Početna » Društvo » Preminuo Đorđe Balašević\n137Piše: Danas Online 19. februara 2021. 17.16 Izmenjeno: 21.40\n19. februara 2021. u 17.21\nVitomir Đorđević kaže:\n19. februara 2021. u 18.50\nDragi Đole, sa tobom je otišao deo mene, otišao je deo svih nas. Polako ali sigurno, svi umiremo.. Ovih dana se ubrzalo, pa odlaze i najbolji i najvredniji. Bio si genije. Niko nije umeo tako da oseti sve oko sebe, najtananija osećanja, i da ih pretvori u priču i u pesmu. Počivaj i miru. Uskoro svi dolazimo kod tebe, da zapevamo Slovensku…. Ne ne brini proći će za tren, ko sad nije lud i zaljubljen…..\n19. februara 2021. u 21.54\nVeliki umetnik a kao covek 0\n19. februara 2021. u 22.21\n19. februara 2021. u 22.26\nКада све овакве “ нуле“ оду и Србија ће бити једна велика нула.\n19. februara 2021. u 22.42\nHtela sam da odgovorim….zar vredi .Oprosti mu Djole\n@Srbija- kako nečovjek može da govori o čovjeku.\nUvijek se, iznova, potvrdjuje : “ patriotizam je zadnje utočište hulja..“\n19. februara 2021. u 22.43\nA vi ste ga poznavali, pa tako nešto tvrdite ? Ja sam mu bio komšija godinu dana i znam da je bio izuzetno pristojan i pozitivan čovek. Sram da Vas bude, maroderu botovski !!!\n19. februara 2021. u 23.39\nAko je on 0 onda si ti minus beskonačno.\n20. februara 2021. u 09.06\nNiko no on! Vucic je jedini velikan naseg doba.(bronzanog 24-met. silosa). Inace je AV, kao covek, svestrani umetnik( umetnio se Rusima, Kinezama, crkvama, vakcinama,Turkama, mafija, ma nema gde nije\n20. februara 2021. u 11.58\nI kao čovek još veći!\nAndjeli sa tobom Djole kaže:\nOtišao je najbolji na neko lepše mesto,nama ostaje da živimo u skladu sa njegovim načelima,biti čovek uvek i nasvakom mestu.\n19. februara 2021. u 19.53\nOvo je veliki gubitak za sve nas! Balasevic covek, pesnik, kompozitor vredan velikog postovanja.RIP\n19. februara 2021. u 17.37\nNe lazite, nije od kovida nego od virusne pneumonije, ne umiru ljudi samo od kovida ima i drugih smrti nazalost,\n19. februara 2021. u 18.10\nA kovid nije virus već šta?\n19. februara 2021. u 19.19\nPa zar je moguće da ovako jadnim člankom obeležite odlazak velikog umetnika i Čoveka?! Sram vas bilo.\n19. februara 2021. u 18.18\nAko hoces tako onda niko, nikad nije umreo od raka nego od raznih simpoma raka.\n19. februara 2021. u 18.27\nA šta je virusna pneumonija no kovid 19?\n19. februara 2021. u 18.29\nSram te bilo! Nemaš ništa ljudsko! Fuj!\n19. februara 2021. u 21.15\nSa tobom je umrla i Vojvodina koje smo osecali i dozivljavali s’tobom.Neka ravnica, a,i mi sa njom, budemo ponosni sto smo sto je postojao covek planetarne vrednosti.Hvala ti dragi Djole.\n20. februara 2021. u 20.16\nNigde nije otisao. Znam bunio se I nije mu bilo pravo da kazemo: odrasla sam uz Djoleta..ipak jesam, na poseban nacin, uz „razdeljak“ kada sam imala samo 15 godina. I sve vreme od tada ucio me je kako da volim, kako da razmisljam, kakva da budem kao covek, kako da budem zena, jer sam se zbog njegovih stihova osecala posebno. Sve sto je stvorio, nikad nece potrositi naredne generacije.\nSonja,,prodavacica,,u apoteci kaže:\n19. februara 2021. u 18.51\nNeka ti je laka, ova naša srpska zemlja, da Bog da utehe i mira tvojim voljenim! Hvala ti za sve!\n19. februara 2021. u 20.26\nZar bas morate recisrpska zemlja. Ta opsjednutost srpskim je ne samo glupa i pretjerana nego i smiješna!\n19. februara 2021. u 20.29\nI njemu bi vas komentar bio glup i neprihvatljiv jer on nije bio nacionalista opsjednut srpskim nego internacionalan i human čovjek prije svega.\n20. februara 2021. u 00.38\nPa ako ga sahrane u Egiptu, biće egipatska i tako redom\n20. februara 2021. u 09.09\nSonja, ti kao da prodajes farmerke na Iridu, a ne da si u apoteci. On je voleo lepu i uljudjenu, mirisnu i rodnuVojvodinu, ane ono sta usrase seseljoidi lenji masnobradi i glavonje dodjosi.\n20. februara 2021. u 18.18\nKažu Vojvodjani su jako loši ljudi,.. Na žalost, tvoj komentar je dokaz. Neukusno, nije istinito i baš ružno, sramotno… Toliko mržnje..\nSramim se što sam Banaćanka\n19. februara 2021. u 18.55\nObeležio je mladost mnogih od nas divnim pesmama i legendarnim koncertima.To je život uz zadovoljstvo i Đoleta i nas.Pamtićemo ga.Počivaj u miru.\n19. februara 2021. u 19.07\nZar i na ovu vest da isterujete svoj bes? Pocivao u miru, Djordje.\n19. februara 2021. u 19.34\nNije problem u Vama, problem je u Vašim roditeljima. Toliko neznanje i nevaspitanje da se ovako tužna tema preuzima sa ovim ekstremnim stavovima je za očaj. Očaj jer Vi ste prosek naše propale nacije, nešto o čemu je Djole često pričao. Teorije zavere, postovi na socijalnim medijima, pamet za sve – ali djubre u rekama nema ko da očisti, njive nema ko da obradjuje. Nerad i zlurad su dva brata po materi, socijalnoj mreži.\n19. februara 2021. u 20.10\nNigde ne piše da je kovid kriv za njegovu smrt, čemu ovo?\n19. februara 2021. u 17.40\nČestitke autoru teksta, takvog čoveka i takvu karijeru rezimirati sa“Računajte na nas“? Nemam reči, deset u glavu!\nU pravu ste. I drugi mediji prenose vest na isti nacin. Cak i 021… Ali sta cete, nisu svi reciti kao sto je Djole bio…\n19. februara 2021. u 19.57\nDa, a toliko drugih pesama…tekst bi trebalo da je sest puta duzi koliko se o njemu moze reci.\nPocivaj u miru Umetniče…\n19. februara 2021. u 17.41\n„Jedan D-Mol me razvali…“… Kako sam tuzan…\nAndjelka Marjanovic kaže:\n19. februara 2021. u 18.48\nSvi u Srbiji se dice srpstvom a polovina reci je hrvatska,o gramatici i da ne govorim.Hvala ti Djordje za objektivne i emotivne pesme,za razumevanje svih normalnih ljudi,a sto se Tita tice,Colic je pevao mnogo bolju pesmu iz NOB -a.Laka ti zemlj Djordje.\nPre ce biti da je upravo obrnuto. Zar ste zaborabili ko je posle ’91 izmisljao i uvodio nove reci u upotrebu samo da bi se jezik ucinio razlicitim od srpskog?!\n19. februara 2021. u 23.41\nE, dobro je da ste objavili onakav nekrolog, kao da citamo INFORMER ili EKSPRES POLITIKU, ALO, BLJUC..