Siniša Mali nas je doslovno prepisao - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Siniša Mali nas je doslovno prepisao\nKako su delovi iz knjige Novi model privatizacije u Srbiji završili u doktoratu gradonačelnika Beograda\nSiniša Mali nas je doslovno prepisao\nNe nazire se kraj aferama sa plagijatima doktorata državnih funkcionera.\n12Piše: Boško Mijatović 27. februara 2018. 14.00 Izmenjeno: 14.07\nOčigledno je da su državne i univerzitetske vlasti rešile da sačekaju da tema ode u zaborav pred naletom novih zbivanja. Čak ni skorašnja peticija koju je potpisalo više stotina univerzitetskih profesora i naučnih radnika sa doktoratom povodom plagijata Siniše Malog ne utiče na njihov stav. Na Univerzitetu već godinama ne može da se formira komisija za ispitivanje ovog doktorata, a predsednik Republike brani Maloga kao da je za to kompetentan.\nU javnosti se povremeno javi sumnja o snazi dokaza da se radi o plagijatu (retko koga ne mrzi da prolazi kroz stranice i stranice dokaza profesora Raše Karapanđže). Igrajući na tu kartu, Fakultet organizacionih nauka, na kome je Siniša Mali doktorirao, krajnje bezočno je zaključio da nema reči o plagijatu. Mogu da razumem njihov interes da sakriju bruku, ali se nadam da će ih gubitak reputacije koštati.\nDa bi se ova sumnja makar malo razvejala, naveo sam dole neke delove disertacije Siniše Maloga paralelno sa mojim tekstom iz studije Novi model privatizacije u Srbiji koju smo prof. dr Boris Begović, prof. dr Boško Živković i ja objavili decembra 2000. godine i koja je dostupna na internet adresi http://www.clds.rs/pdf-s/s-privatizacija.pdf. Kako se može videti, radi se o pravom i doslovnom prepisivanju, bez imalo prepričavanja. Nedvosmislen plagijat. A ovo navedeno svakako nije sve što je g. Mali preuzeo u svoj doktorat.\nDo sada se nisam javljao jer sam želeo da moja država i moj univerzitet reše problem na pravi način, a ne da ja radim njihov posao, na primer kroz tužbu sudu za plagijat. Očigledno je da su se ove nade izjalovile.\nPlagirani pasusi u disertaciji Siniše Malog\nBegović, Živković i Mijatović Siniša Mali\nPovraćaj može biti u obliku naturalne restitucije (vraćanja imovine, odnosno preduzeća u svojinu) ili suvlasništva na datom preduzeću ili imovini ili u obliku kompenzacije u vidu suvlasništva na nekom drugom preduzeću ili imovini ili u obliku državnih obveznice ili novca. Iako se reprivatizacija u istočnoevropskim zemljama vrši iz drugih razloga (moralni, kredibilitet države), ipak je njen sporedni efekt privatizacija društvenog ili državnog kapitala. Povraćaj može biti u obliku naturalne restitucije (vraćanje imovine, odnosno preduzeća u svojinu), suvlasništva na datom preduzeću ili imovini, u obliku kompenzacije u vidu suvlasništva na nekom drugom preduzeću ili imovini i, konačno, u obliku državnih obveznica ili novca. Iako se reprivatizacija u istočnoevropskim zemljama vrši iz drugih razloga (moralni, kredibilitet države), ipak je njen sporedni efekat privatizacija društvenog ili državnog kapitala.\nNajstariji metod privatizacije je prodaja državnog preduzeća privatnim licima. Ta tehnika korišćena je i koristi se i dalje u razvijenom delu sveta, kao i u zemljama u razvoju. Najpoznatiji primer je privatizacija u Velikoj Britaniji tokom 1980-ih godina, koja je i pokrenula talas privatizacije u celom svetu. Najstariji metod privatizacije je prodaja državnog preduzeća privatnim licima. Ta tehnika korišćena je i koristi se i dalje u razvijenom delu sveta, kao i u zemljama u razvoju. Najpoznatiji primer je privatizacija u Velikoj Britaniji tokom 1980-ih godina, koja je pokrenula i talas privatizacije u celom svetu.\nDva su osnovna metoda prodaje: javni upis akcija i direktna prodaja najpovoljnijem ponuđaču. Kod prvog, država fiksira cenu akcije i nudi ih na prodaju zainteresovanima, bilo privatnim licima, bilo institucionalnim investitorima. Kod drugog, država organizuje prikupljanje ponuda na konkurentski način (tenderi) ili neposredno pregovara sa zainteresovanim investitorima. Moguća je i kombinacija ova dva metoda prodaje. Dva su osnovna metoda prodaje: prvo, javni upis akcija; drugo, direktna prodaja najpovoljnijem ponuđaču. Kod prvog, država fiksira cenu akcije i ponudi ih na prodaju zainteresovanima – bilo privatnim licima, bilo institucionalnim investitorima. Kod drugog, država organizuje prikupljanje ponuda na konkurentski način (tenderi) ili neposredno pregovara sa zainteresovanim investitorima. Moguća je i kombinacija ovih dvaju metoda prodaje.\nProdaja je praktično jedini primenjen metod privatizacije u razvijenim zemljama i zemljama u razvoju. Ponekad se odstupa od metoda prodaje po punoj ceni, jer vlade, kao britanska svojevremeno, teže širenju akcionarstva i jačanju srednjeg sloja, pa organizuju javni upis akcija sa nižim cenama od tržišnih ukoliko ih kupuju građani. Ideja je da se popustima obezbede kapitalni dobici kupaca-građana i tako oni podstaknu na upis. Prodaja je praktično jedini primenjen metod privatizacije u razvijenim zemljama i zemljama u razvoju. Ponekad se odstupa od metoda prodaje po punoj ceni, jer vlade, kao britanska svojevremeno, teže širenju akcionarstva i jačanju srednjeg sloja, pa organizuju javni upis akcija sa nižim cenama od tržišnih ukoliko ih kupuju građani. Ideja je da se popustima obezbede kapitalni dobici kupaca-građana i da se oni podstaknu na upis.\nU zemljama u tranziciji, privatizaciju kroz prodaju najdoslednije su koristili Nemačka (za istočnonemačku privredu), Mađarska i Estonija. Ukoliko je za istočnonemačku privatizaciju jasno zašto je isključivo bila oslonjena na prodaju, interesantno je pogledati razloge Mađarske i Estonije: u obe zemlje je prevagnulo shvatanje da se dobro upravljanje privatizovanim preduzećima može ostvariti jedino ukoliko se ona prodaju, a ne i ukoliko se besplatno podele građanima ili delimično besplatno zaposlenima. U zemljama u tranziciji, privatizaciju kroz prodaju najdoslednije su koristile Nemačka, Mađarska i Estonija. Ukoliko je za istočnonemačku privatizaciju jasno zašto je isključivo bila oslonjena na prodaju, interesantno je pogledati razloge Mađarske i Estonije: u obe zemlje je prevagnulo shvatanje da se dobro upravljanje privatizovanim preduzećima može ostvariti jedino ako se ona prodaju, a ne i ukoliko se besplatno podele građanima ili delimično besplatno zaposlenima.\nReformska estonska vlada čak je angažovala stručnjake nemačke privatizacione agencije Trojhand u koncepcijskim i tehničkim poslovima, uz veliko oslanjanje na međunarodne tendere. Reformska estonska vlada čak je angažovala stručnjake nemačke privatizacione agencije Trijhand u koncepcijskim i tehničkim poslovima, uz veliko oslanjanje na međunarodne tendere.\nPotreba za privatizacijom velikog broja preduzeća u zemljama u tranziciji pokrenula je oko 1990. godine potragu za inovativnim pristupom. I pronađena je vaučerska privatizacija. Ideja je jednostavna: građanima se besplatno podeli specijalan privatizacioni novac (vaučeri), kojima oni kupuju akcije preduzeća. Potreba za privatizacijom velikog broja preduzeća u zemljama u tranziciji pokrenula je oko 1990. godine potragu za inovativnim pristupom i pronađena je vaučerska privatizacija, koja se zasniva na besplatnoj podeli specijalnog privatizacionog novca (vaučeri) građanima, kojima oni kupuju akcije preduzeća.\nVaučeri se mogu dati građanima ili u jednakom ili u nejednakom iznosu, a prema godinama starosti ili radnog staža i nekim drugim karakteristikama. Vaučerska privatizacija može biti organizovana centralizovano, za veći broj preduzeća odjednom (češki sistem), ili decentralizovano, za svako preduzeće pojedinačno (ruski sistem). Vaučeri mogu da se daju građanima ili u jednakom ili u nejednakom iznosu, a prema godinama starosti ili radnog staža i nekim drugim karakteristikama. Vaučerska privatizacija može biti organizovana centralizovano, za veći broj preduzeća odjednom (češki sistem) ili decentralizovano, za svako preduzeće pojedinačno (ruski sistem).\nNajpoznatije vaučerske privatizacije su češka (i slovačka) i ruska, a delom su joj pribegle Poljska, Litva, Letonija, Slovenija, kao i centralnoazijske republike (Jermenija, Kazahstan, Kirgizija). Najpoznatije vaučerske privatizacije su češka, slovačka i ruska, a delom su joj pribegle Poljska, Litvanija, Letonija, Slovenija, kao i centralnoazijske republike (Jermenija, Kazahstan, Kirgizija).\nČeška privatizacija je bila centralizovana, pri čemu je država istovremeno prodavala veliki broj preduzeća koristeći iterativnu tehniku promene “cena”. Pošto su vaučeri bili neprenosivi među građanima, formirano je više investicionih fondova koji su akumulirali vaučere građana i “kupovali” akcije preduzeća. Češka privatizacija je bila centralizovana, pri čemu je država istovremeno prodavala veliki broj preduzeća koristeći iterativnu tehniku promene cena. Pošto su vaučeri bili neprenosivi među građanima, formirano je više investicionih fondova koji su akumulirali vaučere građana i kupovali akcije preduzeća.\nU Rusiji je vaučerska privatizacija bila decentralizovana, a vaučeri prenosivi. Ipak, kupoprodaja vaučera je bila skromna, a većina je investirana u preduzeća u kojima su vlasnici vaučera bili zaposleni. U Rusiji je vaučerska privatizacija bila decentralizovana, a vaučeri prenosivi. Ipak, kupoprodaja vaučera je bila skromna, a većina je investirana u preduzeća u kojima su vlasnici vaučera bili zaposleni.\nAkcionarstvo zaposlenih podrazumeva znatne popuste na cenu akcija (ili delimično besplatnu podelu) menadžerima i/ili zaposlenima u preduzećima koja se privatizuju. Ona tako predstavlja kombinaciju prodaje i besplatne podele, ali s tim da su beneficije podele ograničene na zaposlene u datom preduzeću. Odloženo plaćanje je uobičajeno, kako bi bio savladan problem nedovoljne kupovne snage zaposlenih. Akcionarstvo zaposlenih podrazumeva znatne popuste na cenu akcija (ili delimično besplatnu podelu) menadžerima i/ili zaposlenima u preduzećima koja se privatizuju. Ona tako predstavlja kombinaciju prodaje i besplatne podele, ali s tim da su beneficije podele ograničene na zaposlene u datom preduzeću. Odloženo plaćanje je uobičajeno, kako bi se savladao problem nedovoljne kupovne moći zaposlenih.\nAkcionarstvu zaposlenih popularno je na području bivše Jugoslavije, kao politički najbezbolniji način prelaska iz samoupravne u privatnu privredu. Najbezbolniji zato što akcionarstvo zaposlenih najmanje menja tip kontrole nad preduzećem – ona ostaje u rukama zaposlenih, bar u kratkom i srednjem roku, do većeg prometa i koncentracije akcija. Stoga su joj pribegle Slovenija, Hrvatska, Srbija i Makedonija. Akcionarstvo zaposlenih bilo je popularno na području bivše Jugoslavije, kao politički najbezbolniji način prelaska iz samoupravne u privatnu privredu. Najbezbolniji zato što akcionarstvo zaposlenih najmanje menja tip kontrole nad preduzećem: ona ostaje u rukama zaposlenih, bar u kratkom i srednjem roku. Stoga su joj pribegle Slovenija, Hrvatska, Srbija i Makedonija.\ndoktorat, plagijat, sinisa mali\n27. februara 2018. u 14.11\nDoktor iz Kragujevca kaže:\n27. februara 2018. u 14.25\nDoktorat iz Kragujevca gde na 6, 8 i 48 strani vidite podatke i istraživanja o pacijentima sa prelomom 8 vratnog pršljena (čovek ih ima 7). Takav rad je prošao komisiju na čelu sa Ministarkom Slavicom Djukić-Dejanović. Doktorant, današnji docent je suprug državnog sekretara u Ministarstvu prosvete. Ostali falsifikovani i izmišljeni podaci su dostavljeni Fakultetu i ustanovi gde je zaposlen.\n27. februara 2018. u 16.27\nČuo sam za ovu prevaru koja je sada hit u medicinski krugovima. Uklapa se sa izborom rektora u Kg. Nauka nam je dotakla dno zahvaljujući ćutanju intelektualaca.\nАнитифашиста Влатко kaže:\n27. februara 2018. u 16.53\nДа ли је била одбрана овог ”доктората”? Да ли је неко прочитао ово? Мени је ово невероватно. Плагијат Синише Малог изгледа као пријатна и духовита шала у односу на ово.\nEmeritus Janko kaže:\n27. februara 2018. u 14.58\nSta ce sad da kaze Vucic? Sta ceka onaj rumeni dekan FON? Je li sme u oci nekoga da pogleda onaj rektor i akademik Bumbasirevic? Hoce li onaj Sima Avramovic, koji je, iako je davno stekao uslove za penziju, jos dekan Pravnog fakulteta i Vucicev odbornucki kandidat, nastaviti da bg univerzitet promovise kao nacionalni? Cemu se nadaju Mali, Stefanovic, Tabakovic, Nikolic, Sapic, i more nivopecenih megatrend doktora, mastra i diplomaca, kad uskoro zapocne „istraga laznih diploma“?\n27. februara 2018. u 15.12\nPa sta je sporno?Doktorirao je da zna prepisivati i to tacno.\n27. februara 2018. u 15.48\nŠta god da uradi taj Siniša, vazda će za mene biti mali.\nDa manji ne može.\n27. februara 2018. u 16.39\nTako Mali a toliki lažov. Doduše zna da čita i piše i prepisuje. To je naučio u osnovnoj školi i dovoljno da bude visoki funkcioner SNS. Pa šta smo od njih očekivali, skinuli radikalsko i obukli matursko odelo.\n27. februara 2018. u 17.35\nNema oblasti u kojoj se okušao Siniša Mali, a da nije ostavio iza sebe nešto što bi se moglo nazvati nečasnim i protivzakobnitim. Dok je bio zastupnik države u privatizacionom procesu Grupe Zastava, napravio je niz ogromnih pronevera i korupcionih radnji u svoju korist i korist Mlađana Dinkića. Kao član republičke agencije za privatizaciju korupcijom i pranjem novca obezbedio je sebi 24 stana u bugarskoj i tri velika stana u beogradu, zemlju u Vojvodini i milione evra na tajnim računima. Kao Vučićev savetnik za ekonomiju, a potom i gradonačelnik Beograda i predsednik upravnog odbora ER Srbija obezbedio je sebi i svom patronu milone evra na tajnim računima i fantomsku Savamalu kao najveću perionicu opljačkanog pa vraćenog novca u Srbiji i Evropi. Kao muž, pokazao je siledžijstvo prema ženi uz zloupotrebu suda. Kao „istraživač“ istakao se neviđeno bahatim plagiranjenjem tuđih dela i prikazivanjem istih kao sopstvenim, zbog čega su mu neki inostrani naučni časopisi poništili objavljene radove, a uz pomoć Vučića, čiji je finansijski konsiljero, još uvek uspeva da zaustavi proces poništaja doktorata, koji je objavio na „čuvenom“ FON.\nSVETO TROJSTVO kaže:\n27. februara 2018. u 18.49\nMali je bio tu da pokrije funkciju a on, Aleksandar Veliki, je bio I gradonacelnik ( void istu na izborima u Beogradu, I premijer I predsednik Srbije. Kad je to moguce , onda u toj drzavi mogu da se prisvajaju tudja dela, ruse zgrade bez naloga, kucaju na vrata I beleze ko ce za koga da glasa. E takvog I gospodja Angela voli, pocasna straza itd da zaseni prostotu. Sto rekao g. Cercil pa necete vi da zivite u Srbiji ( ako je tacna ova anegdota iz Jalte). Drugim recima, zapada se to ne tice, zato je potrebno da se mi izborimo sa najezdom lovokradica. .\n27. februara 2018. u 20.12\nOvo sa skolstvom u Srbiji prevazilazi sve do sada znano, i Nusicevu domisljatost. Vic: kada plagiras jedan, dva rada onda si plagijator, a kada plagiras 10-tak radova onda si ‘ istrazivac’.\nSalu ba stranu: šta će Srbija sa Univerzitetom u Kragujevcu?Ispade da je Arsenijevic ‘delegitimisao drzavu?!\nZugic novak kaže:\n27. februara 2018. u 20.37\nEpa Vucicu pet godina zuti lopovi lazovi ….. A sta sad? Kupujete diplome i to doktorat znam da od ovoga nema nista kao stanovi u bugarsku sava mala novogodisnja jelka. Sramota


