i evropskoj perspektivi obe zemlje neće se promeniti. Mi ćemo sarađivati sa Beogradom i Prištinom u podršci normalizacije njihovih odnosa i njihovog evropskog puta”, ukazao je Metju Palmer.\nNa pitanje da li će se nešto u američkom pristupu tom procesu nešto menjati, s obzirom na to da je aktuelna američka administracija bila usredsređena na ekonomsku normalizaciju, dok se od buduće očekuje nešto tradicionalniji odnos prema tom pitanju – Palmer uverava da se osnove američkog pristupa tom i drugim procesima ne menjaju, bez obzira na promene administracije.\n“Znate, administracije se razlikuju. Ali, osnove američkog pristupa Zapadnom Balkanu, podrška evropskom putu, članstva u NATO za one države koje to žele, kao i podrška međusobnoj saradnji zemalja Zapadnog Balkana u suočavanju sa zajedničkim izazovima – poput Kovida – ne vidim da će se promeniti.\nDakle, Sjedinjene Države će ostati angažovane na Zapadnom Balkanu. Ostaćemo pouzdan partner zemljama Zapadnog Balkana i bićemo posvećeni stabilnosti, prosperitetu i miru širom tog regiona”, naglasio je Metju Palmer, zamenik pomoćnika američkog državnog sekretara i specijalni predstavnik američke administracije za Zapadni Balkan.\nDijalog Beograda i Prištine, uz posredovanje EU, nastavljen je 16. jula u Briselu posle pauze od dvadeset meseci. Prekinut je novembra 2018. kada je vlada tadašnjeg kosovskog premijera Ramuša Haradinaja uvela takse od 100 odsto na uvoz robe iz Srbije i Bosne i Hercegovine.\nZnačajnije angažovanje SAD u dijalogu Kosova i Srbije, posredstvom specijalnog izaslanika američkog predsednika Ričarda Grenela, rezultiralo je time da Avdulah Hoti i Aleksandar Vučić, glavni pregovarači dve strane su uz posredovanje SAD i predsednika Donalda Trampa, 4. septembra, potpišu sporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa u Beloj kući u Vašingtonu.\nDODIK ZAPANJIO REGION: Republika Srpska napušta BiH, neće nas ni SAD zaustaviti – ŠOK VIDEO\nNepobitan dokaz o NLO-ima? Pogledajte snimak NLO-a kako poleće sa Meseca


Svi (uglavnom) znaju da temperatura kosmosa iznosi 2,73 K. Za to otkriće, Vilson i Penzijas su čak dobili i Nobelovu nagradu za fiziku 1978. godine. To je tek malo više od najniže moguće temperature, koja nigde u prirodi ne postoji, a kojoj se ljudi asimptotski približavaju u laboratorijama. Ali malo ljudi je sigurno da zna kolika je najveća, teorijski moguća temperatura.\nProbaću da odgovorim na to pitanje, ali da krenemo prvo od manje toplog, pa ćemo postepeno da dajemo gas.\nKao prvo, toplota je energija koju svaka materija ima u sebi, a koja nastaje kretanjem atoma i molekula. Temperatura je čovekov „pronalazak“, izmišljen zbog toga da bismo mogli da razgovaramo o tome koliko neka materija poseduje takve energije, i da bi smo to mogli da izrazimo numerički. Kada kažemo da nekom predmetu „podižemo temperaturu“, mi zapravo dodajemo toplotnu energiju njegovim atomima i molekulima i time ih teramo da se kreću brže. Krajnju granicu hlađenja i kretanja atoma postižemo kada tog kretanja uopšte i nema; tada kažemo da smo dosegli apsolutnu nulu. Odavde proističe da naše inicijalno pitanje zapravo glasi: Da li postoji granica u brzini kojom mogu da se kreću atomi i molekuli?