\nA jos bolje je da ste ovde pustili bas svakog da u sklopu terapije izbaci iz sebe sve sto ga tisti, mori , muci, ma kako to bilo iracionalno, gnusno, perverzno…\nSta vam je skrivio Djordje Balasevic?\nČitam: „Umro pesnik iz Novog Sada…“… Zar toliku pesničku i muzicku veličinu stisnuti u jedan grad pa bio i on Srpska Atina… Sve bežeći od toga da je Đole bio najveći srpski, pored na sreću živog Bore Čorbe, pesnik i kantautor i dnevno političan sa večnim pesmama. Zato treba da poštujemo Nobelovu nagradu za književnost koji je dobio Bob Dilan. Zašto se niko nije setio da predloži Đoleta?! Zato da bi ga zadržali u svoju novosadsku i vojvođansku prćiju jer za boga on ne može biti Srbin. Uvek angažovan i aktuelan obeležio je moju mladost. I ako je živeo u Novom Sadu bolje je video da mom komšiji Albanci seku bagrenje, zajedno su nas na stanici u Puli čekale i Parižanke i Puležanke i čak u istoj kasarni pevali: „Računajte na nas“, rušili smo i srušili Miloševića ali mu mnogi poput one što je mom prijatelju Bogiju Kariću klečeći svirala sviralu zameraju što je otišo pre cirkusa… Pa zvršite nešto i vi…\nAko ne znate kako…\nPa lepo, preslušajte sve Đoletove pesme i sve će vam se samo kasti, k’o u onoj njegovoj: „Kere varošanke“…\n19. februara 2021. u 17.46\nO,ne,ne…pa da li je moguce da sve najjbolje u ovoj drzavi ode ..\nmolim redakciju da proveri vest…ne mogu da verujem.\nKolikoli IQ čovek treba da ima da bi napisao ,Bluz mutne vode’\n19. februara 2021. u 22.48\nBaš tako. Ja nikada nisam bio “fan“ njegove muzičke baštine, ali tekstovi… Po mom skromnom mišljenju, u rangu Brehta, Dilana, Morisona… Jako sam tužan !!!\nSlava ti Đole i hvala za predivne pesme naše mladosti.\nMilan Cvetkovski kaže:\nДенес цел Балкан е завиен во црно. Тажна вест .\n19. februara 2021. u 21.07\nOd Ljubljane do Skoplja dragi moj.\nOde dobri naš.\n19. februara 2021. u 17.52\nšta ćemo mi bez tebe\n19. februara 2021. u 18.23\nSvi Licani su u zalosti zbog stihova.\nSestu licki NE VO LEM.\n19. februara 2021. u 21.21\nJovane, Ličanin sam i sramota me je!\n20. februara 2021. u 09.18\nNe ocajavajte, imamo mi i nase genijalce, setimo se Brene i cece, Harisa Dzinovicem Sabana, Dare i Dzeja, Bregovica i karajlica koji sa Kusturicom zanose mnoge.Nije Djordje jedini, slava mu , da se razumemo.\n19. februara 2021. u 17.56\nTužno, da tužnije ne može biti.. . teška vest, forever D-mol.\n19. februara 2021. u 18.53\n19. februara 2021. u 19.31\nКриви смо ми што смо их пустили…\n19. februara 2021. u 17.57\nAuuu…. Kakav je to čovek bio!\n19. februara 2021. u 18.43\nOdlazi cirkus iz naseg grada i sa njim legenda .Oliveri i deci najiskrenije saucesce\nVesna Mišić kaže:\n19. februara 2021. u 17.58\nNeka se Bog smiluje tvojoj napaćenoj duši.Obeležio si moj nsjleoši deo života ,dobri moj Djordje.\nSnežana Krnjajić kaže:\n19. februara 2021. u 18.06\nKo će sada da nam piše pesme?\nPa zna se ko:\nČim završi trenerske studije kao najbolji student u novijoj istoriji On će upisati književnost i eto nama Njega-najboljeg književnika u novijoj istoriji.\nDjuka Stanković kaže:\nĐole hvala ti za svaku pjesmu..\n19. februara 2021. u 18.00\nI vi se „uključujete“ u sveopšte ludilo. Pa njegova ćerka Beba je rekla da je „negativan“ na Covid kada je hospitalizovan. Čovek je, nažalost, preminuo od upale pluća, a ne od Covid-a.\nI to kakav čovek!.Zar je stvarno važno od čega?Jedno,“Žao mi je“,sasvim je dovoljno.U suprotnom,ništa i ne treba reći.\nTo sto je test „negativan“ ne znaci da nije bio Covid u pitanju. Ako niste znali bilo je jos takvih slucajeva.\n19. februara 2021. u 19.18\nMnogi su negativni na kovid kada se spusti na pluca…\n19. februara 2021. u 19.29\nŽalim za tobom kao za rođenim bratom , neka ti je spokojna duša\n19. februara 2021. u 19.44\nDa je sveopšte ludilo, jeste. Ali u ovoj vesti jasno piše da je Balašević preminuo od upale pluća. Nigde se ne pominje „kovida“.\n19. februara 2021. u 18.01\nDjordje nas je napustio a ostalo nam je „DNO DNA“ da nas jos uvek opominje.\n19. februara 2021. u 18.04\nHvala Ti Đole na svim lepim stihovima i neizmernoj ljubavi koju si nesebično delio sa mnogim generacijama Tvoji poštovalaca…\nMirko Hraničak kaže:\n19. februara 2021. u 18.09\nBog uzima sebi najbolje, nama ostaje samo da tugujemo.\nTuga 🙁 Najveci car na ovim prostorima.\nZbogom Legendo kaže:\n19. februara 2021. u 18.13\nBez njega više ništa nije isto.\nVrti mi se „Kad odem“…\n19. februara 2021. u 18.15\nUpravo sam saznao daje umro jedan od najbolji ljudi i muzicara u Srbiji..i dalje ne mogu da verujem..kakav uzas! 🙁\n19. februara 2021. u 18.16\nЗнао је за шта је живео. Хвала ти што си нам својим песмама улепшавао живот. Било је лепо бити твој савременик.\n19. februara 2021. u 18.17\nNeka je laka zemlja, veliki čovek, veliki autor, veliki Vojvođanin, jedina prava zvezda svetske veličine na Balkanu, slava mu !\nHej Lega…neka ti je laka zemlja!\nzadužio si nas debelo, nismo te bili dostojni…\nVeeelika, ogromna , nenadoknadiva šteta.\nBalašević je, uz sve u umetnosti, bio slonac slobodnomislećih ljudi sa integritetom u mračna vremena devedesetih ali i u ova, mračnija u poslednjih 9 godina kada su se vratili oni iz devedesetih,\nOno kad se rasplačeš nemo…\n19. februara 2021. u 18.25\nUmesto sveća mogli bi da izađemo na terase i prozora i upalimo svetla na telefonima, izražavajući počast velikom čoveku i umetniku.\n19. februara 2021. u 18.26\nHteo bih da napišem nešto lepo, prigodno, kako dolikuje tebi i tvom odlasku, ali jedino što osećam je bol kao da sam izgubio najrođenijeg.\nAleksandar Pindović kaže:\nMoj najomiljeniji umetnik još od 70 i neke. Večna ti slava!!!\nZdenko Parčetić kaže:\n19. februara 2021. u 18.28\nZbogom legendo , ponosam sam što smo živeli zajedno !!!!!!!!!!!!!!!!!\nSad kad te nema…ropstvo moze da pocne..\n19. februara 2021. u 18.30\nPutuj prijatelju anđeli te čuvali,Tvoj stih i pesma će biti muzika u raju.\n19. februara 2021. u 18.33\nDokle bre smrti! Stani vise! Placem.