5 pravila za uspešno održavanje travnjaka tokom jeseni\nPočetna » Agro teme » Ukrasno i lekovito bilje » 5 pravila za uspešno održavanje travnjaka tokom jeseni\nPosla u vrtu ima tokom cele godine, ali su jesenji radovi veoma bitni za kondiciju i izgled našeg vrta tokom naredne vegetacione sezone. Dekorativno rastinje treba orezati i oprskati, a trajnice podrezati i razmnožiti. Tokom oktobra jednogodišnje cveće se smenjuje sadnjom dvogodišnjeg. Međutim, travnjak je taj koji nosi veći deo lepote skoro svakog vrta, i njemu treba posvetiti posebnu pažnju baš u jesenjim mesecima.\nKako se gaji dud bez muke\nGajenje povrća na balkonu – korist i zadovoljstvo\nGreška nastaje kada nastupi suvlji jesenji period, kada postoji mogućnost viših temperatura, i kada dolazi do sušenja zemljišta, a samim tim i slabljenja kondicije travnjaka. Travnjak se mora zalivati i tokom jeseni, naravno manjom količinom vode, ali bar jednom nedeljno sa oko 200l na 100m2, odnosno oko pola sata po jednom aru, kada se zaliva baštenskim crevom.\nKasno jesenje košenje travnjaka radi dobijanja uredne i nisko pokošene travnate površine samo je vizuelni efekat, ali se time nanosi velika šteta biljci trave, jer je na taj način nespremnu uvodimo u zimu.\nTako ogoljen travnjak podložan je golomrazici i sabijanju zemljišta usled velike količine padavina, a i savršen je teren za nasejavanje i bujanje zimskih korova. Pravilno je travu poslednji put kositi oko prvog oktobra ili nešto kasnije, i dozvoliti travi da naraste i stvori sopstveni izolacioni sloj lisne mase kao zaštitu.\nPrihranjivanje travnjaka nije jednolično tokom cele godine, niti je količina utrošenog mineralnog đubriva ista tokom sezone. Želeći da postignemo bujniji travnjak i modrozelenu boju, koristimo azotna đubriva Kan, Ureu i sl. više puta tokom godine, a ponekad i suviše kasno na jesen.\nKan i ostala azotna đubriva treba poslednji put koristiti početkom septembra. Sredinom oktobra treba dodati mineralna NPK đubriva 8-16-24, sa malo azota, a više kalijuma.\nOva đubriva daju instant snagu i bujanje, i pobuđuju rast trave. To je povoljno tokom proleća i leta, ali tokom kasne jeseni, ako se Kan dodaje u oktobru, isprovocirana trava dosta kalira na volumenu, izmrzava ili ogoli delove travnjaka. Pravilno je Kan i ostala azotna đubriva poslednji put koristiti početkom septembra. Sredinom oktobra treba dodati mineralna NPK đubriva 8-16-24, sa malo azota, a više kalijuma i na taj način podstaći razvoj korena i busena trave. Na taj način travnjak dobro prezimi i u proleće startuje dobro.\n4. Setva trave\nNajpovoljniji period za pravljenje novog travnjaka je svakako jesenja setva. Prva polovina jeseni temperaturno je najpovoljnija za klijanje semena trave, a vlaga u tom periodu je optimalna. Naravno, potrebno je dodatno zalivanje novozasejanih travnjaka. Dužina dana je pogodna za sporiji rast i za jesenje postepeno bokorenje trave. Zemljište je još uvek dovoljno toplo za razvoj dubljeg korenovog sistema, što garantuje kvalitetnu i vitalnu travu godinama. Manje je invazivnih korovskih biljaka, a i semenskim korovima ne pogoduju hladne jesenje noći.\n5. Dosejavanje trave\nProređena mesta ili ogoljeni travnjak može se dopuniti tokom cele godine, ali najbolji rezultat postižemo na jesen. Treba pokositi proređeno mesto na travnjaku, pograbuljati travu i odstraniti suvu travu ili mahovinu, ako je ima. Zatim treba posuti seme trave, ravnomerno i prekriti slojem peska ili komposta, ne više od 1 cm i dobro zalivati naredne dve nedelje. Ne treba kositi do proleća.\nFoto: Vladimir Milutinović\nazotno đubrivo Jesen košenje Mala škola savet sejanje trave travnjak zalivanje\nVladimir Milutinović, Diplomirani inženjer\nNemate puno slobodnog vremena i imate tamniji kutak u domu? Ova biljka je idealna za vas\nNa dedovini gaje divlji origano: Planiraju da prošire proizvodnju i uključe i druge zainteresovane\nProizvodnja sadnica ruža koja traje čitav vek: Danas u ponudi imaju oko 100 sorti „kraljice cveća“\nKako negovati cveće kada ste na odmoru?