\nAli mnogo pre no što stignemo do ikakvog ograničenja brzine, dogodiće se nekoliko stvari. Kao prvo, ako je materija bila čvrsta, otopiće se i postati tečna. Na još višoj temperaturi, tečnost će početi da ključa i pretvoriće se u paru ili gas – stanje u kome atomi ili molekuli slobodno jure okolo u svim pravcima. Kako temperatura postaje viša i viša, oni se kreću sve brže i brže. Na primer, molekuli azota u vazduhu u tvojoj rerni, koja je za pečenje torte (mljac, mljac) zagrejana na 180° C, kreću se prosečnom brzinom od 2.300 km/h. Čoveče, pa to je 2 Maha!\nNaš zet Albert Einstein nam je poručio da elektroni u plazmi – ili bilo koji drugi predmet – može da se približi brzini svetlosti, ali nikada ne može da je dosegne. Takođe nam je objasnio da što se čestice kreću brže i brže, one postaju teže i teže, tj. masivnije. Na primer, kada se elektroni kreću brzinom od 90 procenata brzine svetlosti, njihova masa se poveća 7 puta; pri 99,999 procenata brzine svetlosti, njihova masa postaje 223 puta veća od mase u mirovanju.\nNa taj način, stigli smo do najviše temperature, preko koje bi čestice plazme dostigle brzinu svetlosti i postale beskonačno masivne. Teorijski, ta temperatura bi iznosila negde oko 140.000 .000.000.000.000.000.000.000.000.000 stepeni – Celzijusovih ili Kelvinovih, izaberi sam.\nKada čuješ ovog leta da ti neko kaže: „Uhhh bre! Pa dokle će ova vrućina ovako?“, seti se ovog teksta i objasni mu.\nI kao što vidiš, nema mesta za brigu o globalnom zagrevanju! Ima još fore...\n0 #2 Aleksandar Zorkić 08-05-2022 10:33\nCitat Marjan Floršic:\nTemperatura u podnaslovu treba da bude +2,73 K.\nU pravu ste, lapsus. Ispravljeno je.\n0 #1 Marjan Floršic 08-05-2022 09:24


Plivački miting 'Velež Kup 2018' na bazenu Otoka | FENA\nSport\t Pet, 09.02.2018. 11:56\nSARAJEVO, 9. februara (FENA) - Prvi međunarodni plivački miting "Velež Kup 2018" sutra će biti održan na Olimpijskom bazenu Otoka, na kojem će nastupiti 29 klubova iz Bosne i Hercegovine i zemalja iz regiona, sa oko 500 takmičara.\nOrganizator takmičenja je Plivački klub Velež iz Mostara, a ulogu suorganizatora preuzelo je JP "Olimpijski bazen Otoka" Sarajevo.\nZbog takmičenja, olimpijski (veliki) i rekreacijski (mali) bazeni neće raditi za rekreativne korisnike u subotu od 07.00 do 18.00 sati. Popratni sadržaji, teretana i sauna će raditi bez izmjena radnog vremena, saopćeno je iz JP "Olimpijski bazen Otoka".\nBAZEN OTOKA PLIVANJE MITING


NELIKVIDNOST – PRAKTIČNO RJEŠENJE | CROMA\nOpća nelikvidnost posljedica je loše ekonomske politike, a utjecaj javnog sektora u ovom problemu je ogroman. Svi pokušaji dosadašnjih vlada da se riješi ovaj problem nisu doveli do značajnijeg poboljšanja likvidnosti, prije svega zato jer javni sektor (država, poduzeća u pretežnom državnom vlasništvu, javne ustanove, državne i paradržavne institucije, jedinice lokalne uprave, itd.) ima poseban tretman u odnosu na ostale gospodarske subjekte. Nije tajna da bolnice svoje dugove plaćaju s godišnjim zakašnjenjem, da HZZO duga bolovanja plaća s višemjesečnim zaostatkom, itd. Veliki privatni sustavi svrstali su se uz bok državnim gigantima znajući da bi njihova blokada ili stečaj izazvali velike posljedice. Mali pak gospodarski subjekti ne plaćaju na vrijeme tražeći spas u sporosti pravnog sustava. Naime, postupak naplate i najočitijih obaveza u našem pravnom sustavu može trajati godinama pa to često koriste mali poduzetnici pišući žalbe i izbjegavajući blokade.