\n19. februara 2021. u 18.34\nNisam bio spreman na ovo. Bio je u panteonu domaćih umetnika. Počivaj u miru legendo.\n19. februara 2021. u 18.37\nBlago Tebi,kako si živeo i živiš. Blago Tebi,koji ne možeš da odeš.\n19. februara 2021. u 18.38\nNije umro,Đole živi u svojim pesmama,neizbrisivo\nAleksander L. kaže:\n19. februara 2021. u 18.40\nTek kada ja umrem umrećeš i ti i tvoj petao.\nSta vam znaci umro je tokom lecenja od kovida? Imao je kovid, primljen je u bolnicu i ubio ga je lekar dok je on bio u procesu izlecenja? Ne. Umro je od kovida. Virus ga je ubio. Naucite da pisete, novinari ste – to vam je posao\n19. februara 2021. u 18.54\nOde najbolji lekar ljudskih dusa i savesti u pokojnoj Jugoslaviji.\nDragoslav Ješić kaže:\n19. februara 2021. u 18.56\nInače je tužno! A tek kako će tužno biti bez našeg Đoleta!\nSa „DNO DNA“ pravo međ’ oblake. Počivaj u miru.\n19. februara 2021. u 18.59\nOde nam legenda, ljudina, veličina od čovjeka. Stade sve, samo život prodje…. počivaj u miru Dordje.\nMarija Vlatkovic kaže:\n19. februara 2021. u 19.01\nOtisao je simbol Novog Sada/Vojvodine/Jugoslavije.\n19. februara 2021. u 20.08\n19. februara 2021. u 21.01\n19. februara 2021. u 19.03\nJedna Đoletova pesma ima više stihova nego celi narodnjači album. Najveći, hvala ti!\nRade Grdan kaže:\n19. februara 2021. u 19.04\nNek mu je vecna slava! Pocivaj u miru!\n19. februara 2021. u 19.06\n„A ja, ja se kockam s prevarantom životom, iz rukava on svakoga dana izvuče nekog keca…“\nDušan from Slovakia kaže:\n19. februara 2021. u 19.14\nThat is very sad news. I spent 6 years in Balkan where I heard his song „Moja duša slovenska“ for the first time. I immediately tried to get all his CDs. Since then he is my most favourite singer. Kao žalo mi je šta ništa novo od njega nikda više nečujemo. I moja supruga sada plače.\n19. februara 2021. u 21.09\nDragi prijatelju, plače cela ex YUga.\nEmil Janchevski kaže:\n“ U IME SVIH NAS IZ PEDESET I NEKE….’NEK TI JE VECNA SLAVA PANONSKI MORNARU\n19. februara 2021. u 19.28\nTeško je početi sa Đole je bio. A biće uvek Panonski Genije.\n19. februara 2021. u 19.32\nE Moj Djole,unapredjen si u svitca.Kad padne mrak ugrozavaj brak,tiltuj ljubav! Prosto ti bilo….❣\nErol Prizren kaže:\n19. februara 2021. u 19.35\nemil jovanov kaže:\n19. februara 2021. u 19.41\ntrebaće 150 godina sa se rodi jedan takav bard brate počivaj u miru\n19. februara 2021. u 20.52\nMa, nikada vise se nece roditi takav covek koji je dusu pretakao u vecnu pesmu kojom je dotakao svakog ko ima srca. Zauvek je ostao u svima nama koji smo uz njegove pesme stasali u ljude. Zauvek urezan kao kod dnk … Dragi nas i nebeski Djole…\nsnezana petkovic kaže:\n19. februara 2021. u 19.45\nLEGENDO,hvala za svaki osmeh odsrca ipesme sto cepaju dusu.HVALA sto si deo zivota mog\n19. februara 2021. u 20.16\nOdputovao je naš Đole. Tako tužna vest…\nVeliki čovek nežne iskrene emocije i čiste duše. Veliki pesnik i učitelj. Hvala Ti za svaki stih, za svaku emociju, za svaku suzu, za svaki osmeh…\nNa rtsns, kaže:\n19. februara 2021. u 19.48\ndecenijama bojkotovan,a danas udarna vest!\nDorotea Ćetković kaže:\n19. februara 2021. u 19.50\nNe mogu da vjerujem da legendarni Dojrdje Balašević nije vise medju nama-neizmjerno sam tuzna a istovremeno zahvalna da sam rasla u jednom vremenu kad su nasu muzičku scenu obiljezavali veliki umjetnici , medju kojima si ti bio, ne samo jedan od najvećih poeta, żonglera i akrobata rječima, tvoji legendarni i iskreni tekstovi nas nikada nisu ostavili ravnodušnom i uvjek podsticali na razmišljanje …bio si i ostao idol kao čovjek, kao neumorni borac za pravdu i mir u teskim vremenima, kao Jugosloven za sve nas Jugo-nostalgičare, kao čovjek koji je imao stav i ostao mu vjeran do kraja zivota – počivaj u miru veliki čovječe, valjda si sada na nekom boljem mjestu – hvalićes nam mnogo!\nŽivel boš v našem spominu in v tvojih in naših pesmih, s katerimi smo živeli. Slava tebi in tvojemu spominu. Počivaj v miru.\n19. februara 2021. u 19.55\nAl ste rezimirali… sramota! Tito, Tadic i Slovenacki pasos. Balasevic je bio mnogo vise od toga! Nek mu je vecna slava!\n19. februara 2021. u 19.56\nBio si i ostaces najbolji. Neka ti je vecna slava.\nmilovansneza stakic kaže:\nsa tobom odlazi i deo nase mladosti, pocivaj u miru, sad sve znas, najbolji bio i ostao!!!\n19. februara 2021. u 19.58\nNajbolji medu nama! Pocivaj u miru ,panonski mornaru.\n19. februara 2021. u 20.01\nLjudi odlaze, neki zauvek, ali ti Djole ne mozes tek tako. Ostaju tvoji stihovi i nase uspomene koje nas vezuju za njih..\n19. februara 2021. u 20.09\nRano si otišao.Počivaj u miru,legendo.U ime svih nas iz 50 i neke.\nDokle bre vise! Stani smrti! Placem.\nMira Vucic kaže:\n19. februara 2021. u 20.15\nSvojim odlaskom si mi polomio bagrenje.Pocivaj u miru legendo.\n19. februara 2021. u 20.25\n19. februara 2021. u 20.45\nA, Gedin unuk, ćuti???\nSlobodan Miloradovic kaže:\n19. februara 2021. u 21.57\nNisam bio ovako tuzan od kako mi je poginuo sin, Zato cu sada da slusam pesmu SINE MOJ. Djole mi je bio kao stariji brat kog nisam imao ali sam u njemu nasao brata. Kad god mi je bilo tesko ja sam u njegovim stihovima i zezanjima nalazio utehu i nacin da krenem dalje. Djole hvala ti. Olivera, rec Balasevic ce biti u meni ziv dok i ja budem ziv. A verujem da ce biti i mnogim drugima. SNIO SAM VRATA U TOM SUVOM ZLATU, STRAH ME DA PRODJAM AL PROCI CU …\n19. februara 2021. u 22.49\nIskreno saucesce porodici i svim fanovima. Slusam ga od moje 12e a imam preko 50. Nikad ga necu zaboraviti.\n20. februara 2021. u 05.02\nĐole, taj stih\nGeneracijo, druže, čuvam ploče iz naših dana. Onih, znaš ti to dobro.\nDominik Alexy kaže:\n20. februara 2021. u 06.15\nDivadlo človek, britkog uma i ostrov, ali blahoželám Ježiša, ostávam nam je lepe veselé i turné, ali lepe pásme i stihove, HVALA ĐOLE, I LAKA TI ZEMLJA.\nNiko nie tako lepe opevao Vojvodinu kao Miroslav Mika Antić, Zvonko Bohdan i Đorđe Balašević\n20. februara 2021. u 08.45\nĐole hvala ti na svemu. Bio si izvanredan. Mnogo ćeš nam nedostajati.