16 | Juli | 2014 | Dobro dosli na Internet prezentaciju srpske dijaspore\nPoreklo Slovena, Srba i Rusa i osvrt na DNK genealogiju – Anatolij Kljosov\nPosted on Juli 16, 2014 by dijaspora\nStay Connected – http://www.bastabalkana.com/2013/11/poreklo-slovena-osvrti-na-dnk-genealogiju-anatolij-kljosov/#sconnected\nOznake: Anatolij, istoričari, Istorija, KLjosov, knjiga, lažna, narodi, poreklo, prava, Rusi, seobe, skrivena, Sloveni, Srbi, zapadni\nMitska bića srpskih predanja – zmaj #2 Novi Sad i istorija od Petrovaradinskog šanca do grada kulture Sveti Ermil i Stratonik Beogradski – žitije svetih mučenika DUM SPIRO SPERO Nezapamćen interes za Teslin rodjendan – foto izveštaj Novi izbori i držanje volana u Srbiji – Predsednik vlade ili Vesna Pešić\nFUDBAL11:18, 15.07.2014.editirano:12:42, 15.07.2014.\nREZIDENCIJALNI PROGRAM SUMATOVACKE/ MUSASHINO UNIVERZITET UMETNOSTI I DIZAJNA IZ JAPANA – IZLOZBA/ RADIONICA/ KAFE PEDAGOGIJA 22-24.07.2014.\nRezidencijalni program Šumatovačke (AIR – Artist in Residence) je osnovan 2012. godine. Beleži zapažen doprinos u oblasti međunarodne saradnje kako pojedinaca, tako i ustanova i institucija iz oblasti umetnosti i umetničkog obrazovanja i kulture uopšte. Kroz aktivni boravak u Beogradu, u rezidencijalnom apartmanu u Šumatovačkoj, gostujući autori se upoznaju sa lokalnom zajednicom –\nprofesionalnom i širom, i imaju mogućnost da se predstave kroz raznovrsne sadržaje: izložbe, radionice, javne prezentacije, program Kafe Pedagogija itd.\nOd 21. do 27. jula 2014. godine, AIR Šumatovačke je domaćin autorkama iz Japana: Junko Suzuki (Junko SUZUKI), Kakuko Iši (Kakuko ISHII), Mitsue Ito (Mitsue ITO) i Koko Šimomura (Koko SHIMOMURA). Grupnom izložbom MUTEX (Mu-Musašino, tex-tekstil), koja se otvara 22. jula 2014. godine u Kući kralja Petra, predstavljaju rezultate programa tekstila Univerziteta umetnosti Musašino iz Tokija (Japan, Tokyo, Musashino Art University/ http://www.musabi.ac.jp/english/). Radovi ilustruju različite autorske pristupe u obradi tekstila, od tapiserija do instalacija i objekata u prostoru, kroz teme bliske autorkama: meditacije na temu odnosa čoveka i nasleđa – prirodnog i kulturološkog, koje se prožimaju i stvaraju jedinstvenu materijalnu celinu koja odiše, odmerenošću i lakoćom postavke.\nIstog dana u vrtu Kuće kralja Petra Šumatovačka predstavlja ambijentalnu instalaciju / objekat dobrodošlice Svetleće senke posvećenu spajanju japanskih i srpskih tradicionalnih elemenata nasleđa. Instalacija je kolektivni autorski rad umetničko-nastavnog programa Šumatovačke Kostim i savremeno odevanje, koji vodi Boris Čakširan, diplomirani slikar-kostimograf, a načinile su ga zajedno sa predavačem polaznice: Jelena Damnjanović, Neda Milošević, Maša Milenković i Isidora Cvetković. Instalacija je deo projekta šire edukacije u oblasti kostima i savremenog odevanja koja se bavi kontekstom kao umetničkom formom, to jest objektom kao intimnim delom subjekta kome se obraća. Objekti koji svetle nastali su od fotografija i grafika srpske i japanske kulture, dok u formi predstavljaju elemente odeće.\nKompatibilnost misija Univerziteta umetnosti Musašino i Šumatovačke – Centra za likovno obrazovanje se ogleda u holističkom, interdisciplinarnom pristupu i sagledavanju umetničkog obrazovanja kao poligona za razvoj ljudskog duha, odnosno brigu i aktivno i odgovorno učešće u poboljšanju kvaliteta života individue i zajednice kroz kulturu i umetnost. Obe instucije, jedna iz polja kuluture, koja neguje umetničko obrazovanje i druga, iz polja visokog obrazovanja u umetnosti, imaju bogatu tradiciju i iskustvo, što nije bio presudan povod za saradnju ove dve kuće i zemlje,\nkoje su toliko geografski udaljene, a tako bliske u svojoj delatnosti i misiji.\nUniverzitet Musašino, od osnivanja (1929. godine), pored profesionalne edukacije, paralelno neguje interdisciplinarni pristup najfinijim stukturama visokog obrazovanja, i ulaže u jedinku društva čije savršenstvo postaje ciljna tačka u pojedinačnom i u razvoju zajednice. Zastupajući stav stalne, otvorene komunikacije, i otvarajući platforme za kritičko mišljenje, studentima se posvećuje posebna pažnja vezano za procese razvijanja najviših i najsuptilnijih karakternih struktura ličnosti, koja je u daljem razvoju usmerena ka različitim poljima umetnosti, sa primarnim fokusom na vizuelnim umetnostima i dizajnu. To je predložak koji u svom radu prepoznaje i neguje i Šumatovačka, ne samo u oblasti vizuelnih i likovnih umetnosti već i umetničke pedagogije, i ne samo na prostorima Srbije već dugi niz godina i eks Jugoslavije.\nProjekat otvara polje za dugoročnu saradnju Šumatovačke sa Musašino univerzitetom\numetnosti u Tokiju, kako u cilju jačanja profesionalne komunikacije i saradnje umetnika iz Srbije i\nJapana, kao i razmene iskustva u oblasti umetničko-pedagoške prakse kroz realizaciju javnih\nprezentacija, izložbi i radionica.\n2013 (92 -) Izložba udruženja azijskih savremenih vajara / Kina, Koreja, Tajvan, Japan\n2013 JAPAN Međunarodna izložba 1 od 2 / LA, SAD\n2013 Poreklom iz Japana/ 50 japanskih umetnika/ Slovačka\n2013 Deveto bijenale umetnosti –Magija papira/ Ruille sur Loir/Francuska\n2012 Izložba Azijska vlakna /Ulsan, Koreja/ Peking, Kina, Indonezja, Malezija, Japan\n2012 Les Iles lointaines (Daleka ostrva) /Angers, Francuska\n2012 Godina japanske kulture – izložba japanskog papira / Sofija, Bugarska\n2012 Luminous( Svetlosni) /, Izložba razmenjenih radova Japana i Ukrajine na tkanini, Tokio+Skitijska umetnost na tkanini, Ukrajina\n2012 Radovi od vlakna malog formata iz Azije i Evrope, Muzej Janina\nMonkute-Marks, Kedajnjaj, Litvanija\n2011 Izložba radova od vlakana u Aziji i Evropi“ Nemački muzej tekstila, Krefeld, Nemačka\n2011 Savremena tekstilna umetnost u Aziji i Evropi“ Muzej savremene tapiserije Žan Lurcat, Anže, Francuska\n2011 „Sedmo međunarodno bijenale tekstilnih minijatura Iščeznuti/Preživeti/ Vilnjus, Litvanija, osvojeno prvo mesto\n2010 Zentika, Izložba razmenjenih radova Kosta Rike i Japana / Kosta Rika\n2010,07,04 Međunarodno baltičko trijenale minitekstila, Gdinja, Poljska\n2009, 05 Međunarodno bijenale tekstilne umetnosti u Kaunasu, Kaunas, Litvanija\n2009, 03 Međunarodno trijenale tekstilnih mijnijatura/ Galerija Sombathelj, Mađarska\n2008(02-) Miniarttekstil Komo/Komo, Italija\n2008 Holandsko bijenale papira 2008/ Muzej Rijsvijk, Holandija\n2007 Dvanaesto međunarodno trijenale tapiserije/ Centralni muzej tekstila u Lodzu, Poljska\n2005 Osmo međunarodno trijenale tekstilnih minijatura/Anže, Francuska\n2005 Peto međunarodno trijenale tapiserije i tekstila u Turneu, Turne, Belgija\n1964 Rođen u Honšu, Tokio\nObrazovanje i Profesionalna biografija\n1985 Diplomirao na Univerzitetu umetnosti Musašino (tekstilni program), Tokio, Japan.\n1991 Osniva Atelje za tkanje i bojenje, „Veb koko“\n2000, 2001 „Nord 2“ Švedska brda, Japan\n2001-2012 Današnja tekstilna umetnost, Japan\n2005-2012 „Izložba japanskog veća tekstila“, Japan\n2003 Grupna izložba mote, Ambasada Švedske, Tokio, Japan\n2004, 2008 Samostalna izložba VAV, Švedska brda, Hokaido, Japan\n2005 Peto trijenale izložbe tapiserije i umetnosti tekstila, Turne, Belgija\n2007 Japan. Izložba korejske umetnosti vlakana, Tokio, Japan\n2009 Izložba radova od vlakana Azije i Evrope, Kaunas, Litvanija\n2010 Samostalna izložba, muzej umetnosti u opštine Abaširi, Hokaido, Japan\n2011 Izložba savremene tekstilne umetnosti Azije i Evrope, Krefeld, Nemačka/ Anže, Francuska\n2011 „Duh prirode“ Savremena japanska tekstilna umetnost, Salamanka/Madrid, Španija\n2012 „Radovi malog formata“, Umetnost vlakana iz Azije i Evrope, Kedajnjaj, Litvanija\n1968 Rođena u Tokiu\nTrenutno radi u zvanju vanrednog profesora na Univerzitetu umetnosti Musašino\n1993 Master studije, Univerzitet umetnosti Musašino\n1991 Osnovne studije, Univerzitet umetnosti Musašino\n2010 Izložba Junko Suzuki, galerija Maronie /gallery4, Kjoto\n2009 Samostalna izložba, galerija New Moment, Beograd, Srbija\n2009,1999 Izložba Junko Suzuki , galerija Sembikija, Tokio\n2002 Izložba Junko Suzuki, MX Espai, Barselona, Španija\n1994,97,2000 Izložba Junko Suzuki, Kobo, Tokio\n2013 Poreklom iz Japana/ 50 japanskih umetnika/ Galerija SVU, Bratislava/Slovačka\n2012 2012 Luminous( Svetlosni) / Izložba razmenjenih radova Japana i Ukrajine na tkanini, Tokio+Skitijska umetnost na tkanini, Ukrajina\n2012-2005 „Izložba japanskog veća tekstila“, Japan\n2012-1992.94 Umetnost tekstila danas\n2011 „Duh prirode“ Savremena japanska tekstilna umetnost (Umetnički centar Komplutens), Madrid/ Španija, Hispano-Japanski kulturni centar, Salamanka/Španija\n2011 Peto međunarodna izložba umetnosti tekstilnih minijatura, Herson Muzej, Herson/Ukrajina\n2006 Sfera tekstilnog osećaja, galerija Gen, Njujork\n2002 Radovi od vlakana malog formata, Long House Reserve, Njujork i Tokio\n1999 Šesto međunarodno takmičenje tekstilne umetnosti ’99-Kjoto-, Nagrada za tehniku. Japan\n1998 Prva međunarodna izložba tekstila malog formata, Muzej Anže, Anže/Francuska\n1995 Međunarodno trijenale tekstilne umetnosti, Lođ\n2012 Muzej Janina Monkute-Marks, Kedajnjaj, Litvanija\n2005 Savajaka, Jokohama\n2003 Galerija Sombathelj, Mađarska\n2002 Jokohama Nigivaiza, Jokohama\n1998 Muzej Anže, Anže/Francuska\n1994 Tiara Koto, Tokio\n1993 Icyo Hall i Civic Hall Hačiodži, Tokio\n1964 Rođena u Kanagavi, Japan\n1984 Osnovne studije, Univerzitet umetnosti Musašino (tekstilni program), Tokio, Japan\n2001 Upravnik ateljea Mauve, Saporo, Japan\n2011 Galerija Kinotoja, Saporo (vol23)\n2009 Hotel Kros, Saporo\n(Radovi od vlakna malog formata iz Azije i Evrope)\n2011 Nemački muzej tekstila, Krefeld, Nemačka\nMuzej savremene tapiserije Žan Lurcat, Anže, Francuska\nSavremena tekstilna umetnost u Aziji i Evropi“\n(Izložba savrmene umetnosti tekstila iz Azije i Evrope)\n2010 Galerija Senbkija, Tokio (Umetnost tekstilnih tvorevina danas 2009)\n2009 Galerija Balta, Kaunas, Litvanija (Umetnost vlakana Azije i Evrope)\n2008 Azijski muzej umetnosti Fukuoka, Fukuoka\n(Izložba razmenjenih radova od vlakana 2008)\n2007 Galerija Lemon tree, Tokio + Craft Story, Busan, Koreja\n(Povezivanje umetnosti od vlakana Japana i Koreje)\n2006 Priča o veštini, Busan, Koreja (Umetnost tekstila danas, izložba minijature 2006)\n2005 Priča o veštini, Busan, Koreja (Umetnost tekstila danas, izložba minijature 2005)\nTurne, Belgija (Peto međunarofno trijenale tekstila)\nGalerija Vajt, Kagošima (Tekstilna umetnost danas 19)\nNarodna galerija Saporo, Saporo (Izložba umetnosti Saporo 2005)\n2004 Muzej moderne umetnosti Hokaido, Saporo\n(Dvadeseta jubilarna godišnja izložba udruženja tekstilnih umetnika Hokaida)\nGalerija Senbikija, Tokio (Tekstilna umetnost danas 18)\n2003 Ambasada Švedske, Tokio\nGalerija KO, Tokio (Izložba „mote“)\nGalerijaa Saiensu, Morioka (Tekstilna umetnost danas 17)\n2001 Udruženje tekstilnih umetnika, Saporo (izložba članova)\nОТВОРЕНА ВРАТА ЗА ИСТИНСКЕ СТВАРАОЦЕ\nСЛОВОСЛОВЉЕ, часопис за књижевност, културу и уметност\nРадове за објављивање слати на:\nУреднички колегијум Словословља\nAko Vam i lično smeta paušalna demonizacije srpskog naroda onda podelite ovo i drugima; Na graničnim prelazima Srbije treba da stoji:\nPutniče, kad kročiš nogom na zemlju iza ovog nadpisa kročio si na teritoriju domaćina koji očekuje od tebe da mu plaćaš duhovnu putarinu svojim dobročinstvom i dobronamernom ljubaznošću jer te to isto očekuje i u ovoj od večnosti zemlji Srbiji!\nMoraš znati da se svojim rodjenjem ne postaje čovekom već svojim delima!\nSilom i nasiljem stvorena država nosi u sebi klicu svoje neminovne propasti!\nNasiljem ostvareni cilj nije samo po Bogu grehota već je to i siguran put u sobstvenu propast!\nOd duhovnosti, pisane i nepisane reči, zavisi snaga i večitost naroda a od govornog jezika teritorija i potvrda duševne veličine. Od naših misli i dela zavisi dali će mo biti kepeci ili gorostasi od naroda!\nVišejezičnost je lično i društveno bogatstvo svakog pojedinca i svake države!\nNa umu i dobročinstvu zasnovana imperija će uvek nadživeti imperiju zasnovanu na “topuzu” i “maču”!\nPrave pobede su samo one u kojima je dobročinstvo vrlina a ljubav zvezda vodilja!\nDobro nam došao u zemlju Srbiju!\nNekoliko tabli, sa ovim nadpisom dobrodošlice na graničnim prelazima, su za jednu državu zanemarujući trošak a u odnosu na ugled od neprocenjive vrednosti. Ovo napisano na više stranih jezika bi dokazivalo sasvim nešto drugo od toga kako su nas to neokolonijalisti hteli demonizacijom predstaviti svetu da bi opravdali svoje zločinačke namre!\nНови драматичан рапорт са фронта: 2. батаљон је збрисан, овде је и камен истопљен!\nОбјављено: 16. јул 2014, 08:30\nЛУГАНСК – Украјински војник из 2. батаљон 72. механизоване бригаде која је учествовала у борбама код места Краснодона у Луганској републици известио је да је од свих припадника батаљона преживело само неколико људи.\n– Све бригаде су се повукле само је наша остала опкољена. Ми смо у прстену, неопходно је да се пробју кроз прстен да нас ослободе… Три пута смо синоћ гађани системом „Град“, чак и камење растопљено од такве температуре – рекао је он у програму ТВ Еспресо.\n– Јуче су иништили уништио наше самоходне хаубице и целу посаду. Од 40 возила је преживело неколико људи. Нема више има људи који и могу да шаљу као појачање – рекао је он. Војник је рекао да су он и колега без воде, горива, опреме, хране…\nПодсећамо да је и јуче у ТВ укључењу један украијнски војник известио о погибији 400 војника његове јединице. Овај догађај збио се код Партизанске која је недалеко од Краснодона, тако да је могуће да су оба војника учествовала у истој операцији која је била усмерена на заузимање границе са Русијом и потпуно опкољавање територије Новорусије.


Himzanija: Riješiti status radnika GRAS-a koji su stekli uslove za penziju - Klix.ba\nBiH Himzanija: Riješiti status radnika GRAS-a koji su stekli uslove za penziju\nHimzanija: Riješiti status radnika GRAS-a koji su stekli uslove za penziju\n21.12.2015. u 11:28\nAdnan Himzanija (Foto: Arhiv/Klix.ba)\nSto dvadeset četiri penzionirana radnika GRAS-a, koji su stekli uvjete za penziju još prije sedam mjeseci, s obzirom na to da im nije riješen njihov status, najavili su da će biti prisiljeni preduzeti određene korake, kao i mogućnost da će blokirati javni gradski prijevoz.\nPredsjednik Sindikalnog odbora KJKP GRAS Sarajevo Adnan Himzanija kazao je za Fenu da su u stalnom kontaktu s njima i da podržavaju njihove zahtjeve da im se riješi status, ali da on kao predsjednik sindikata ne može pričati o blokadi saobraćaja.\n"Hoće li oni kao građanska lica blokirati prugu to je njihova odluka, ali mi kao sindikat to niti smijemo, niti možemo uraditi", dodao je Himzanija.\nNaveo je da je čitav proces u vezi s penzioniranjem tih radnika "konfuzan i nejasan", te smatra da radnici nisu trebali biti poslani u penziju, a da nisu izmirene sve obaveze prema njima.\nVlada KS-a je, kako su prenijeli mediji, u maju donijela rješenje o hitnom penzioniranju 124 radnika, koja ispunjavaju uvjete za penziju, ali sedam mjeseci kasnije radnici još nisu dobili penzije.


Austrijske vlasti strepe da li će izdržati brana za zaštitu od poplava - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Svet > Austrijske vlasti strepe da li će izdržati brana za zaštitu od poplava\nAustrijske vlasti strepe da li će izdržati brana za zaštitu od poplava\nStanje u delovima Austrije duž Dunava i dalje je kritično, a nadležne vlasti strepe da li će brane za zaštitu od poplava izdržati pritisak kojem su izložene.\nU pokrajinama Donja i Gornja Austrija brane za zaštitu od poplava izložene su ogromnom pritisku velikih količina vode, a u Beču se očekuje da će najviši nivo vode biti zabeležen u noći između srede i četvrtka, zbog čega su vatrogasci u stanju visoke pripravnosti.\nPrve posledice velikih poplava, koje su najpre teško pogodile severne i zapadne pokrajine, vidljive su od jutros u Beču, gde je deo autoputa „A4“, na prilazu u Beč morao biti zatvoren zbog izlivanja kanala Dunava iz korita.\nTakođe, i ugostiteljski objekti na Dunavu gotovo su u potpunosti u vodi. Ugostitelji potopljenih objekata se žale da je mnogo lica dolazi da posmatra poplavu i da im kradu sve što stignu.\nVatrogasci u Donjoj Austriji do sada su iz potopljenih kuća spasili 238 lica, a u gradu Dirnštajn, koji se nalazi delimično pod vodom, prekinuto je snabdevanje vodom.\nNa drugoj strani u pokrajinama Tirol i Salcburg počeli su radovi na uklanjanju štete koje su izazvale poplave.\nSpasilačke ekipe imale su danas težak zadatak da iz nabujalog Dunava kod Amštetena spasu pet članova posade jednog motornog čamca.\nKomandant vatrogasne jedinice u Amštetenu Filip Gutledere je rekao da se radilo o lovcima i vatrogascima, a spasilačke ekipe alarmirao je jedan vatrogasac koji je video nesreću i odmah potom je započela akcija spasavanja helikopterima i čamcima, što je okončano uspešno.\nKako bi se ubuduće pospešio rad spasilačkih ekipa austrijski vicekancelar Mihael Sspindeleger i predsednik pokrajine Donja Austrija Ervin Prel dogovorili su da se poveća budžet za vatrogasce u ovoj godini sa 88 na 95 miliona evra, kako bi bili u stanju da nabave potrebnu opremu.\nTakođe, zbog visokog vodostaja smanjena je proizvodnja struje na Dunavu, a pojedine hidroelektrane su morale obustaviti rad.\nBorbu protiv poplava na svoj način pokušava da pomogne i pivara „Brau Union“ – nudeći besplatno pivo spasilačkim timovima!\n„Od poplava pogođeni ugostitelji mogu da se jave nadležnom prodavcu ‘Brau Union’ i besplatno zatraže ukupno 150 litara pića – piva, bezalkoholnog piva, sokove i kisela voda“, navodi se u saopštenju pivare uz napomenu da ponuda važi i za vatrogasce i vojsku.