\nDa bi se riješio problem nelikvidnosti prvo valja utvrditi generatore nelikvidnosti, odnosno one pravne subjekte koji imaju dugovanja veća od potraživanja. To se utvrđuje provedbom obavezne multilateralne kompenzacije u koju su uključeni svi suradnici platnog sustava, pa i država. Utvrđenim generatorima nelikvidnosti koji nisu rizični valja omogućiti kredite kojima će platiti svoje obaveze, a rizični subjekti trebali bi ući u predstečajnu nagodbu, odnosno stečaj. Uglavnom, realna likvidna situacija mogla bi se relativno brzo utvrditi za svaki gospodarski subjekt. Nakon toga valjalo bi striktno i strogo primijeniti pozitivne propise koji reguliraju ovu materiju i to, bez iznimaka, prema svim subjektima platnog prometa jednako.\nCijeli proces valjalo bi popratiti uredbom kojom se procesi naplate, što se pokreću na sudu, moraju završiti u roku 3 mjeseca izvršnom presudom jer će to spriječiti formalne žalbe dužnika kojima se kupuje vrijeme.\nU glavnim crtama opisano praktično rješenje za problem nelikvidnosti teško da će provesti vlast koja prikriva pravo stanje svojih dugova jer je dobar dio zaduženja pretvorila u velika kašnjenja plaćanja. Stoga možemo očekivati i daljnje produbljivanje nelikvidnosti koja će najjače pogađati financijski najslabije i najmanje gospodarske subjekte.


Gorki List - jedini pravi pogled na svet - Hello! magazin\nGorki List – jedini pravi pogled na svet\nNa glamuroznoj zabavi, koja je okupila najcenjenije ličnosti iz čitavog regiona, JEDINI PRAVI Gorki List predstavio je svoj pogled na svet. Taj svet karakterišu doslednost, trajanje i postojanost već više od šest decenija.\nNjegova tajna leži u potpunom skladu suprotnosti-gorkog i slatkog i baš zbog toga Gorki list je znao kako da na sceni spoji različite muzičke žanrove i time još jednom dokaže da je u harmoniji dobitna kombinacija!\nNa sceni spektakularne proslave, uz veliki revijalni big bend orkestar zasijali su glumci pozorišta na Terazijama: Sloba Stefanović, Iva Manojlović i Dušica Novaković, kao i Tamara Dragićević, Žarko Stepanov, pevači Neno Belan, Ana Stanić, Beti Đorđević, Angellina, Dušan Svilar, Svetlana Ražnatović i još brojni drugi izvođači.\nUvek je pravo vreme za dobro piće: Ljubitelji “Gorkog lista” proveli veče za pamćenje\nPosle premijere predstave „Pogledi“, Katarina Radivojević priznaje: Pokrenuli smo gorku temu na sladak način\nGorki List je na jedinstven način prikazao svoj pogled na svet i time opravdao zadatak lidera da pomera granice: ”Za mene život je putovanje. Da li ćemo na tom putu imali malo ili mnogo lepih trenutaka zavisi od nas i od toga kako na život gledamo. Naš cilj je bio da osetite svu lepotu života, i da otkrijete kako Gorki List i mi koji smo tu oko njega gledamo na Vas, na sebe i na život. Naša misija je da širimo vedar I pozitivan pogled na svet! ” – istakao je domaćin večeri i kreator brenda “JEDINI PRAVI GORKI LIST”, Vojin Đorđević.