\n20. februara 2021. u 09.04\nPosle gubitka Jugoslavije, najveci gubitak za nas Jugoslovene. Pocivaj u miru legendo.\njelena spasojevic kaže:\n20. februara 2021. u 09.35\ni niko nam nece vratiti sjaj u travi,lepotu u cvetu,tugovati necemo…vec taziti utehu u onomne sto osta iza nas…..\n20. februara 2021. u 09.55\nDjoletova smrt bi nas trebalo ujediniti. Budimo dostojni ovog trenutka, podele i ostale gluposti na stranu. Ove gubitak, lično, kao da mi je brat umro, grcam, nije mi dobro. Ne mogu više u pizdu materinu ko da mi je otac umro.\nDijete rodjeno 1998\nkoje zivi u inostranstvu i nikad ga nije vidjelo\nslusa jako dugo stre pijesme koje je pijevao !\nUjedino sve ljude ,volio sve ljude\ni ostavio mnogo iza sebe za sve ljude\nHvala Ti dragi Balasevicu\ni niko nam nece vratiti sjaj u travi,lepotu u cvetu,tugovati necemo…vec traziti utehu u onomne sto osta iza nas…..\n20. februara 2021. u 17.45\nBeskrajno sam tužan. Učio sam decu srpski jezik na tekstovima Đorđa Balaševića po školama srpskog jezika u Sidneju. Spoj poezije i muzike je Đorđe doveo na jedinstven način do savršenstva. Učenicima od kojih je većina rođena u zemlji koala i kengura, približio sam kroz njegove pesme običaje i mentalitet ljudi iz otadžbine. Dirljivo je bilo njihovo spontano pevanje refrena „Džaba bilo … kada nisam s onom koju volim „. Ponosan sam na to što sam doprineo da pesme i poezija Đorđa Balaševića uđu u duše dečice odrasle daleko od zemlje njihovih predaka. Ovih dana duh njegov lebdi nad Australijom kroz njegove večne i besmrtne pesme.\nСве време, од синоћ, кад сам чуо да га више нема, горко, у углу оба ока, сметало ми је да радим, да се договарам, да планирам, трајем. Ушао је у мој духовни свет, у време кад сам био млад и наивно срећан, па је, постепено, повремено долазио и даровао стихове који дижу и развејавају маглу свакодневице. Па тако, деценијама, као спасоносна навика! Данас сам видео ТВ сторију Снеже Петернек са Ђолетом, а после тога, схватио сам, с тугом, да ми је, заувек, одлетео дух, спасилац ведрине и да, чак и за њега таквога, није додељена вечност… Нек почива у миру. Заслужио је, макар, то!\nOpet neki vade srbometre i ostala s…oprosti im Djole i počivaj u miru.\n22. februara 2021. u 07.38\n„Imao se rašta i roditi“. Laka mu zemlja, večni pokoj i večno sećanje. Za sve nas koji sada imamo četrdeset i više godina Đole nikad neće umreti. Što reče Vlado Georgijev „šta se uopšte kaže kad umre Đorđe Balašević“\nMilan Krivokapic kaže:\n23. februara 2021. u 13.25\nOlivera , kad skupis snnage ti napisi knjgu o njemu o vama o svoj ljubavi i potpisi Balasrvici jer znam koliko vas je sve voleo pa i sve ljude.Skupi snage molim te.Znam da ce ti biti tesko ali i ja sam izgubio zenu pre dve godine i pisem radi sebe


Država ipak prodaje "Luku Novi Sad"? - Javni poziv investitorima otvoren do 30. marta\nMinistarstvo privrede pozvalo je investitore da do 30. marta dostave pisma o zainteresovanosti za privatizaciju "Luke Novi Sad". To je jedina luka u Srbiji u većinskom vlasništvu države koja nije privatizovana, mada je pokušaja bilo 2009. godine. Tada je postupak privatizacije zaustavljen, nakon što su mu se usprotivili Grad Novi Sad i tadašnje Izvršno veće AP Vojvodine.\nU javnom pozivu, koji je objavljen 29. februara na sajtu Ministarstva privrede, investitori su pozvani da u svom pismu o zainteresovanosti za "Luku Novi Sad" predlože i model privatizacije u skladu sa Zakonom o privatizaciji, indikativnu cenu, investicioni program, okvirni plan poslovanja i broj zaposlenih na neodređeno vreme.\n- Nemamo komentar. Nismo upućeni - kratko je za "Politiku" rekao direktor "Luke Novi Sad" Aleksandar Milovančev, funkcioner novosadskog SNS-a.\nOn se novinarima prošlog leta pohvalio da je Luka isplatila državi 6,2 miliona dinara na ime dividendi, ocenjujući da je to odraz dobrog poslovanja, a da se davno nije desilo da to učini neko preduzeće u vlasništvu države (99,6%).\nLuka od jeseni ima status lučnog operatera, a time je po rečima Milovančeva dobijena potvrda da su ispunjeni svi uslovi koje je država propisala za poslovanje u toj delatnosti. Uručujući tada Milovančevu sertifikat, vršilac dužnosti direktora Agencije za upravljanje lukama Vuk Perović naveo je da "Luka Novi Sad" upravlja sa više od 30 hektara lučkog područja koji ima skoro 150.000 kvadratnih metara zatvorenog i otvorenog skladišnog prostora, i da beleži rast poslovanja.\n- Sa punim pravom uživa u statusu jedne od vodećih i najrazvijenijih u Srbiji. Ovaj uspeh nema samo značaj za lokalnu privredu Novog Sada, nego za celokupnu privredu Republike Srbije - rekao je tom prilikom Perović.\nSlične ocene o značaju ove luke za Novi Sad i Srbiju iznošene su i 2009. godine, kada je zaustavljena njena privatizacija. Sve političke stranke koje su bile parlamentarne u Skupštini Novog Sada, i one u vlasti (DS, LSV, SPO...) i u opoziciji (SRS, DSS), u zajedničkoj inicijativi usprotivili su se prodaji Luke po svaku cenu. SPO je čak zapretio protestom.\n- Demokratska stranka se 2009. protivila privatizaciji Luke i ništa se od tada nije promenilo. Luka bi trebao da bude jedan od nosilaca razvoja Novog Sada, budući da je na plovnom putu najveće evropske reke. Poseduje i građevinsko zemljište, a bojim se da je ono zapravo meta privatizacije i da će država to da iskoristi kako bi napunila praznu kasu - kaže za "Politiku" odbornik DS-a Veljko Krstonošić.\nOn smatra da je tržišna vrednost Luke sada manja od realne i da je to takođe razlog zbog kojeg ne treba insistirati na prodaji. O tome kako ceni tržišnu vrednost ako ponude još nisu poznate, odgovorio je da je u Luci sada 40% više radnika nego 2009. godine, a da je profit "sedam puta manji".\nRadikale ne čudi ponovni poziv u vezi sa privatizacijom "Luke Novi Sad" jer, kako to za "Politiku" kaže odbornik SRS-a Đurađ Jakšić, vladajući SNS vodi politiku kontinuiteta u odnosu na ono što je radio DS – "politiku pljačkaške privatizacije".