Radulović (DJB): Ovi izbori su farsa i predstava\nBeta 5. maja 2020. 14:10\nLider Pokreta Dosta je bilo (DJB) i poslanik Skupštine Srbije Saša Radulović izjavio je danas da se predsedniku Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandru Vučiću žuri da što pre održi izbora,“kako ga ne bi stigli rezultati njegove vladavine“, te da su predstojeći izbori „farsa i predstava za gradjane“.\nRadulović je na konferenciji za novinare u Skupštini Srbije rekao da tu farsu podržavaju pripadnici takozvane opozicije i tu nabrojao Šešelja, Šapića, Čomićku, Čanka, POKS i Zavetnike.\nRadulović je rekao da je ideja brzih izbora najviše podržana u medijima koji sada poručuju da se virus smirio i da je sve u redu, a do juče su ga predstavljali kao kugu i pravdali represivne mere.\nOn je pitao kako će se sada skupljati potpisi za izbore kad su okupljanja zabranjena i kako će se voditi kampanja bez predizbornih skupova. Radulović je podsetio da je Vučić rekao da ima 5,2 miliona punoletnih gradjana a na biračkom spisku je 6,7 miliona upisanih, i upitao kako će EU taj proces oceniti i da li će nastaviti da govori kako je Srbija na dobrom putu.\nLider DJB je rekao da je za sutra zakazana Skupština Srbije i da bi Srbija sa ukidanjem vanrednog stanje trebalo da se vrati u ustavne okvire iz kojih je izašla uvodjenjem bespotrebnog vanrednog stanja.\n„Govorili su svi u svetu da će biti 10 miliona mrtvih, prevareni smo i očigledno postoji neka agenda, jer je u Evropi polovina umrla u staračkim domovima, u Srbiji je četvrtina od svih žrtava iz istog staračkog doma, što je znak da su mere bile pogrešne, jer se nisu štitili stari, a zatvarani su zdravi ljudi“, rekao je Radulović.\nOn je dodao da je uništena ekonomija, da u Srbiji će cenu platiti gradjani, poljoprivrednici, zanatlije, a profitiraće banke i strane korporacije.\nGradjanima je poručio da će sve kazne koje su izrečene za kretanje tokom policijskog časa ćsutra pasti u vodu i da je dovoljno je da napišete žalbu da se mere ne mogu primeniti retroaktivno mere i da tražite blažu primenu zakona.\nAnketa je završena (pre 23 minuta).


Danas je zadnji dan trodnevnog tradicionalnog ilijaškog Sajma domaćih proizvoda » IlijašNet\nDanas je zadnji dan trodnevnog tradicionalnog ilijaškog Sajma domaćih proizvoda\nRedakcija 30. apr 2021 ID: 15057\nŠesti po redu, tradicionalni ilijaški Sajam domaćih proizvoda počeo je u srijedu na Gradskom šetalištu u Ilijašu. Danas je zadnji dan Sajma koji traje tri dana, a organizovan je s ciljem da okupi domaće proizvođače radi razmjene iskustava i zajedničkog djelovanja.\nNa ovogodišnjem, 6. tradicionalnom Sajmu u Ilijašu posjetioci u ponudi mogu naći bogat izbor kvalitetnih domaćih i tradicionalnih proizvoda ručne radinosti, hrane i pića, meda i ljekovitog bilja, ručno izrađenih odjevnih predmeta, predmeta za domaćinstvo i unikatnih suvenira.\nOrganizator je Udruženje Herbalos Sarajevo uz podršku Općine Ilijaš.\nUkoliko smatrate da sadržaj objavljen ovdje krši Vaše autorsko, lično ili drugo pravo ili interes, možete zahtijevati objavu odgovora ili ispravke. Sadržaj iznad je u naš sistem unešen 30. apr 2021 @9:35 od strane autora Redakcija osim ako nije navedeno drugačije (preuzeto, izvor obavezan) i numerisan je unikatnim brojem SN1/2104-300935-15057 koji možete koristiti tokom prijave kako bi znali o kojem se sadržaju radi. Sve pritužbe i prigovore možete slati na e-mail adresu ilijasnet@gmail.com. Materijal poslat na ovu e-mail adresu će se smatrati pravovaljanim. Svi drugi oblici prigovora neće se smatrati relevantnim i portal IlijašNet nema obavezu postupiti po istim. Komentari na društvenim mrežama ne predstavljaju stavove portala IlijašNet te su odgovornost autora komentara.\nOpćina Ilijaš: Program obilježavanja Dana šehida 2021.\nMinistar kulture i sporta KS Samir Avdić posjetio Općinu Ilijaš


Muzika | Oceni\nNaslovna > Umetnost i mediji > Muzika\nLjubitelji dobrog rok zvuka retko imaju priliku da cuju nesto novo, a kvalitetno. Ja sam, kao veliki fan ove grupe, bila odusevljena informacijom da je krajem avgusta … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod Muzika | 18 komentara\nObjavljeno 06/12/2011 od strane coka\nSredinom ove godine je izasao novi album benda Hladno Pivo. Ja sam fan ovog benda, ali cu se truditi da budem sto objektivnija pri opisu. Album se … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod Muzika | 22 komentara\nObjavljeno 09/11/2011 od strane tammy07\nCuvene „devedesete“ proslog veka koje su iznedrile turbo folk (i slicne nakazne papazjanije koje su dominantno vladale na ovim muzickim prostorima) u vreme ratova i kriza (iz … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod Muzika | 17 komentara\nObjavljeno 02/06/2011 od strane anaRhISTA\nVeoma zanimljiv i čudan album Neil Young-a snimljen početkom 2010. godine u saradnji sa producentom Danijelom Lanoisom po kome je album i dobio ime. Lanois je priznati … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod Muzika | 6 komentara\nObjavljeno 26/05/2011 od strane roadsrb\nAko se neko „naradio“ u svojoj karijeri onda je to zasigurno Bon Jovi! Za svojih 27 godina postojanja ovaj bend je objavio 11 studijskih albuma, nekoliko live … Nastavite sa čitanjem →\nGuns ‘N’ Roses, Chinese Democracy (2008.)\nObjavljeno 25/05/2011 od strane roadsrb\nWelcome to the jungle… Sweet child o mine! Najopasniji, najkontroverzniji i jedan od najpopularnijih bendova u istoriji rock muzike- Guns ‘n’ Roses! Nije sve isto kao i … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod Muzika | 27 komentara\nObjavljeno 23/05/2011 od strane joksmor\nNa poslu cesto slusam jednu istu radio stanicu, ali sam primetio da kolega cesto pusta vrlo dobru muziku koja se retko cuje na nasim radio stanicama. Rekao … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod Muzika, TV i radio, Web | 38 komentara


Prirodni lekovi protiv bolova: Nabavite sledeće začine | Radio Delta 89.5\nPrirodni lekovi protiv bolova: Nabavite sledeće začine\nUmesto lekova vi na prirodan način pobedite bol, a ovi začini će vam pomoći u tome.\nNajbolja za: bolove u stomaku, sindrom iritabilnih (nervoznih) creva i depresiju.\nZašto je lekovita? To je začin koji oboji svako jelo u lepu žutu boju. Glavni je sastojak kurkumin, koji ima antiupalne karakteristike. U jednoj studiji pokazalo se da kurkumin uklanja bol u predelu želuca jednako dobro kao ibuprofen. Druga studija pokazala je da smanjuje simptome sindroma iritabilnih (nervoznih) creva i upale za 50 posto, a pokazala se efektnom i u suzbijanju depresije.\nKako je uzimati: Dodajte pola kašičice tog začina u hranu svaki dan, a posebno uz jela koja sadrže masnoću i crni biber jer ti sastojci podstiču njenu apsorpciju.\nBudite oprezni: Patite li od dijabetesa, porazgovarajte sa svojim lekarom pre nego što uvrstite kurkumu na jelovnik. U kombinaciji s lekovima za dijabetes možete dosta spustiti šećer.\nZašto je lekovit? Crni biber prirodni je lek koji se koristi u kineskoj medicini već stotinama godina. Sadrži piperin koji se smatra analgetikom, a povećava i apsorpciju hranljive vrednosti u organizmu.\nPročitajte i: Jabukovo sirće i prokuvana voda: Prirodan eliksir koji leči mnoge bolesti\nKako ga uzimati? Sveže samleveni crni biber dodajte svom ručku ili večeri kako biste bili sigurni da dobijate maksimum korisnih vrednosti iz njega.\nBudite oprezni: Piperin može usporiti razgradnju nekih lekova za bolesti srca i probleme s epilepsijom, pa svakako porazgovarajte s lečnikom ako planirate uzimati veće količine crnog bibera.\nNajbolja za: gastritis i opuštanje grčeva u crevima.\nZašto je lekovita? Ovo je odličan lek protiv grčeva i bolova u crevima jer sadrži mentol i menton koji prirodno opuštaju.\nKako je uzimati? Jednu kašičicu sušene mente u listićima prelijte s 200 ml vruće vode. Pustite da tako odstoji 10 minuta, procedite od tečnosti i pijte taj čaj tri puta dnevno između obroka.\nBudite oprezni: Menta može pogoršati žučni kamen i simptome osoba koji pate od gastroezofagealne refluksne bolesti (GERB), pa porazgovarajte sa svojim lekarom ako imate takvih tegoba.\nPrethodni članakIzmena režima saobraćaja u bloku ulica Vase Stajića i Železničke u subotu 12.oktobra\nSledeći članakPredjelo savršenog preseka: Rolat od mlevenog mesa i jaja


Nesreća u Novom Sadu: Mladić pao sa Petrovaradinske tvrđave i poginuo\nNesreća u Novom Sadu: Poginuo mladić nakon pada sa Petrovaradinske tvrđave\nU toku je uviđaj policije i još uvek nisu poznati razlozi za preskakanje te ograde i druge okolnosti ovog nesrećnog slučaja koji se desio na putu pored Exit festivala, navodi se u saopštenju Egzit festivala\n11.07.2015. - 15:57h 22:30h Autor: Tanjug\nJedan mladić stradao je sinoć u Novom Sadu tokom održavanja Egzita, a kako su saopštili organizatori festivala, nesreća se dogodila na putu van prostora gde se festival održava, nakon što je mladić napustio festival.\nKako se navodi u saopstenju, u toku je uviđaj policije i još nisu poznate okolnosti ove nesreće.\n"Sudeći po očitivanju vremena ulaska, mladić se veoma kratko zadrao na Exitu i nakon što je izašao kroz festivalske kapije, uputio se izvan festivalskog prostora prema Kameničkom putu. U pitanju je osvetljen prostor na kojem se nalazi trajna ograda postavljena pre više godina od strane gradskih slubi koje upravljaju tvrđavom, a na kraju kojeg se nalazi bedem visok oko 20 metara.\nU toku je uviđaj policije i još uvek nisu poznati razlozi za preskakanje te ograde i druge okolnosti ovog nesrećnog slučaja koji se desio na putu pored Exit festivala", navodi se u saopštenju Egzit festivala.


STUDIJA O KORONA VIRUSU – Top vesti\nSTUDIJA O KORONA VIRUSU\nSvetAutor:Goran Mitrović10. Jul. 202009:57 > 12:41\nMuškarci, Afroamerikanci, stariji od 65 godina i dijabetičari imaju najveći rizik od smrtnog ishoda ako se zarazi virusom covid-19, potvrdila je najveća studija o koroni do sada.\nStudija je, kako piše Dejli mejl, proučila medicinsku dokumentaciju 17,2 miliona ljudi i gotovo 11.000 smrtnih slučajeva koronavirusa u Engleskoj.\nOtkriveno je da 48 odsto veću verovatnoću da umru od korone imaju Afroamerikanci od belaca, dok pripadnici indijske, pakistanske ili bangladeške nacionalnosti imaju oko 44 odsto veći rizik od smrti.\nMuškarci imaju 59 odsto veću verovatnoću da će umreti ako se zaraze nego žene.\nProfesor Ben Nojman, biolog sa teksaškog Univerziteta A&M i Univerziteta Reding u Engleskoj, nije bio uključen u istraživanje, ali tvrdi sledeće:\nDoktor Tom Vingfild, lekar sa liverpulske Škole za tropsku medicinu, dodao je:\nGledajući stope smrtnosti u svakoj grupi oni su mogli da uporede kako je svaki faktor promenio rizik od smrti uzrokovane virusom kovid-19.\nEpidemiolozi iz sveta i iz Srbije: Korona ubija gojazne!\nTajna koronavirusa: Ubija stare, a štedi decu\nSZO: Koronavirus više ubija muškarce nego žene\nMeđutim, jedina stvar koja se isticala u ovom istraživanju je bila upravo činjenica da osobe sa povišenim krvnim pritiskom nisu imale veći rizik od smrti u poređenju sa onima koji ne pate od ovog problema. Štaviše, statistika je otkrila da je rizik bio 13 procenata niži kod ljudi obolelih od hipertenzije.\n“Razlozi za obrnutu povezanost hipertenzije i smrtnosti kod starijih ljudi su nejasni i zahtevaju dalja ispitivanja”, navode istraživači.\nKurc upozorio na “jeftine balkanske testove na koronu”\nSljedeća objava KAKVA CRNA REVIZIJA,I OD KOGA I ZA KOGA?


Picula: Evropske institucije dugo upozoravale na rad Medenice\nTanjug 23. aprila 2022. 20:53\nPODGORICA – Privođenje bivše predsednice Vrhovnog suda Vesne Medenice ima potencijala da posluži kao okidač za razbijanje dugog i čvrstog lanca korupcije i organizovanog kriminala u Crnoj Gori, izjavio je izvestilac Evropskog parlamenta Tonino Picula.\nPicula je za podgoričku Novu M kazao da su evropske institucije dugo upozoravale na delovanje Medenice, zbog čega, kako je naveo, ne čudi oštra reakcija javnosti.\n„U svakom slučaju, ovo privođenje ima potencijala da posluži kao okidač za razbijanje dugog i čvrstog lanca korupcije i organizovanog kriminala. Luka Bar, za ljude koji se bave organizovanim kriminalom već dugo predstavlja bescarinsko područje, područje bezvlašća“, rekao je Picula.\nPicula je kazao da je u Luci Bar nekoliko puta razbijen lanac krijumčarenja robom.\n„I svaki put je to bilo obeleženo napisima kako je to kraj, ali u najboljem slučaju radi se o početku kraja, jer hobotnica korupcije ima duge krake“, ukazao je specijalni izvestilac za Crnu Goru.\nOn je istakao da je potrebno stabilno pravosuđe za obračun sa kriminalom.\n„Preko je potrebno da pravda i sudstvo u Crnoj Gori prodišu u nekontaminiranom okruženju i zaista se nadam da će sve korumpirane osobe na položajima što pre biti uklonjene iz sudstva“, kazao je Picula, prenela je Mina.