\nU toku večeri, na originalan način, glumac Miloš Biković, najavio je ulazak ovog brenda na Rusko tržište ali i veliku nagradnu igru Gorkog Lista koja traje od 21.11.2019 do 19.12.2019. Kroz putovanja na egzotične destinacije poput Mauricijusa, Maldiva, Kariba, Moskve, Barselone i brojnih drugih destinacija, Gorki List na najlepši mogući naćin želi da se zahvali svojim potrošačima na poverenju i da ih ohrabri u širenju vidika i otvaranju novih pogleda na svet!\nTagovi: Gorki List\nDeli 467 Tweet 292\nDeli 498 Tweet 312\nDeli 358 Tweet 224\nGlumica Merjem Uzerli posle svih životnih lomova konačno je srećna i nasmejana. Iako je šestogodišnja...\nPočinje 17. Beogradski festival igre


Javni konkurs za takmičenje za najbolju fotografiju | 058.ba\nRepubličkа аgencijа zа rаzvoj mаlih i srednjih preduzećа u sаrаdnji sа YERP progrаmom (Zаpošljаvnje i zаdržаvаnje mlаdih u BiH), u okviru Globаlne sedmice preduzetništvа, orgаnizuje Tаkmičenje zа nаjbolju fotogrаfiju o temi „DOSEGNI ZVIJEZDE“.\nPrаvo učešćа imаju sve mlаde osobe od 14 do 30 godinа iz Bosne i Hercegovine.\nFotogrаfijа trebа dа bude originаlnа, mаštovitа, inspirirаtivnа i, nаrаvno, znаčenje fotogrаfije trebа dа odgovаrа temi “DOSEGNI ZVIJEZDE”. Trаže se nаjimpresivnije i nаjinspirаtivnije fotogrаfije koje izrаžаvаju izаzove i prilike preduzetništvа.\nKrаjnji rok zа prijem rаdovа je 10. oktobаr 2011. godine.\nTri nаjboljа rаdа Agencijа će nаgrаditi novčаnim iznosimа od 500KM, 300KM i 200KM.\nGlobаlnа sedmicа preduzetništvа predstаvljа globаlnu kаmpаnju promocije preduzetništvа među mlаdim ljudimа. Riječ je o inicijаtivi čiji je krаjnji cilj podizаnje svijesti mlаdih ljudi o znаčаju preduzetništvа kаo stilа životа i nаčinа dа svoju mаštu i kreаtivnost pretvore u isplаtiv posаo.\nViše informаcijа o nаgrаdnom konkursu i Globаlnoj sedmici preduzetništvа možete dobiti nа www.rars-msp.org\nOznake: fotografija, konkurs, nagrada


Oštra pravila: Oni koji odbiju nositi maske moraju kopati grobove za žrtve korone - Infoprijedor\nZanimljivosti Oštra pravila: Oni koji odbiju nositi maske moraju kopati grobove za žrtve...\nOštra pravila: Oni koji odbiju nositi maske moraju kopati grobove za žrtve korone\nFOTO: ADEK BERRY / AFP / PONDOK RANGGON CEMETERY\nLokalne vlasti naredile su osmorici ljudi u u indonežanskoj provinciji Istočne Jave Gresik, da kopaju grobove onima koji su umrli od COVID-19 kao kaznu zbog toga što javno nisu nosili maske za lice. Šef okruga Cerme, Suyono, rekao je da je kaznio stanovnike koji nisu nosili maske za lice tako što su ih natjerali da kopaju grobove na javnom groblju u selu Ngabetan.\n– Trenutno imamo samo tri grobara, pa sam odlučio da i te ljude dovedemo da rade s njima”, rekao je Suyono, kako ga je u srijedu citirao tribunnews.com, dodajući da se nada da će svi oni koji na neki način žele da izbjegnu nošenje maski odsad dobro razmisliti.\nKako javlja Džakarta Post, kazna za nenošenje zaštitne maske za lice, koja je propisana indonežanskim zakonima, jeste rad na grobaljima u toj oblasti, što je mjera odvraćanje od ponovljenih kršenja zakona.\nPrethodni članakTokom pretresa stana policija pronašla 83 grama marihuane i 2.327 sjemenki konoplje\nSljedeći članakNova igra u bingo Tomboli „Stara Kuglana“