\n- Luka je od strateškog značaja ne samo za Novi Sad nego za celu državu. A Ministarstvo privrede se na mala vrata, dva meseca pred izbore, odjednom zainteresovalo za nju - dodaje Jakšić.\nTurska zainteresovana za Aerodrom “Morava” i gradnju autoputa\nPotpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović, razgovarala je danas s ambasadorom Turske Mehmetom Kemalom Bozajem o mogućnostima saradnje u oblasti putne infrastrukture i vazdušnog saobraćaja.\nTurske kompanije pokazale su zainteresovanost za saradnju na razvoju Aerodroma “Morava”, kao i za više projekata u putnoj infrastrukturi, uključujući autoput Pojate-Preljina, kao i brzu saobraćajnicu Novi Sad-Ruma, saopštio je kabinet Mihajlovićeve.\nU narednom periodu očekuje se da u Srbiju dođu i turski eksperti koji će obići Aerodrom “Morava” kod Kraljeva i detaljnije se obavestiti o planovima za razvoj tog objekta, kao i o projektima u putnoj infrastrukturi za koje postoji interesovanje turskih kompanija.\nNa sastanku je razgovarano i o pitanjima vezanim za obavljanje čarter saobraćaja između dve zemlje, koje je važno za pružanje kvalitetne usluge turistima koji dolaze u Srbiju i u Tursku, navedeno je u saopštenju.\nKopanik biznis forum od 8.do 10.marta,rekordan broj učesnika\nKopaonik biznis forum biće održan od 8. do 10. marta, a prema očekivanjima organizatora okupiće rekordan broj učesnika do sada - više od 800 predstavnika vlade, domaćih i stranih privrednika, diplomata, ekonomskih analitičara, teoretiracara, eksperata...\nTema ovogodišnjeg foruma je "Dostizanje i konvergencija sa vodećim trendovima: kako sanirati glavne pukotine u sistemu", a tokom tri dana biće održano 20 panela, tri plenarne sesije i pet specijalnih prezentacija, izjavio je predsednik Saveza ekonomista Srbije Aleksandar Vlahović na konferenciji za novinare.\nForum u novom kongresnom centru hotela Grand organizuju Savez ekonomista, Udruženja korporativnih direktora u partnerstvu sa kompanijom MasterCard, a pod pokroviteljstvom predsednika Vlade Srbije Aleksandra Vučića, koji će učestvovati na prvoj plenarnoj sednici 8. marta.\n"Više od 20 godina Kopanik biznis forum okuplja veliki broj učesnika, a prema današnjim izveštajima očekujmo oko 820 učesnika, što je impresivna cifra. Biznis forum nije samo rad tokom panela, već je to prilika da ekonomski stručnjaci i privrednici vrednuju efekte reformi, razmene mišljenja kako bismo došli do efikasnih i izvodljivih politika", kazao je Vlahović.\nZa praćenje Kopaonik biznis foruma akreditovano više od 100 novinara kako iz zemlje tako i regiona, a Novinska agencija Tanjug će i ove godine biti medijski partner foruma.\nVlahović je izrazio nadu da će Kopaonik biznis forum opravdati svoj podnaslov - srpski Davos, "kao neka neka vrsta pregleda između onoga što se dešavalo u zemlji između dva događaja".\nSelektor Foruma Dragan Đuričin rekao je da će taj skup i ove godine biti mesto razgovora relevantnih ljudi iz sveta politike, privrede i ekonomske nauke.\n"Mi smo već jedna zrela priča, duboko u trećoj deceniji, stariji od mnogih svetskih foruma i neprekidno smo u nastojanju da popravimo situaciju kroz razgovor. Političari imaju privileguju da donose odluke, a ekonomisti da razumeju konsekvence njihovih odluka, i zato se trudimo da budemo konstruktivna organizacija koja će dati svoj doprinos", kazao je Đuričin.\nOn je napomenuo da je taj doprinos, saradnja i razgovor, bitan jer se naša ekonomija 25 godina nalazi u regresiji.\n"Ona je ušla u tranziciju i umesto da izađe iz tranzicije, i obnovi nivo BDP iz 1989. godine kao neke zemlje koje su kasnije i povećale za 40 taj nivo, mi smo još ispod nivoa BDP-a u stalnim cenama iz 1989. godine", kazao je Đuričin.\nZato je fokus ovogodišnjeg foruma na tome da se otvari dostizanje i konvergencija, rekao je Đuričin.\nDirektorka prodaje za tržište Srbije, Crne Gore, BiH u kompaniji MasterCard, Jelena Ristić, rekla je da je ta kompanija želela da uzme aktivnu ulogu u dijalogu jer, kako je istakla, samo zajedničkim dijalogom može da se unapredi poslovni ambijent.\n"Nadam se da ćemo nakon foruma pretočiti zaključke diskusije u praktične aktivnosti i da ćemo imati jasniji pravac daljeg razvoja tržišta", rekla je Ristić.\nKako je rečeno na konferenciji, na ovogodišnjem biznis forumu učestvovaće premijer Aleksandar Vučić, ministri Dušan Vujović, Zorana Mihajlović, Kori Udovički, Željko Sertić, Aleksandar Antić, Vanja Udovicicć...\nUčešće su, između ostalih, najavili i guverner NBS Jorgovanka Tabaković, predsednik SANU Vladimir Kostić, predsednik Master karda za Centralnu i Istočnu Evropu Sajmon Džordž, brojni ambasadori, predstavnici privrednih komora i drugih institucija iz zemalja regiona.\n"Energoprojekt" se vraća u Višnjicu\nVeć na leto naredne godine, stanovnici beogradskog naselja Višnjica dobiće nekoliko stotina novih komšija. Ovih dana počela je izgradnja stambeno-poslovnog kompleksa "Energoprojekt Sunnyville" u Bloku 8b, koji je deo budućeg naselja Višnjičko polje. Završetak radova je planiran za 1. jul, a prvi stanari će se useliti u septembru 2017.\nProjekat čija je vrednost 15 mil EUR realizuju preduzeća sistema "Energoprojekt". Investitor je "EP Holding" preko preduzeća posebno osnovanog za realizaciju projekta - "EP Sunnyville doo", izvođač radova je "EP Visokogradnja", projektant "EP Urbanizam i arhitektura", tehničku kontrolu i stručni nadzor vrši "EP Industrija". Partner u projektu će biti banka s kojom je u toku ugovaranje projektnog finansiranja. Vrednost građevinskih radova je 9,5 mil EUR.\nOvim projektom "Energoprojekt" se vraća u Višnjicu, gde je 80-ih godina izgradio naselje koje i danas predstavlja vredan gradski i visoko cenjeni arhitektonsko-urbani koncept. Dosledno ovakvoj reputaciji, projektovan je i Blok 8b.\nPlanirani kompleks sadrži 215 stanova (od studija do četvorosobnih), 9 lokala i 233 parking mesta u odvojenim podzemnim garažama. Najviše su zastupljeni dvosobni stanovi od oko 50 m2 (60%).