Biševac: Da završimo započeto i budemo motor razvoja Sandžaka - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Biševac: Da završimo započeto i budemo motor razvoja Sandžaka\n3Piše: Beta 09. septembra 2020. 22.09\nBiševac, za čiji izbor je glasalo 27 odbornika, rekao je nakon izbora da će biti gradonačelnik svih građana Novog Pazara i da će se truditi da taj grad učini boljim mestom za život.\n„Koliko god da je vreme krize i suočavamo se sa velikom borbom koju vodi ceo svet protiv korona virusa, trudićemo se da započete projekte završimo i nove započnemo, jer smo to obećali građanima. Novi Pazar mora da postane motor razvoja Sandžaka. Moramo mnogo da radimo, neće biti lako, ali svi zajedno moramo da doprinesemo oporavku grada, uz pomoć Vlade Srbije, naše dijaspore i prijatelja iz čitavog sveta“, izjavio je on.\nBiševac, koji je diplomirani ekonomista, na čelu Novog Pazara je od 2016. godine, a ranije je bio direktor Sportskog saveza i filijale Nacionalne službe za zapošljavanje u tom gradu.\n„Naš najveći uspeh u prethodne četiri godine je relaksacija političke situacije u Novom Pazaru i stvaranje povoljnog ambijenta koji je doprineo razvoju ovog grada. Po prometu smo među prvih pet gradova u Srbiji i to je ono čemu težimo, ulaganje u Novi Pazar i njegovo privredno i svako drugo uzdizanje“, rekao je.\nPrema njegovim rečima, u prethodnom periodu realizovani su brojni infrastrukturni projekti u svim delovima grada, da su povećana izdvajanja za obrazovanje, zdravstvo, energetiku, sport, turizam i socijalu.\n„Ja sam čovek kompromisa i čovek koji uvek traži bolja rešenja ma ko ih ponudio i mislim da ima prostora da svi zajedno nađemo zajedničke interese s ciljem poboljšanja uslova života naših sugrađana. U svakom trenutku stojimo na raspolaganju kao gradski službenici, da pomognemo gde možemo, da odgovorimo na pitanja na koja možemo i da podelimo breme ovog vremena sa našim sugrađanima“, naveo je Biševac.\nOdbornici Stranke pravde i pomirenja (SPP) kritikovali su Biševca tokom sednice, tražeći njegovu odgovornost zbog velikog broja preminulih građana Novog Pazara od posledica infekcije korona virusom, a predstavnik te odborničke grupe Admir Muratović je prilikom njegovog izbora ćutao za govornicom, rekavši da je to „sve što ima da kaže o Biševcu“.\nČlan Stranke demokratske akcije (SDA) Sandžaka Enis Imamović rekao je da mu je žao što je izvršna vlast izabrana bez utvrđivanja odgovornosti za sve što se dešavalo tokom epidemije.\n„Gradonačelnik i njegov zamenik su mi prijatelji i kao prijatelj im savetujem da se ne prihvatuju te odgovornosti. Trebalo bi raspisati nove lokalne izbore jer sada imamo novu realnost pa bi i novi lokalni parlament oslikavao realno stanje stvari u Novom Pazaru“, dodao je Imamović.\nDosadašnji zamenik gradonačelnika i član SNS-a Nebojša Ravić imenovan je za člana Nadzornog odbora „Parking servisa“, a za predsednika tog organa upravljanja izabran je Rešad Džuburović.\nNovi saziv Gradskog veća činiće Ulfeta Demčović, Fevzija Murić, Mirsad Jusufović, Hanefija Brničanin, Enes Buhić i Latif đerlek ispred liste „Evropski Novi Pazar – Rasim Ljajić“ i Tihomir Ratković, Milica Glođović i Nedžad Plojović sa liste „Aleksandar Vučić, Ivica Dačić – za našu decu“.\nLokalni parlament usvojio je odluku o formiranju Apotekarske ustanove na osnovu koje će ona biti odvojena od Doma zdravlja, dok je za vršioca dužnosti direktora izabrana Sanela Prenča.\nLokalni parlament je konstatovao ostavku direktora JKP „Vodovod i kanalizacija“ Hanefije Brničanina, a na njegovu poziciju imenovao Gradimira Nedeljkovića, dosadašnjeg člana Gradskog veća.\nPredlozi odbornika SDA Sandžaka i SPP da se formiraju razne komisije koje će utvrditi šta se sve dešavalo tokom krize izazvane epidemijom kovida-19 u Novom Pazaru i kupovini zemljišta za izgradnju škole u Šutenovcu nisu usvojene.\nNihat Biševac, Rasim LjajićNovi Pazar\n10. septembra 2020. u 08.28\nDirektori skola otpustaju zaposlene koji su primljeni na odredjeno vreme,i zaposljavaju natavnika iz raske i sandzaka.\nKrece ciscenje i krecenje.\n10. septembra 2020. u 11.14\nGrad sa najgorom infrastrukturom u Srbiji. Grad gde se obilaznica gradi 20 godina. Grad gde finansijeri Rasima Ljajica mogu da prave zgrade bez i jednog parking mesta , i grad gde nema nijedna javna garaza. Grad gde su napravljene desetine zgrada a nije nijedna nova ulica probijena.\n10. septembra 2020. u 11.32\nkoji naziv liste, za evropski novi pazar, a u njemu nista nije evropsko, kao prvo, ponasanje te tamosnje elite, pa onda nadalje , zdravstvo, infrastruktura itd.


Samo 15 minuta šetnje sedmično može da utiče na emocije, mentalno zdravlje, a možda i na želju za novim saznanjima.\nDo ovog zaključka došli/e su naučnici/e iz Kalifornijskog univerziteta u San Francisku. Oni su odabarali 60 zdravih osoba starijih od 60 godina kako bi utrvrdili uticaj šetnje na mentalno zdravlje i emocije.\n“Osjetićete promjenu poslije samo jedne šetnje u prirodi i to za samo 15 minuta sedmično, važno je da se opustite i brige ostavite kod kuće”, istakla je dr Virginia Sturm, vanredna profesorica neurologije na ovom univerzitetu.\nProfesorica je predvodila tim koji je sproveo eksperiment kako bi se otkrili jednostavni i jeftini načini za poboljšanje mentalnog zdravlja, a zaključili su da i 15 minuta šetnje u prirodi sedmično može biti dovoljno za poboljšanje mentalnog zdravlja.\nUčesnici u istraživanju, koji su podijeljeni u dvije grupe, trebalo je da jednom sedmično prošetaju prirodom 15 minuta, sami i laganim tempom. Zamoljeni su da tokom šetnje što manje koriste mobilne telefone ili druge uređaje.\nIstraživači su pomoću upitnika pratili obje grupe tokom osam sedmica, interesovalo ih je kako se učesnici osećaju poslije svake šetnje, čak i u danima kada nisu šetali. Pitanja su bila o čemu razmišljaju tokom šetnje, da li su raspoloženi i kako se tada osjećaju. Svi učesnici su zamoljeni da naprave selfie na početku i na kraju svake šetnje.\nIako je prva grupa više šetala od druge, dnevna istraživanja otkrila su da je druga grupa ispoljila želju za saradnjom i pomoć drugima, kao i saojsećanje i zahvalnost, tokom osam sedmica istraživanja. Istovremeno, učesnici su istakli da se poslije istraživanja znatno manje plaše.\nA istraživači, koji su pregledali selfieje učesnika, primijetili su da su u drugoj grupi ipak sretniji osmijesi. Ali selfiji su se vremenom mijenjali: ispitanike druge grupe počeo je više interesovati krajolik.


Inspirisani umetnicima ranih 1900-ih, čiji bogati ateljei ideja preplavljuju kolekciju jesen/zima 2019 holandskog luxury casual brenda SCOTCH&SODA, godinu završavamo najkreativnijom klasom do sada. Od klasičnog baletskog igrača do sinth-pop vokala, oni donose neočekivane komade u prazničnoj kampanji. Sledite njihovo vodstvo. Uzmite svoje\nPoznati italijanski modni dvojac Dolce & Gabbana igra na kartu glam faktora u svojoj poslednjoj kampanji posvećenoj beauty proizvodima. Pod nazivom #BeaQueen, fotografije prikazuju modele i glumice među kojima su Monica Bellucci, Bianca Balti, Joony Kim, Chiara Scelsi i Catherine Loewe. Fotografski dvojac Mert i Marcus akenctuju polirane\nKendall Jenner u kampanji za Valentino\nAmerička voditeljka i jedan od najuposlenijih supermodela današnjice, deo klana Jenner-Kardashian, 23-godišnja Kendall Jenner nastavlja da niže uspešne poslove i vrlo atraktivne kampanje. Poslednji u nizu poduhvata ove uspešne mlade žene jeste kampanja za novu kolekciju torbi modnog dizajnera Valentina Garavani. Predstavljamo vam\nSvojevrsna modna poslastica pod nazivom Journey One Fashion Night nedavno je priređena u divnom ambijentu hotela Zepter na Terazijama. Pored dizajnerskog dvojca Vladane i Bojane Veljković, modnoj publici u Beogradu, predstavila se i dizajnerka Dijana Honneger, kao i renomirani brend košulja Roberto Baressi koji je dao je dozu elegancije modelima\nBella Hadid u holiday kampanji Michael Kors\nSupermodel Bella Hadid vraća se kao lice praznične kampanje MICHAEL modne kuće Michael Kors za 2019. godinu. Ona se pridružuje Salomon Diazu i Austinu Augieu u dinamičnim kadrovima začinjenim snegom. Kampanju je fotografisala Cass Bird. Bella nosi grafički color-block outfit, kojim dominiraju žuta, crna i bela. U prazničnoj sezoni akcenat\n"Oduvek sam volela haljine i tokom adolescencije sanjala da postanem modni dizajner. Kada sam kroz rad u modnim kompanijama otkrila značaj mode i njenu narativnu snagu, odlučila sam ispričati svoju priču. To je za mene bila prirodna evolucija dugogodišnjeg sna", reči su Jasenke Stekić, idejnog tvorca modnog brenda GRACE. Zanima me ideja\nEmma Stone, Alicia Vikander i Léa Seydoux zablistale su u novoj kampanji Louis Vuitton za nove klasike, izbor amblematičnih kožnih proizvoda popularne modne kuće. Tri ambasadorke Louis Vuittona izabrana su da prikažu Maison's New Classics, kolekciju kožnih proizvoda koji su postali moderne ikone. Emma Stone, Alicia Vikander i Léa Seydoux ž\nTeddy devojke - subkultura stila pomalo zaboravljena, poslužila je kao glavna inspiracija jesenje kolekcije kultnog francuskog brenda. Zahvaljujući predstavljenim modelima pratimo istoriju bandi devojčica iz 50-ih godina koje su se pobunile protiv štednje, trgujući svojim knjigama o obrocima za Edvardanske ukrase. Photo:Profimedia Kad se\nZendaya i Tommy Hilfiger oživljavaju duh 70-tih\nNekadašnja Diznijeva zvezda, danas veoma uspešna pevačica i glumica, Zendaya, ponovo se udružila sa američkim modnim magom Tommy Hilfigerom i predstavila jesenju kapsula kolekciju od koje zastaje dah. Kolekcija slavi samouvereni stil oblačenja moderne žene, a svaki komad je dizajniran s namerom da naglasi snagu i samopouzdanje.


Na snimku ispod se jasno vidi koliko je kapacitet pluća pušača smanjen u odnosu na zdrava nepušačka pluća.\nOva pluća su decenijama bila izložena duhanskom dimu.\nOvaj video ne samo da pokazuje koliko zdrava pluća više mogu da se rašire od pušačkih, što je podsjetnik na činjenicu da pušači sve teže udišu vazduh, već i činjenica koliko zdrava pluća imaju drastično drugačiju roze boju u odnosu na pušačka koja pretenduju da postanu crna…


Oliver Frljić u Sarajevu | N1 Srbija\n11.10.2016. |00.36 >00.39 |\nMESS je više ličio na nered, nego na teatarski festival. Prvo pozivi da se predstava Olivera Frljića skine sa repertoara, pa policija na ulazu, skandiranje "Hoćemo predstavu", a onda i sigurnosni skener koji čeka gledaoce. Uprkos najavi da će se "Naše nasilje i vaše nasilje" održati interno, gledaoci su ušli. Predstava nije odnela glavnu nagradu, ali je digla prašinu.\nDirektor festivala MESS Nihad Kreševljaković kaže da ni organizatori festivala nisu bili stopostotno sigurni treba li predstava da se održi.\n“To je bila moja odluka, gde sam ja procenio da se predstava treba održati da bi se sačuvao kontinuitet festivala, ali da istovremeno ne bude otvorena u potpunosti za javnost. Ustupili su protesti. Ja zahvaljujem publici koja je izrazila svoju želju da ne bude predmetom takvih situacija”, kaže Kreševljaković.\nŠta u estetskom smislu ostaje od predstave kad joj se uzme kontroverzna nota?\nGlumac i član stručnog žirija MESS-a Ermin Bravo kaže da je predstava dobra. “Mi smo je uzeli bez obzira na sve u razmatranje za nagrade. Imali smo druge predstave za koje smo bili jednoglasni da trebaju dobiti nagrade. Dobro je da je predstava održana, mi to vidimo kao pobedu Sarajeva, pobedu duha Sarajeva”, ističe Bravo.\nZa reditelja predstave i za direkciju MESS-a, ova predstava je suštinski kritika postkolonijalne Evrope, nasilnog ekstremizma i evropskog odnosa prema izbeglicama.\nScene koje su označene kao eksplicitne bile su one u kojima se verski simboli, kao što su krst ili hidžab, kombinuju sa scenama koje prikazuju nasilje ili seks. Sarajevska publika nije imala problema, scene su im bile smešne tokom izvođenja. No, za Katoličku crkvu nema opravdanja za njihovo korištenje...\nSuština je u neprimerenom sadržaju, poručuje Ivo Tomašević, generalni sekretar biskupske konferencije BiH.\n“Hteo bih reći da u središte treba staviti ono što je potreškoća, izvrgavanje ruglu onoga što je nama hrišćanima najsvetije. To je poteškoća, a ne prebacivanje na pismo kojima je kardinal upozorio nadležne”, kaže Tomašević.\nNa društvenim mrežama ne prestaju reakcije, pa je tako na svom Fejsbuk profilu kantonalni premijer, Elmedin Konaković poručio da Sarajevo ne zaslužuje ovakav crikus, i da će se rad organa MESS-a ispitati. U međuvremenu, sloboda umetnika i uvreda vere dva su ekstrema između kojih još traju rasprave o predstavi Olivera Frljića.\nOliver Frljić sarajevo pozorište