\nBlok 8b, koji čine tri trospratna objekta sa potkrovljem, ukupno 24.601 m2 bruto površine biće urbani kompleks sa obezbeđenim komforom koji pružaju prateći sadržaji (9 lokala predviđenih za kafe-restorane, radnje...). Prema planu "Energoprojekta" odlikovaće ga bogato zelenilo oko objekata i oko kompleksa, izuzetno partnerno uređenje, kao i bezbedan i komforan pristup objektima. Takođe, obezbeđen je ulaz u podzemne garaže direktno sa pristupne saobraćajnice Nova 7; isključenje saobraćaja unutar Bloka, kao i eliminisanje buke i zagađenja u zoni stanovanja.\nPodručje budućeg naselja Višnjičko polje, ima veoma dobru poziciju, s obzirom na blizinu centra (svega 6 km), istovremeno obale i šetališta pored reke, kao i objektivne razvojne potencijale okolnih zona ("Plaza Centar", Ada Huja, potez uz Višnjičku ulicu), kao i blizinu budućeg SMT-a koji će omogućiti lakše saobraćajno povezivanje sa naseljima Beograda. Najveći kvalitet neizgrađene padine na kojoj je planirano naselje je izuzetan pogled prema Dunavu.\nNaselje Višnjičko polje će dominantno činiti stambeni blokovi spratnosti P+3+Ps; poslovanje se predviđa duž Ulice Slanački put, a u samom srcu je planirana osnova škola. Sa ekološkog aspekta, kvalitet naselja je naglašen planiranim zelenim površinama između blokova, čime su vizure maksimalno očuvane, kao i provetrenost, osunčanost i drugi ekološki kvaliteti teritorije.\nStambeno-poslovni kompleks "Energoprojekt Sunnyville" (Blok 8b), nalazi se na najvišoj tački ove padine; pristup kompleksu će biti obezbeđen sa novoizgrađene saobraćajnice Nova 7, koja predstavlja vezu sa Slanačkim putem.\nIz "Energoprojekta" kažu kako veruju da će Blok 8b prve kupce pronaći "među onima koji žele ekskluzivnost prelepog pogleda na Dunav iz svoga stana, što je predstavljalo osnovno načelo u koncipiranju samog kompleksa".\nNamenjen je, takođe, onima koji zbog buke i zagađenosti žele mirnije mesto za život i zdravo okruženje; porodičnim i mladim ljudima koji traže privatnost, komfor i toplu atmosferu.\nKao što se od "Energoprojekta" očekuje, projektovan je moderan, arhitektonski pažljivo dizajnirani stambeni blok, koji svojim stanovnicima pruža život u urbanom okruženja po čemu se razlikuje od prisutne stanogradnje u susedstvu i šire, nikle u poslednje dve decenije.\nUz lokale će biti ravan plato koji će stanovnici i posetioci moći da koriste za boravak "na otvorenom", igru dece itd... Parkiranje za posetioce je moguće duž prilazne saobraćajnice Nova 7. Takođe, spratnost objekata manja je od uobičajene za savremene gradske blokove.\nU projektovanju stanova posebna pažnja je posvećena ispunjavanju visokih kriterijuma energetske efikasnosti, obezbeđena je zvučna i termička izolovanost stanova kao i trajnost obezbeđena projektovanim fasadnim "sandwich" zidom debljine 46cm sa punom opekom u sklopu. Velike površine prozora i nadprosečna osvetljenost prostora, maksimalna funkcionalnost stanova u smislu: dobre proporcije prostorija, minimalne površine komunikacija unutar stanova, samo su neke od prednosti, kako kažu za naš portalu u "Energoprojektu".\nGotovo svi stanovi sadrže pokrivenu terasu, a u objektima su projektovane stanarske ostave što predstavlja dodatni kvalitet budućim korisnicima s obzirom na manje kvadrature stanova. Napominju se i specifičnost ekskluzivnih stanova sa direktnim pogledom na Dunav, velike staklene površine i terase koje ne ograničavaju pogled, dok su stanovi u prizemlju, učinjeni atraktivnim sa malim "baštama" pošto ovakvih jedinica ima malo u Beogradu.


9.7.2007. u 18:00\nVijeće sigurnosti Ujedinjenih nacija počeo je danas u New Yorku sjednicu posvećenu stanju na Kosovu i Metohiji na kojoj će ambasadori ovog tijela svjetske organizacije razmotriti izvještaje o situaciji u pokrajini koje su pripremili generalni sekretar UN-a Ban Ki-Mun i šef UNMIK-a Joahim Riker.\nPred početak sjednice, komandant KFOR-a general Roland Kater izvijestio je ambasadore o bezbijednosnoj situaciji u pokrajini, a dodatne detalje o političkim i ekonomskim kretanjima u toj pokrajini iznijet će šef UNMIK-a.\n"General je rekao da je bezbijednosna situacija mirna, ali da postoje tenzije vezane za proces rješavanja statusa Kosova", prenijela je novinarima britanska ambasadorka Karen Pirs.\nVećina diplomata nije bila spremna da komentira najave o dodatnom odlaganju rješenja statusa Kosova, ali su američki predstavnici rekli da, za sada, nema novog prijedloga rezolucije, mada se razgovori o tom pitanju "vode neprestano".\nSjednica Vijeća sigurnosti zatvorena je za javnost, prenosi Tanjug.\nJedan od radikalnih imama Crvene džamije spreman da pregovara s posrednicima\n09.07.2007. u 17:24


Gde ćeš? (VIDEO) | Mondo Portal\nGde ćeš? (VIDEO) 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nTV 13.06.2019. / 08:26\nAutor mondo.rs 13.06.2019. / 08:26\nVoditeljka Bojana Ristivojević nedavno je dala otkaz na Televiziji Happy, a još uvek nije poznato gde će nastaviti karijeru.\nRanije su domaći mediji preneli da je Bojana razmišljala o prelasku na TV Pink gde bi vodila Zadrugu, "konkurenciju" Parovima koje je do sada vodila.\nBojana se kasnije oglasila na Instagramu i napisala da bivše poslodavce smatra prijateljima i da im želi sve najbolje, ali da je želela da konačno provodi više vremena sa porodicom.\n"A onda, u nove radne pobede," napisala je ona.\ntv lica happy pink rijaliti rijaliti parovi\n14.06.2019. / 10:18\nLepa jeste , alimoze da vodi samo rijaliti programe.Losa dikcija,nerazuman govor,unjkav glas.\n13.06.2019. / 13:11\nSmesna voditeljka brzo prica uskace u rec nista je ne razumes.\n13.06.2019. / 12:27\nDanima se piše o njoj kao da Larry King treba da dođe na TV....\nUpravo gledate Saša Ilić dobitnik NIN-ove nagrade 2 Zabava video Pre 3 min Dodeljena je NIN-ova nagrada za roman godine, dobitnik je Saša Ilić ("Pas i kontrabas"). Grupa od 18 pisaca ranije...