Dan online - Drustvo: Ugroženi od režima i taloga iz regiona - 2017-01-23\nDrustvo DAN NOVINARA DOČEKUJEMO U TEŠKOM POLOŽAJU\nUgroženi od režima i taloga iz regiona Nedostatak političke volje da se otkriju nalogodavci napada na naše kolege i urede uslovi medijskog poslovanja i te kako utiču da se novinari ne mogu osjećati slobodno i bezbjedno u svom radu – ocijenio je Nikola Marković Najveći problemi za novinarsko društvo su neriješeni slučajevi napada na novinare – ocijenila Tadić Mijović\nNerasvijetljeni napadi na novinare, jaki politički i poslovni interesi i pritisci nad medijima najveći su problemi sa kojima se suočavaju medijski radnici u Crnoj Gori uoči 23. januara – Dana novinara Crne Gore, ocijenili su sagovornici „Dana“. Oni izražavaju skepsu da se pri sadašnjem stanju stvari situacija može poboljšati, ukazujući da do danas nije riješeno ubistvo osnivača i glavnog i odgovornog urednika „Dana“ Duška Jovanovića, koje se desilo prije skoro 13 godina. Za taj zločin osuđen je jedino Damir Mandić, na 19 godina zatvora, i to za saučesništvo.\nPredsjednik Komisije za istrage napada na novinare i urednik „Dana” Nikola Marković izjavio je da i ovaj praznik struke dočekujemo sa brojnim nerasvijetljenim napadima na naše kolege i u atmosferi gdje medijski talog pokušava srozati i uništiti sve što su generacije novinara decenijama stvarale.\n– Nedostatak političke volje da se otkriju nalogodoavci napada na naše kolege i urede uslovi medijskog poslovanja i te kako utiču da se novinari ne mogu osjećati slobodno i bezbjedno u svom radu. Umjesto slobode i jednakosti, danas u Crnoj Gori možemo govoriti o favorizovanju režimskih štampanih i elektronskih medija. Umjesto da se afirmiše istraživačko novinarstvo, koje će biti najveći kontrolor vlasti i njene moći, imamo situaciju da poltronsko novinarstvo sve više uzima maha. Nažalost, mediji postaju kusur u dilovima vrha režima i raznoraznih tajkuna, a prvo što u takvim situacijama strada jesu profesionalni standardi. Zbog toga već godinama imamo situaciju da raznorazni medijski savjeti služe ne za podizanje kvaliteta u medijima, već da budu režimska batina u obračunu sa nezavisnim medijima. Da nade ipak ima, i da postoji kakva takva vrsta građanskog otpora takvim namjerama, govori i podatak da su nezavisni štampani mediji najtiražniji i da im se najviše vjeruje – istakao je Marković.\nMilka Tadić Mijović iz „Monitora“ smatra da su najveći problemi za novinarsko društvo svi neriješeni slučajevi napada na novinare. Ona je napomenula da država, ni nakon toliko godina od ubistva osnivača i glavnog i odgovornog urednika „Dana“ Duška Jovanovića pa preko napada na brojne kolege, do danas nije uspjela da riješi te slučajeve.\n– Problem je što ova vlast ima svoje medije, privilegovane medije, kojima, kao što smo vidjeli po istraživanjima CGO, usmjerava najveći dio oglašivačkog kolača. Samom takvom preraspodjelom su nejednaki uslovi na tržištu – upozorila je Tadić Mijović.\nNapominje da je država najveći oglašivač u ovoj zemlji, i da vlast takvim finansiranjem iz javnih fondova pokušava da ekonomski podrije kritičke medije.\n– Problemi su nepostojanje fer uslova na tržištu. To je jedan od problema, ali se mediji suočavaju i sa ostalim vrstama pritisaka – dodala je ona.\nIz Centra za građansko obrazovanje (CGO) ukazali su na sve teži položaj novinara i nezavisnih medijskih kuća u Crnoj Gori, kao i na nezainteresovanost vlasti da doprinesu stvaranju povoljnog ambijenta za razvoj medija.\n– Do danas su ostali brojni nerasvijetljeni fizički napadi na novinare u Crnoj Gori, na nezavisne medijske kuće i njihovu imovinu, ali i ubistvo glavnog i odgovornog urednika dnevnog lista „Dan” Duška Jovanovića. Poslednih godina, ovom teretu koji stoji na leđima svih koji rade u medijima, dodaju se i drastično otežani uslovi rada novinara i posledični odlazak mnogih iz ove profesije zbog loših primanja, a što sve ima svoj izraz i u padu profesionalnosti izvještavanja – ocjenjuju u ovoj NVO.\nPodsjetili su da i njihovo poslednje istraživanje pokazuje da finansiranje medija iz javnih fondova u Crnoj Gori ostaje neregulisano, nekontrolisano i netransparentno, a da potrebne zakonske intervencije nijesu napravljene.\n– Postojeći zakonski okvir ne prepoznaje potencijalnu vezu između finansiranja medija iz javnih fondova po različitim osnovama i uticaja tog novca na slobodu medija i ekonomsku (ne)stabilnost medija, niti posmatra odluke o oglašavanju kao mogući vid diskriminacije medija i pokušaja uticaja na uređivačku politiku. Ovo istraživanje godinama ukazuje da država vrši neprimjeren uticaj na medijsko tržište, kroz netransparentna i selektivna finansijska izdvajanja javnih sredstava, putem oglašavanja i reklamiranja, ali i druge vidove finansiranja medija – navode u CGO.\nCGO naglašava da je uloga medija u razvoju demokratskog društva nezamjenjiva i da su vlasti dužne da svim medijima i novinarima obezbijede uslove za slobodan rad, bez pritisaka i bilo kojeg oblika cenzure.\nPrema prošlogodišnjem izvještaju Fridom hausa, Crna Gora je nazadovala na polju medijskih sloboda. Naša država je sa 39. pala na 41. mjesto u Evropi i ima status djelimično slobodne zemlje kada je u pitanju sloboda medija. Reporteri bez granica Crnu Goru su prošle godine stavili na 106. mjesto na svijetu po pitanju slobode medija. Od ostalih zemalja regiona, Crna Gora je po ovom izvještaju bolja samo od Makedonije. A.O.\nPovodom Dana novinara Crne Gore, Sindikat medija apelovao je na solidarnost među zaposlenima u medijima.\n– Ne okrećite glavu od problema koje imaju ljudi koji rade sa vama i ne ostavljajte ih same. Udružujte se, osnivajte sindikate i udruženi utičite na uslove u kojima radite. Ako nijeste saglasni sa zahtjevima nadređenih i njihovim viđenjem novinarstva, kažite im to. Ako ne ukažete na problem, on se nikad neće riješiti – poručili su iz Sindikata.\nDodali su da je u protekle tri godine 725 radnih mjesta u medijima ugašeno.\n– Mediji se gase i ratuju između sebe, na Kodeks novinara se malo ko osvrće i po svim parametrima situacija je iz godine u godinu sve gora – ocjenjuju u ovoj organizaciji.\nNovinari, kao nosioci informativnih i obrazovnih uloga, pokretači pozitivnih promjena i kontrolori vlasti, zaslužuju bolji status u društvu, a obaveza sistema je da radi na unapređenju tih uslova, poručeno je iz institucije Zaštitnika ljudskih prava i sloboda.\nIz te institucije su čestitali svim zaposlenima u medijskom sektoru 23. januar, Dan novinara Crne Gore, i poželjeli uspjeh i napredak u radu.\n– Nesporno je da novinari kao nosioci informativnih i obrazovnih uloga, pokretači pozitivnih promjena, kontrolori vlasti i svjedoci svih društvenih procesa, zaslužuju bolji status u društvu, a obaveza je sistema kao cjeline da kontinuirano radi na unapređenju tih uslova, prije svega u ekonomskom i bezbjednosnom, ali i u svakom drugom smislu – navodi se u saopštenju Zaštitnika.\nBorba za život i profesionalizam\nDirektorica i glavna urednica Televizije Prva Sonja Drobac poručila je da se crnogorsko novinarstvo bori za život i profesionalizam. Ona smatra da postoje dvije glavne prijetnje kojima su mediji i novinari danas izloženi u Crnoj Gori.\n– Prva je činjenica da su mnogi drugi interesi – politički, biznis ili iz nekih drugih centara – jači od interesa profesionalizama u Crnoj Gori. To je jedna stvar koja nas opterećuje. Druga se tiče ekonomije, odnosno činjenice da svi mi koji živimo od ove profesije, živimo i radimo pod prijetnjom malog tržišta. Naše tržište je malo i na takvom tržištu mediji su jako teško samoodrživi. Te dvije stvari praktično određuju naše novinarstvo danas. Crnogorsko novinarstvo bori se za život i profesionalizam, i između te dvije prijetnje, scile i haribde, pokušavamo da plovimo – kazala je Drobac za „Dan“.\nOna smatra da skoro i ne postoji mogućnost da će situacija biti bolja.\n– Teško da će tržište biti veće, što ne znači da na to ne može da se utiče. Zajednički rad medija i ako bi nas vodila ideja profesionalizacije i regulacije tržišta, to bi moglo da dovede do rasta tržišta. Ali to je utopija upravo zbog prvog problema – zbog političkih i biznis interesa. Ali, sada se umnožavaju centri koji takođe žele da imaju uticaj, koji kontrolišu medije, umnožavaju se oni koji imaju mogućnost da utiču na funkcionisanje medija. S druge strane, mediji ne rade ništa da bi ojačali interes profesionalizma – ukazala je Drobac.


Nega kože tela - Professor Milojevic - Clinical Skin Care\nPROFESOR MILOJEVIĆ, VIŠEGRADSKA 29, BEOGRAD | +381692003373 | OFFICE@PROFESSORMILOJEVIC.COM\nbroj artikala: 0, cena: 0.00\nEfikasnost hemijskih pilinga\nPlatalets Rich Plazma\nPoremećaji folikula dlaka\nUloguj se Kreirajte nalog\nTrenutno nema artikala za izabranu kategoriju.\nŠTA JE HPV? Humani papiloma virus predstavlja grupu virusa koji izazivaju infekciju kože i sluzokože kod muškaraca i žena. Procenjuje se da je oko 80% seksualno aktivne populacije zaraženo nekom vrstom ovog virusa. HPV se prenosi direktnim kontaktom sa zaraženo...\nKako se izboriti sa viškom kilograma posle praznika?\nKAKO SE IZBORITI SA VIŠKOM KILOGRAMA POSLE PRAZNIKA? Iako je najlepši deo zimske sezone, period slava i novogodišnjih praznika, ipak oni imaju i svoju drugu stranu. Za vreme praznika i slava, skloni smo prejedanju i konzumiranju masne i teške hran...\nCELULIT I KAKO GA SE REŠITI Ukoliko ste iste kao i većina žena (90%), onda vrlo dobro znate kako izgleda celulit. Imate ga na butinama, zadnjici ili na stomaku, a nekada i na gornjem delu ruku. Iako ga skoro sve žene imaju, malo je onih koje ga prihvataju zdravo za go...\nGubitak kose i kako se izboriti sa tim\nŠta dovodi do opadanja kose?\nGubitak od šezdeset do stotinu dlaka dnevno smatra se normalnim, sve preko tog broja smatra se pojačanim opadanjem kose i ukazuje na problem koji treba rešiti. Šta dovodi do opadanja kose? Razlozi za opadanje kose mogu biti različiti ali...\nNekoliko saveta za negu lica\nKoliko umemo da uživamo u šminkanju, u tolikoj meri nam skidanje iste može predstavljati veliku muku. Pored toga što je važno imati kvalitetno sredstvo za skidanje šminke toliko je važno znati pravilno očistiti lice jer je i to deo nege. Evo nekoli...\nIzbegnite akne u zimskom periodu\nTri načina da sačuvate kožu tokom hladnih dana\nSvi smo upoznati sa time da se izgled kože menja tokom godine u zavisnosti od godišnjeg doba. Ukoliko imate probleme sa masnom kožom i aknama, verovatno ste primetili da je tokom zime koža sklonija tome da "bukne" u vidu akni i bubuljica. Do ovoga dolazi usled vi...\nSvestran, profesionalan, entuzijastičan i predusretljiv – reči su kojima rado opisujem stručni tim Ordinacije Profesora Milojevića. Godinama unazad nepobitno potvrđuju i u svakom smislu opravdavaju ukazano poverenje, zbog čega ih toplo preporučujem svim svojim prijateljima i poznanicima.\nPrvi put sam za ordinaciju prof. Milojevića čula 2011. godine kada sam sa 25 godina dobila užasne akne na licu koje su pored estetskog problema bile praćene svrabom i bolom na dodir što je stvaralo neprijatnosti prilikom čišćenja lica, umivanja a i samog šmikanja. Preporuku za ordinaciju sam dobila od svoje kozmetičarke koja više nije...[više]\nSve pohvale na profesionalizam, znanje i posvećenost mogu dati za stručni tim ordinacije dr Milojevića. Koristim već neko vreme njihove preparate i zaista su rezultati vidljivi! Dnevna i noćna krema, kao i losion su preparati bez kojih više ne mogu da zamislim ni jedan dan.\nMarija Vukobrat Diplomirani defektolog logoped\nVeć trideset i pet godina, moja porodica i ja koristimo usluge stručnog tima Ordinacije Professora Milojevića. Svakako, u pitanju je više generacija, uključujući prijatelje i kolege iz Srbije i inostranstva kojima uvek srdačno preporučujem Ordinaciju. S obzirom na to da smo različitog uzrasta, pola i navika, u pitanju je zaista širok...[više]\nMilica Tomić Head of Contemporary Art Institute\nU ordinaciju profesora Milojevića prvi put sam došao pre dve i po godine. Više godina mučila me rozacea, seboreični dermatitis i povremeno akne. Promenio sam gomilu preparata i lekova, išao kod više dermatologa, ali rezultat je bio ili skroman, ili je u potpunosti izostao. Sasvim slučajno od poznanika sam čuo...[više]\nMr Ivan Mišković Ekspert za odnose s javnošću\nDugi niz godina imala sam probleme sa aknama. Svakodnevne muke, potraga za novim proizvodima i dermatolozima...Mnogi proizvodi nisu davali nikakvog efekta, a pojedini su davali kratkoročne rezultate. Išla sam kod raznih dermatologa gde bi se svaki pregled završavao rečenicom "Nastavljamo terapiju, trebalo bi da pomogne."\nHvala vam puno na svemu što ste učinili za mene. Pošto vam dostavljam i fotografiju, svaki komentar je, složićete se, nepotreban. Želim vam još puno, puno godina ovako uspešnog i posvećenog rada, jer ja bez vas i vaših proizvoda više ne mogu!\nTijana Milošević Master specijalni edukator i rehabilitator lica sa teškoćama u mentalnom razvoju\nPrijavite se na naš newsletter i prvi saznajte novosti iz naučne dermatologije.\nTakođe, budite blagovremeno informisani o aktuelnim akcijama koje nudimo u našem centru za negu kože.\n“Skin Care Center” i naš stručni tim odlikuje znanje udruženo sa dugogodišnjim iskustvom i ozbiljnim i profesionalnim pristupom poslu, čime godinama zavređujemo vašu pažnju i poverenje.\nBiti zdrav je imperativ, a odakle početi ako ne od onog najvećeg i jednako bitnog kao i ostatka čitavog organizma - vaše kože.\nCopyright © 2018-2019 - Professor Milojevic - Clinical Skin Care


Kaluđerović: Shvatićemo izjavu Krivokapića kao diplomatski gaf, Srbija je bratska država\nKad su spoljni odnosi u pitanju, stav Socijalističke narodne partije je jasan – Srbija je naša bratska država, sa kojom želimo da gradimo što kvalitetnije odnose, na zadovoljstvo građana obije države, saopštila je danas članica Predsjedništva SNP-a Slađana Kaluđerović.\nPodnaslov: "Izjava kontradiktorna"\nTizer: Kad su spoljni odnosi u pitanju, stav Socijalističke narodne partije je jasan – Srbija je naša bratska država, sa kojom želimo da gradimo što kvalitetnije odnose, na zadovoljstvo građana obije države, saopštila je danas članica Predsjedništva SNP-a Slađana Kaluđerović.\n"Izjava Ranka Krivokapića je kontradiktorna i shvatićemo je kao diplomatski gaf", kazala je.\nKako je dodala, ako ministar vanjkih poslova zaista smatra da su odnosi Crne Gore i Srbije prioritetni, kako sam kaže, onda se ne šalje negativna poruka.\n"Od nekog ko je imao iskustvo na visokim funkcijama, a uz to obavlja funkciju ministra spoljnih poslova, očekuje se da daje promišljenije izjave i da poštuje osjećanja svih u Crnoj Gori. Da ne bude i poslije Krivokapića Krivokapić kad su odnosi sa Srbijom u pitanju”, istakla je Kaluđerović.\nNeprihvatljivo je, zaključila je, da se sa pozicije ministra vanjskih poslova ispoljava lični animozitet prema Srbiji, posebno ako se svi suštinski zalažemo za poštovanje različitosti i pomirenje u Crnoj Gori.\n07.05.2022 - 19:35 | *\n07.05.2022 - 19:35\nTagovi: Srbija, Crna Gora, Ranko Krivokapić, Socijalistička narodna partija SNP, Slađana Kaluđerović\nKoga vi lazete!Izdali ste sve Srpsko komunisti!\nNapokon da ste se sjetili da komentarišete izjavu Krivokapića!!!


Ima 16 godina, zovu ga "Sićušni" iako je najviši tinejdžer na svetu, a doktori ne znaju koliko će još da raste\nProdajem dvije fotelje\nBritanac Brendon Maršal iz Sent Edmundsa, Safolk sa svojih 2,2 metara verovatno je najviši tinejdžer na svetu. On ima 16 godina i još uvek raste, a prijatelji ga zovu – "Sićušni".\nHolandija: Pucnjava u vozu, povrijeđeno nekoliko osoba\nOdjeljenje za privredu Gradske uprave: Savjetodavna pomoć prezaduženim građanima\n- Ne mogu da verujem da još uvek raste. Da budem iskrena, ne znam koliko će narasti - kaže Brendonova mama Lin Kvelč.\nTinejdžer je trenutno na ispitivanjima u bolnici, a skeniranjem je pokazano da mu nedostaje hromozom 12. Testiran je na Marfanov sindrom, nasledni poremećaj karakterisan visokim rastom, ali rezultati su pokazali da je negativan.- Njegov gen za visinu je mutirao, pa lekari temeljno ispituju njegov slučaj, jer je ovakav slučaj ranije zabeležen samo jednom - kaže Lin.\nGde god da se kreće, Brendon mora da se saginje kako ne bi udario glavom. Spava na bračnom krevetu, ali su njegovi roditelji naručili specijalno za njega napravljen ležaj dug 2,5 m. Cipele su uvek problem, jer ih je teško naći i skupe su. Brendon nosi broj 51.Njegova visina se, međutim, pokazala odličnom kad je reč o sportu. On je izabran da bude član Nacionalnog velškog košarkaškog tima, preneo je Aol.com.\n- Brendon voli košarku. Ljudi ga zaustavljaju na ulici, traže da se fotografišu sa njim, ali je on stidljiv i introvertan. Kad ga drugi primete on kaže: "Da, ja sam visok, ja sam najviši britanski tinejdžer" - ispričala je Brendonova majka.\nBrendon sa svojim timom trenira tri puta nedeljno i spreman je da prvi put zaigra na profesionalnom turniru u Litvaniji. On može da zakucava od 13. godine.\n- Svi dobri koledži koji imaju dobre košarkaške akademije se otimaju oko njega - ističe Lin.\nBrendon zbog svoje veličine konzumira oko 8.000 kalorija dnevno. Njegova majka kaže da stalno kupuje kako bi frižider bio pun. Kako podseća "Foks njuz", Brendon je trenutno svega 7,6 cm niži od košarkaša Pola Sturdžisa, koji sa svojih 2,3 m drži rekord kao najviši Britanac. Amerikanac Robert Peršing Vedlou, visok 2,5 m, najviši je čovek na svetu.\nŽene žrtve nemoćne pred tromom administra...\nHolandija: Pucnjava u vozu, povrijeđeno n...\nOdjeljenje za privredu Gradske uprave: Sa...\nPijačni barometar za 18. mart\nUkupno 211 godina zatvora za nas...\nIsključenja el. energije za 18-03-2019 (...\nIsključenja el. energije za 17-03-2019 (...\nInformacije o vodosnabdijevanju za 15. mart\nDavid iz Banjaluke ispraćen uz jecaje i p...\nOptuženi progutao žice: Suđenje za ubistv...\nNakon usvajanja novog zakona "Premier" na...\nPo prvi put u Bijeljini, veče Jutjubera\nStoja počela uzgajati šampinjone...\nU junu početak radova na dionici...\nServis za auto klime i auto stakla "Lemi"\nPotrebna radnica za rad u kuhinji\nUkupno 211 godina zatvora za nasilje u ma...


Jedinstvena Bosna i Hercegovina 2018/09/12\nPROF. DR. SUAD KURTĆEHAJIĆ : SUSPENDUJTE MILORADA DODIKA, NJEGOVO CILJEVI NE MOGU SE PROVESTI BEZ NOVOG RATA U BiH!"\nSVE ČEŠĆI ZAHTJEVI BH. POLITIČARA INZKU: "Suspendujte DODIKA, njegovi ciljevi ne mogu se provesti bez novog RATA u BiH!"\nZa udaljavanje Dodika iz politike ne treba vam Vijeće za implementaciju mira jer je ono vaš savjetodavni a ne naredbodavni organ. Vijeće za implementaciju mira nije dejtonska kategorija.\nProf. dr. Suad Kurćehajić danas je uputio Otvoreno pismo Visokom predstavniku u BIH Valentinu Inzku. Pismo prenosimo u nastavku:\n- Već mjesecima pa i godinama Predsjednik Republike Srpske ozbiljno ugrožava integritet Bosne i Hercegovine izjavama kojima osporava Bosnu i Hercegovinu kao međunarodno priznatu državu. Poslednje njegove izjave u smislu da će Srbija i Republika Srpska jednog dana biti jedno je izjava koja jasno odslikava Dodikov politički cilj koji je jednak onoj velikosrpskoj ideologiji koja je krivac za ogromna stradanja u Bosni i Hercegovini čija je kulminacija bila učinjen genocid u Srebrenici koji je presuđen kao takav 26. februara 2007. godine od najveće sudske instance na našoj planeti Internacionalnog suda pravde u Hagu. Unatoč tome Dodik veliča dvojicu najodgovornijih zlikovaca političkog lidera tog projekta Radovana Karadžića i vojnog lidera Ratka Mladića koji su presuđeni u prvostepenom postupku pred Hagom četrdeset godina odnosno doživotnom robijom.\nNakon ovih izjava gospodine Visoki predstavniče vi imate obavezu da Milorada Dodika suspendujete iz politike na 5, 10 godina ili doživotno.\nOvlašćenja koja su vam data u Aneksu 10 gdje stoji da ste vi konačni tumač civilnog dijela Dejtonskog mirovnog sporazuma omogućavaju vam da spasite Bosnu i udaljite iz politike čovjeka koji je dao gore navedene izjave i predstavlja najveću opasnost za opstanak države Bosne i Hercegovine. Realizacija Dodikovih ideja uvela bi Bosnu i Hercegovinu u novi rat. Nemojte se ponašati kao britanski premijer Čemberlen koji je davši Sudet Hitleru mislio da će ga smiriti.\nPosljedica je bila da je popuštanje Hitleru od strane međunarodne zajednice dovela do Drugog svjetskog rata i ogromnog stradanja miliona nevinih ljudi u cijelom svijetu.\nImate priliku Visoki predstavniče da uradite nešto za Bosnu i Hercegovinu po čemu će vas Bosna i Hercegovina pamtiti, a to je politička suspenzija Milorada Dodika.\nObjavio/la haler u 21:30, 0 komentar(a), print, #\nŠOKANTNO PISMO VESNE PEŠIĆ\nŠOKANTNO PISMO VESNE PEŠIĆ: 'Vučić ima dvije karte, za ...\nKo su političari milioneri u BiH? - Radio Slobodna Evropa\nPredizborna trka na društvenim mrežama - Radio Slobodna Evropa\nFRA IVO MARKOVIĆ : NACIONALNE STRANKE U BOGOMOLJAMA OHOLO POTISKUJU I SAMOG BOGA!\nŽELJKO KOMŠIĆ UZVRATIO DODIKU: ,,PRESTANITE TUĆI VLASTITI NAROD, A LJILJANE U USTA NE UZIMAJTE; NE MOŽE BITI VEĆEG IZDAJNIKA SRPSKOG NARODA OD ČOVJEKA KOJI TERORIZIRA..."\nKOMŠIĆ OŠTRO UZVRATIO DODIKU: „Prestanite tući vlastiti narod, a Ljiljane u usta ne uzimajte; ne može biti većeg izdajnika srpskog naroda od čovjeka koji terorizira...“\n"Ne može biti većeg izdajnika srpskog naroda od čovjeka koji terorizira sve građane u manjem bosanskohercegovačkom entitetu, Bošnjake, Hrvate, pa u zadnje vrijeme sa posebnom ostrašćenoću i Srbe koji ne dijele njegova mišljenja i interese. Režim nasilja koji je Dodik uspostavio nad svojim sugrađanima najveći je čin izdaje, i Dodik je posljednji čovjek koji može govoriti o izdaji", smatra Komšić.\n"Gospodine Dodik, Vi ste koliko se sjećam, angažujući se na projektu veličanja genocida, odlikovali čitavu plejadu ratnih zločinaca, i osuđenika za genocid, počev od Radovana Karadžića do Momčila Krajišnika. Nije ni čudo što ste se dali u nasilje, kad vidimo koga ste uzeli za uzore.\nVama smeta moje odlikovanje. S njim pokušavate pobuditi mržnju kod svojih pristalica. Nisu nositelji odlikovanja koje i ja posjedujem činili genocid, etničko čišćenje, bacali ljude u masovne grobnice i pravili žive lomače, kao oni što ste ih vi odlikovali, nego su se časno, i Bošnjaci i Hrvati i Srbi, borili za ovu državu.\nNikada Vam neće poći za rukom da izjednačite Zlatne ljiljane i za genocid osuđene ratne zločince, jer se to naprosto ne može izjednačiti, kao što se ne mogu izjednačiti ljudskost i divljaštvo. To Vam ne poručujem ja, nego oni koji su u borbi za ovu državu a protiv vašeg divljaštva položili svoje živote", rekao je Komšić.\nMIRO LAZOVIĆ : "NEKA HDZ TRAŽI KRIVCA U SVOME VELIČANJU ZLOČINCA"\nLAZOVIĆ PODRŽAO KOMŠIĆA: "Neka HDZ traži krivca u svome veličanju zločinaca"\nPredstavnici HDZ-a BiH kao i njima bliski mediji ne prestaju napadati Željka Komšića zbog njegove kandidature za člana Predsjedništva BiH iz reda hrvatskog naroda. Ljuti zbog ne usvajanja njihovog prijedloga Izbornog zakona po kojem bi se garantovao izbor kandidata iz HDZ-a neprimjerenim kvalifikacijama pokušavaju ga kompromitirati istovremeno šaljući poruke Bošnjacima da mu uskrate podršku, napisao je na svome facebook profilu Miro Lazović.\nLazović naglašava da je kandidatura Komšića po sadašnjem Izbornom zakonu legitimna i za njega mogu glasati građani FBiH bez obzira na etničku pripadnost.\n"Dakle , jasno je svima da Željko Komšić može pobijediti samo ukoliko se u njegovoj kutiji nađe dovoljan broj podrške građana koji pripadaju Bošnjačkom narodu", rekao je Lazović.\n"Ako Željko Komšić pobijedi tada HDZ BIH ne treba optuživati Bošnjački narod. Krivca neka traži u svojim redovima. U svom rukovodstvu i njegovoj politici. U planu oživljavanja HERCEG - BOSNE i veličanju presuđenih Haških osuđenika a posebno u Draganu Čoviću i njegovim bliskim vezama i sumnjivim dogovorima sa Miloradom Dodikom koji otvoreno negira i ruši BiH", kazao je Lazović.\nEVROPA GLASALA PROTIV MADJARSKOG PREMIJERA I RADIKALA VIKTORA ORBANA, HDZ-OVCI GA PODRŽALI\nTERRI JUDD: MUSLIMANSKE ZAJEDNICE U EVROPI NA UDARU\nDR. SC. ANDREJ PERKO O PROBLEMIMA U ŽIVOTU I NJIHOVOM LIJEČENJU\nDr. sc. Andrej Perko : Bio sam alkoholičar i propali student, a onda je ...\nALEKSANDAR TRIFUNOVIĆ : SANKCIJE ŠPIRIĆU RIGOROZNIJE OD DODIKOVIH...\nAleksandar Trifunović : Sankcije Špiriću rigoroznije od Dodikovih ...\nLIGA NACIJA: BiH PORAZILA AUSTRIJU 1:0, STRIJELAC EDIN DžEKO\nLIGA NACIJA: BiH porazila Austriju 1:0, strijelac Džeko\nMLADEN IVANIĆ : "SAD SU IZNIJELE OZBILJNE OPTUŽBE, NIKOLA ŠPIRIĆ SVE TO MORA OBJASNITI GRAĐANIMA BiH"\nJELENA MILIĆ O VUČIĆEVOM SKANDALOZNOM GOVORU\nJELENA MILIĆ O VUČIĆEVOM SKANDALOZNOM GOVORU: 'Umjesto ...


Božinović: Covid potvrde nisu nametanje obaveze cijepljenja - Klikaj.hr\nBožinović: Covid potvrde nisu nametanje obaveze cijepljenja\nKljučno je da podignemo povjerenje u znanost umjesto da se ljudi informiraju preko društvenih mreža i organiziraju prosvjede protiv nečega čega nema, poručio je Božinović.\nMinistar unutarnjih poslova i načelnik nacionalnog Stožera civilne zaštite Davor Božinović // Foto: Facebook Davor Božinović\nU petak je na konferenciji nacionalnog Stožera posebno bilo riječi o uvođenju obaveznih covid potvrda u zdravstvo i socijalu od ponedjeljka, 4. listopada.\nSudjelovao je i ministar socijalne politike Josip Aladrović koji je poručio da je sustav socijalne skrbi spreman te da se ovom mjerom privremenog karaktera želi održati zdravlje korisnika i zaposlenika.\nNa pitanje koliko dugo će testiranje ići na teret poreznih obveznika, Aladrović nije konkretno odgovorio samo je rekao da se ovom mjerom želi ‘popularizirati cijepljenje’ te da je još ‘prerano reći kad će poslodavac u vlasništvu države prestati plaćati testiranje’ te da će se za to kroz rebalans proračuna osigurati dovoljno sredstava.\nCovid potvrde nisu nametanje obaveze cijepljenja\nČelnik nacionalnog Stožera Davor Božinović osvrnuo se na prijepore oko uvođenje covid potvrda u Sloveniji, istaknuvši da je pogrešno povezivati te potvrde s nametanjem obaveze cijepljenja.\n“One su samo informatički alat koji dokazuje nečiji epidemiološki status. Ključno je da podignemo povjerenje u znanost umjesto da se ljudi informiraju preko društvenih mreža i organiziraju prosvjede protiv nečega čega nema”, poručio je Božinović.\nPrethodni članakKlinci objavili lažni oglas da prodaju stanove pa oštetili troje građana za više od 600.000 kuna\nSljedeći članakStrašna tragedija: Preminuo 15-godišnjak kojeg su roditelji zanemarivali tri mjeseca


Srbi povratnici iz Mostara razmišljaju o napuštanju grada - Moja Hercegovina\nPočetna / Srbi povratnici iz Mostara razmišljaju o napuštanju grada\nSrbi povratnici iz Mostara razmišljaju o napuštanju grada\n31. Januara 2017. 16:41\nMOSTAR – Predsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić dao je danas punu podršku Srbima u Mostaru u svim njihovim zahtjevima, među kojima su pitanje konstitutivnosti u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, izbori u Mostaru, ali i osporavanje trase autoputa na jugu Mostara zbog koga Srbima prijeti iseljavanje.\nOd Mostara napraviti normalan grad\n“Mostar ne može biti kompletan bez afirmacije Srba u ovom gradu i uporno sam na tome insistirao i insistiraću”, rekao je Ivanić.\nOn je dodao da Srbi mogu pomoći da se od Mostara napravi “normalan” i stabilan grad.\n“Došli smo do nekih rješenja za Mostar koja bi bila prihvatljiva Srbima i nadam se da ćemo uskoro biti u prilici da govorimo o Izbornom zakonu BiH i da će SDA i HDZ riješiti probleme u vezi sa izborom hrvatskog člana Predsjedništva i Doma naroda i nadam se da izbori u Mostaru neće biti žrtva nesuglasica”, rekao je Ivanić.\nOn je napomenuo da je na današnjem sastanku razgovarano i o problemu nezaposlenosti Srba i mogućnosti da u tom smislu pomognu institucije BiH, kao i o problemima u vezi sa povratkom i obnovom imovine, te obećao angažman i u tom smislu.\n“Ostaje moja obaveza da vršim politički pritisak na to da Srbi postanu konstitutivni u kantonima u kojima 16 godina nisu. Pokazaću daleko veći interes da i ova odluka bude provedena”, naglasio je Ivanić.\nRekao je i da će se uključiti u problematiku autoputa 5C kako bi se došlo do prihvatljivog rješenja.\n“Argumenata ima i oni traže ozbiljan odgovor. U narednim danima pokušaću uticati koliko mogu”, dodao je Ivanić.\nOn je zahvalio na priznanju koje mu je danas uručila Koordinacija Srba, a riječ je o povelji “Atanasije Šola” za nesebičnu podršku Srbima u Mostaru, piše Srna.\nPredsjednik Koordinacije Srba u Mostaru Dušan Golo rekao je da je tokom današnjeg razgovora posebna pažnja posvećena neodržavanju izbora u Mostaru.\n“Srbi su najzainteresovaniji za održavanje izbora, pošto ne možemo da utičemo na raspodjelu budžeta Grada Mostara i dobijemo sredstva za svoje potrebe”, naglasio je Golo.\nOdlazak Srba iz Mostara\nPredsjednik Udruženja Srba povratnika Vujadin Berberović rekao je da se ovo udruženje, zajedno sa još 3.000 građana sa juga Mostara, bori protiv najnovije trase na jugu Mostara koja bi uništila južnu dolinu grada.\n“Ako nova trasa prođe kuda su je zacrtali, mi Srbi povratnici moramo razmišljati o ponovnom odlasku nakon 19 godina. Mi smo u tu zemlju uložili puno, a bilo bi uništeno više od 80 posto srpske zemlje. Nije ovo borba samo za Srbe, već za cijelu južnu dolinu Mostara”, istakao je Berberović.\nOn je naglasio da u ovim zahtjevima nema nikakve politike, te napomenuo da je Predstavnički dom Parlamenta Federacije BiH usvojio amandman na nepostojeći prostorni plan.\nOznakemladen ivanić mostar srbi


Sudac iz zapaljenog automobila ponovno sudi Veležu – Jabuka.tv\nSudački dvojac koji je bio delegiran na famoznoj prekinutoj utakmici između Veleža i Borca – Stefan Tešanović iz Istočnog Sarajeva i Admir Šehović iz Sarajeva, samo dva kola nakon nezapamćenog incidenta opet će suditi na Veležovoj utakmici.\nNogometni savez BiH delegirao je Admira Šehovića za glavnog suca utakmice između Posušja i Veleža, koja se igra u subotu od 15:00 sati, a jedan od pomoćnika će mu biti i Stefan Tešanović iz Istočnog Sarajeva.\nŠehović je u utakmici između Veleža i Borca, a koja je prekinut u 82. minuti nakon što su navijači utrčali na teren, imao funkciju četvrtog suca, dok je jedan od pomoćnih sudaca bio Stefan Tešanović iz Istočnog Sarajeva.\nIako je utakmicu obilježio prekid te brojni problemi nakon susreta u kojima je čak i zapaljen automobil suca Sabrije Topalovića iz Zenice, Nogometni savez BiH delegirao je spomenuta dva suca za novu utakmicu Veleža, iako je jasno da takve stvari opet mogu uzburkati javnost.\nOva činjenica posebno je zanimljiva jer Nogometni savez BiH na raspolaganju ima 22 glavna i 27 pomoćnih sudaca pa se s razlogom postavlja pitanje zbog čega su opet preuzeli ovakav, u najmanju ruku i na osnovu spomenutih stvari, nepotreban rizik.\nFK Velež Mostar HŠK Posušje Nogometni savez BiH Posušje vijesti Premijer liga BiH\nIgrač Zrinjskog mora na operaciju\n30. rujna 2021. u 21:49\ndokazano d Sudci nisu ni zašto krivi.\nPouštati tkz.navijačima tj. huliganima bilo bi pogrešno.\n30. rujna 2021. u 22:41\nKoji je prvi tunel? Na Kupresu?\n1. listopada 2021. u 5:21\nDaju sudci a da isprave greške na Posušju teba igrat Velež 2/2 i3+ golova\n1. listopada 2021. u 7:29\nViše je oštećeno posušje od strane sudaca nego velež.


Direkcija za ekonomsko planiranje predviđa rast industrijske proizvodnje BiH za 4% - M-Kvadrat\nDirekcija za ekonomsko planiranje predviđa rast industrijske proizvodnje BiH za 4%\nU BiH se u ovoj godini očekuje povećanje industrijske proizvodnje za oko 4%, saopštila je Direkcija za ekonomsko planiranje BiH. U biltenu Direkcije pod nazivom Autluk perspektive navodi se da se očekuje da bi, zahvaljujući izvoznoj tražnji, prerađivačka industrija, koja je u velikoj mjeri izvozno orijentisana, trebalo da bude glavni oslonac rasta.\nOsim prerađivačke industrije, očekuje se povećanje proizvodnje i u okviru energetskog sektora, prvenstveno u proizvodnji električne energije, gdje je u ovoj godini već došlo do puštanja u pogon novih energetskih objekata, i u rudarstvu. U biltenu se navode spoljni elementi koji bi doveli do povećanja izvozne tražnje, kao što su očekivani rast u regionu od oko 3% te nastavak pozitivnih ekonomskih prilika u EU kao što su povećanje ekonomskog rasta, finalne potrošnje i investicija.\nU periodu 2017-2019. u BiH se očekuje viši nivo iskorištenosti industrijskih kapaciteta i povećanje industrijske proizvodnje za oko 5%. Za ovaj period se očekuje da bi mjere koje su sadržane u Reformskoj agendi, a vezane su restrukturisanje privrede u BiH, trebalo da daju doprinos jačanju ekonomskog rasta i industrijske proizvodnje, a takođe se očekuje nastavak povoljnih kretanja u okruženju.\nPrethodni članakAerodromi RS nabavljaju signalnu i navigacionu rasvjetu vrijednu 2 mil KM\nNaredni članakTvornica cementa Kakanj povećala polugodišnju dobit


...........KYOKUSHINKAI KLUB "CRVENI ZMAJ"...........: INTELEKTUALNI ILI MENTALNI TRENING\nU posednje vreme se sve više u treningu sportista primenjuje jedna metoda treninga, koja doduše nije novog datuma, ali je tek u modernom sportu postala predmet većeg intresovanja, kako trenera tako i sportista. Ova metoda uz pomoć sistematskog misaonog procesa pomaže uspešnijem učenju i izvođenju nekog motornog zadatka (tehnike, zahvata ili kate). Metodu u nemačkoj literaturi nazivaju mentalni trening, a u američkoj nazivaju intelektualnim treningom.\nMetoda mentalnog treninga podrazumeva plansko i sistematsko izazivanje predstave nekog pokreta, tehnike ili akcije koja se uči, a da se ceo taj pokret, tehnika ili akcija vrši kao svesno ostvarivanje unutrašnjeg doživljaja kretanja. Ovo znači da mentalnim treningom "predstava pokreta" dovodi do oživljavanja motorike na osnovu ranije skupljenih iskustava o pokretu, tako da ona postaje ideomotorni akt. Dakle, iako nema spoljašnjeg izvršenja pokreta, ideomotorni akt dovodi do pojačavanja predstave o tom pokretu, što kasnije utiče na lakše spoljašnje motorno izvođenje pokreta i njegovo brže usvajanje.\nSmatra se da se mentalnim trening može:\n- kod sportiste poboljšati izvođenje sportskih veština koje su složenije i zahtevaju određeni stepen koordinacije\n- da ima veće dejstvo u koliko su mentalne sposobnosti sportiste veće\n- da ima manje uticaja na jednostavne veštine\n- da omogučava da se brže steknu, ponovo nauče (obnove) ili stabilizuju učene veštine\n- da je naričito korisno za sportiste koji su povređeni, jer sprečava zaboravljanje naučenih veština\n- da je najveća korist ako se smenjuju faze praktičnog i mentalnog vežbanja, i ako su te faze kraće.\nDa bi se mentalni trening mogao sprovoditi mora da postoji informacija koja može da se javi u tri različita oblika, i to kao:\n1. verbalna informacija (gde se daje tačan opis strukture sportsko-motorne veštine)\n2. oservativna informacija (sačinjena od neverbalnih podataka koje se saopštavaju preko slika videorekordera ili demonstracijom)\n3. sopstveno izvođenje (neverbalni podaci koji se dobijaju kroz samostalno izvođenje određene sportsko-motorne veštine).\nPored ovih informacija postoji još jedna vrsta instrukcija koja može neposredno da utiče na mentalni trening, a javlja se takođe u trio blika:\n1. subvokalne instrukcije - kada sportista sam sa sobom razgovara o određenoj veštini ili akciji\n2. skrivene instrukcije zapažanja - kada sportista zamišlja sliku nekog drugog koji izvodi određenu veštinu ili akciju\n3. ideomotorna instrukcija - kada sportista zamišlja sebe kako izvodi određenu veštinu ili akciju.\nInformacije i instrukcije se mogu kombinovati svaka sa svakom, pa tako dobijamo devet različitih varijanti mentalnog treninga, tako da svaki sportista može izabrati varijantu koja mu najviše odgovara.\nDa bi se mentalni trening izvodio moraju se ispuniti sledeći uslovi:\n- sportista mora da ima formiranu jasnu predstavu o određenoj veštini, tehnici ili akciji\n- sportista mora da vrši analizu pokreta, veštine ili akcije\n- najzad, sportista mora i da verbalizuje pokret, veštinu ili akciju na osnovu uvida u njih.\nPredlažemo sledeću varijantu mentalnog treninga:\n1. verbalizacija određene tehnike, kata, zahvata ili akcije\n2. posmatranje savršeno izvedene tehnike, kata, zahvata ili akcije (uz koriščenje savremenih pomagala: TV, videorekorder ili uživo)\n3. zamišljanje tehnike, kate, zahvata ili akcije u izvođenju drugog sportiste\n4. zamišljanje tehnike, kate, zahvata ili akcije u izvođenju sportiste obračajući pažnju na sve detalje.\nMentalni ili intelektualni trening je dobar i kao sredstvo za redukciju (smanjenje) straha i tenzije pred takmićenja, kada se sportista nalazi u stanju velike uzbuđenosti. Tada se mentalni trening može ponavljati više puta dnevno u trajanju od tri do pet minuta.\nTekst preuzet iz časopisa:\nmart 1990., br. 34, strana 34\nSlika preuzete sa internet adrese:\nОбјавио Velimir Matijević у 14:18


Manje sudskih procesa koji se vode protiv novinara - Sindikat medija Crne Gore\nNaši mediji dosta površno izvještavaju o sudskim procesima\n„U jednom periodu do 2011. godine, Vijesti, Monitor i Dan su zajednički bili dužni da isplate, ukoliko bi sudovi donijeli takvu odluku, oko 13 miliona EUR za povredu časti i ugleda, do perioda do kad nije dekriminalizovana kleveta. Onda se situacija pomalo mijenja“, navela je Ružić.\n„Misuri grup ovdje ne govori da novinari treba da se autocenzurišu, već da se piše na osnovu činjenica koje su dokazive i na takav način novinar se može zaštititi od sudskih procesa bez obzira koji problemi postojali u sudskom sistemu“, rekla je Ružić.\nSindikat medija: Ne postoji precizan podatak koliko je koji medij dobio novca od pomoći