FARO Tracer je sistem za lasersku projekciju koji je dizajniran za projektovanje rasporeda poput položaja delova ili šablona tokom proizvodnje. Projektovani šabloni čine proizvodnju bržom i lakšom uz manje grešaka. Najčešća upotreba laserskih projektora su radionice za zavarivanje i proizvodne linije za sklapanje. U kombinaciji sa moćnim ali jednostavnim BuildIT Projector softverom, uspostavlja novi industrijski standard za ponovljivu laserski vođenu montažu.\nTracerSI predstavlja, prvi u svojoj vrsti, napredni laserski snimač i sistem za projekciju visoke tačnosti, sa vrhunskim mogućnostima skeniranja u čitavom svom volumenu projekcije. Kombinacija visokokontrastnog snimanja, tačne i ponovljive projekcije i moćnog ali jednostavnog BuildIT Projector softvera, uspostavlja novi industrijski standard za ponovljivu laserski vođenu montažu.\nTracerM je prvi visoko precizni sistem laserskog projektovanja za kontrolu laserski vođene montaže. Pored laserski vođene montaže, TracerM pruža jednostavan i tačan način za vizuelnu kontrolu položaja i orijentacije elemenata.


Kraće radno vreme kovid ambulanti zbog smanjenog broja pacijenata - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nKraće radno vreme kovid ambulanti zbog smanjenog broja pacijenata\nKovid ambulante u Nišu ubuće će raditi skraćeno zbog smanjenog broja pacijenata. Umesto do 22 sata, kako je to bilo do sada, radiće od 8 do 20 sati, saopštili su iz niškog Doma zdravlja. Oni su zamolili sve građane da poštuju novo radno vreme, kao i epidemiološke mere kada dolaze na pregled.\n“Kovid ambulante “Duvanište” i “Čair” menjaju radno vreme zbog smanjenog broja pacijenata. Novo radno vreme biće od 7 do 20 sati časova svakog radnog dana i vikendom. Takođe, i pedijatrijska kovid ambulanta koja se nalazi u centralnom objektu Doma zdravlja Niš na ulazu broj 2 radi od 7 do 20 sati”, naveli su u Domu zdravlja Niš.\nIz ove ustanove zamolili su sve pacijente da se u kovid ambulante javljaju u skladu sa novim radnim vremenom. Oni su apelovali na sve građane da poštuju propisane epidemiološke mere kada dolaze u ove objekte.\nU Domu zdravlja trenutno se obavlja i vakcinacija zakazanih i nezakazanih građana. Vakcinacija Fajzerom i Sputnjikom V moguća je bez prijave na ulazu broj 5 u okviru akcije “Otvorena vrata”. Kako su naveli u Domu zdravlja, veliki broj građana odazvao se akciji, a ohrabruje i to što je među njima veliki broj mladih.\nVakcina kineskog proizvođača Sinofarm trenutno nije dostupna, ali se očekuje da stigne u toku dana. Dostupna je i vakcina AstraZeneka.\nKako je direktor Doma zdravlja Milorad Jerkan ranije rekao, najmanje mladih devojaka od 18 do 25 godina odlučuje se da primi vakcinu. On smatra da je razlog za to antivakserski lobi. Naime, kaže da su lobirali da će devojke ostati neplodne, što nije pokazala nijedna naučna studija.\nDo sada je u Srbiji prvu vakcinu primilo ukupno 3.255.000 građana. Prvu dozu primilo je 1.945.000 ljudi, dok je drugom dozom imunizovano njih 1.310.000. Niš je grad u kome ima najviše vakcinisanih stanovnika i trenutno je najbolji u tom pogledu.\nOznakeČair COVID Dom zdravlja Niš duvanište kovid ambulante radno vreme


Zbog sankcija Rusiji Berlin prima najteži finansijski udar – Alfa-News.de – Nezavisni internacionalni portal\nBERLIN, Njemačka trpi najveći udar zbog EU sankcija protiv Rusije i ruskih kontrasankcija, navodi “Vašington post”.\nPrema podacima istraživanja, Njemačku pogađa 40 odsto ukupnih gubitaka Zapada od sankcija Rusiji.\nI druge zapadne zemlje plaćaju popriličnu cijenu ruskog odgovora, što se ogleda u nedostupnosti kredita i gubitka povjerenja.\nIstovremeno, drugi geopolitički značajni činioci na tržištu, poput Velike Britanije, Francuske i SAD pogođeni su sankcijama u mnogo manjem stepenu, navode evropski ekonomisti Julijan Hinc i Matje Kroze, autori nedavno objavljenog istraživanja Instituta za svjetsku ekonomiju iz Kila.\nOd početka 2014. do kraja 2015. godine, ograničavajuće mjere Zapada dovele su do gubitka budžetskih prihoda u ukupnoj vrijednosti od 114 milijardi dolara.\nŠtetu nije pretrpjela samo Rusija, čiji je budžet ostao bez 65 milijardi dolara. Gotovo u istom stepenu sankcije su se odrazile na SAD i EU, u kojima su prihodi smanjeni za više od 50 milijardi dolara, piše “Vašington post”.\nČlanice EU trpe 90 odsto od ukupnog smanjenja prihoda od izvoza, a najveći dio tih gubitaka pokriva ekonomski centar EU.\nGeografski i istorijski NJemačka je odavno bliži partner Rusiji od bilo koje druge velike evropske zemlje.\nNJemačka u znatnoj mjeri zavisi od ruskog izvoza gasa, ukazuje profesor Stefan Berling, koji predaje međunarodnu politiku na Univerzitetu Regensburg.\nU maju ove godine, bez obzira na sankcije, njemačke kompanije su sa zadovoljstvom primijetile da je porasla trgovina sa Rusijom, mada te cifre još nisu prikazane u istraživanju.\nU proteklom periodu, njemačke kompanije već su uspjele da obnove pojedine trgovinske veze ne narušavajući zapadne sankcije, tako što su lobirale u korist normalizacije trgovine i kreditne prakse, objašnjava “Vašington post”.\nOd trenutka uvođenja sankcija, 2014. godine, njemački biznis lobira za maksimalno ograničavanje sankcionog uticaja na ruske kompanije.\nTirana: Albanskim vlastima isporučeno 50 tona pomoći Vlade FBiH nakon poplava\nDo izbora u Rusiji ostalo jos šest sedmica\nRusija: Putin pobjeđuje na izborima prema istraživanju\nRusija ne prijeti nikome, imamo pravo raspoređivati oružje na svojoj teritoriji


Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore | NA CRNOGORSKIM GRADILIŠTIMA STRADAJU NEOBUČENI STRANCI, JER DOMAĆIH ZANATLIJA UGLAVNOM VIŠE NEMA: Rad na crno, korak ka nesreći\n29 Feb NA CRNOGORSKIM GRADILIŠTIMA STRADAJU NEOBUČENI STRANCI, JER DOMAĆIH ZANATLIJA UGLAVNOM VIŠE NEMA: Rad na crno, korak ka nesreći\nPosted at 18:59h in Društvo, Zdravi i sigurni u privatnim i stranim preduzećima\tby\tCentar za istraživačko novinarstvo Crne Gore 0 Comments\nOd petoro poginulih na gradilištima u posljednjih 14 mjeseci svi su strani državljani. Građevinske kompanije sve više angažuju radnike sa strane koji pristaju da rade bez osiguranja, ali i bez obuke o rizicima na radnom mjestu\nPečalbarski san radnika iz Turske M.C. koji je, trbuhom za kruhom, stigao do Podgorice tragično je prekinut 3. februara. Na gradilištu kompanije „Seadria” iz Podgorice, u blizini Kapital plaze na Cetinjskom putu, pao je sa trećeg sprata zgrade u izgradnji i poginuo.\n„Prilikom postavljanja oplate za šalovanje stuba, na poziciji gdje nije bilo moguće postaviti zaštitnu ogradu, M.C. se nije vezao zaštitnim pojasom koji je imao na raspolaganju”, saopšteno je tim povodom Centru za istraživačko novinarstvo Crne Gore (CIN-CG) iz Uprave za inspekcijske poslove. Ostali detalji su još pod velom istražnog postupka.\nRad na crno, dovođenje radnika sa strane i hitro uključivanje u posao bez dovoljno obučenosti o rizicima i zaštiti, u većini slučajeva prvi je korak koji vodi brojnim nesrećama na gradilištima, pokazalo je istraživanje CIN-CG-a.\nNa crnogorskim gradilištima, izvan onoga što se desilo na trasi autoputa, gdje je lani stradalo četvoro ljudi, o čemu je CIN-CG pisao, prošle godine poginula su još četiri radnika, a od početka ove godine jedan. U ovom periodu desilo se i 20 povreda na radu.\nSvih pet radnika koji su poginuli bili su strani državljani. Dva su iz Bosne i Hercegovine, a po jedan iz Srbije, Albanije i Turske.\nIz Uprave za inspekcijske poslove kažu za CIN-CG da je nadzorom Inspekcije za zaštitu i zdravlje na radu konstatovano kako su najčešći uzroci nesreća neprimjenjivanje mjera zaštite i angažovanje radnika koji nijesu osposobljeni za bezbjedan rad. Uzroci nesreća na gradilištima bili su i dotrajalost alata i mašina za rad, kao i njihova upotreba bez prethodnog pregleda i ispitivanja od ovlašćenih organizacija.\nKada se desi nesreća na radu, osim inspektora zaštite, uviđaj obavljaju i policija i tužilaštvo. U slučaju dvije pogibije na gradilištima prošle godine kao i jednom ovogodišnjom još se vodi izviđajni postupak, prema podacima koje je CIN-CG dobio od nadležnih osnovnih državnih tužilaštava. U jednom slučaju je crnogorsko tužilaštvo predmet ustupilo pravosudnim organima BiH. Podignuta je i jedna optužnica protiv okrivljenih za propuste u mjerama zaštite na radu.\nBosanski državljanin Kenan Mehmedović preminuo je od posljedica povreda na radu koje je zadobio 7. marta prošle godine prilikom montiranja opreme za upravljanje rasvjetom i signalizacijom u tunelu Sozina. Tada je došlo do požara na instalacijama u kojem je zadobio teške povrede i kasnije preminuo.\nIz osnovnog tužilaštva u Baru za CIN-CG su kazali da su nakon sprovedenih istražnih radnji predmet ustupili pravosudnim organima BiH 26. juna 2019. godine.\n„Nakon sprovedenih istražnih radnji utvrdili smo da je za nesreću odgovorno lice Armin Hadžić, a predmet je ustupljen pravosudnom organu BiH zato što je i prijavljeni državljanin BiH. Oštećena porodica ima prebivalište u BiH i svjedoci i očevici predmetnog događaja su državljani BiH, pa shodno Zakonu o međunarodnoj pravnoj pomoći, a iz razloga cjelishodnosti i ekonomičnosti postupka predmet je upstupljen nadležnom pravosudnom organu BiH”, naveli su iz barskog tužilaštva.\nMehmedović je, prema podacima iz tužilaštva, bio zaposlen u firmi “Eding Telekom Sarajevo”, dok je Hadžić bio rukovodilac radova u istoj firmi koja je radila za crnogorski Monteput.\nPrilikom remonta pruge Podgorica – Kolašin u mjestu Trebješica u nesreći od 15. marta teške povrede zadobio je radnik Mile Šundek (47) iz Prijepolja. On je narednog dana od posljedica nesreće preminuo u Kliničkom centru u Podgorici. Šundek je bio radnik beogradske firme „Geo-montaža”, koja je bila podizvođač crnogorskoj „Kodar elektromontaži”.\nKako je tada saopšteno iz policije, Šundek je povrijeđen u eksploziji koja se dogodila na elektro-vučnom postrojenju Trebješica. Osnovno državno tužilaštvo iz Podgorice je povodom tog događaja formiralo predmet. Na pitanje CIN-CG, iz tužilaštva su rekli da je postupak je u fazi izviđaja: “Postupajući tužilac preduzima sve zakonom predviđene mjere i radnje u cilju rasvetljavanja odlučujućih činjenica.”\nNa gradilištu hotela u Kumboru, firme Carine, 5. jula prošle godine poginuo je radnik, albanski državljanin P. F. Iz policije je saopšteno da je ovaj radnik pao sa trećeg sprata te građevine, sa visine od oko 13 metara. Iz osnovnog tužuilaštva u Herceg Novom, saopšteno je da je se još vodi postupak izviđaja povodom ove nesreće i da ne mogu dati podatke o tome koja je firma angažovala stradalog radnika, niti druge detalje.\nU Tivtu na gradilištu kondo hotela firme „Rove” 12. septembra poginuo je radnik N.P. iz Foče u BiH. „Osnovno državno tužilaštvo u Kotoru je dana 14. decembra 2019. godine podiglo optužnicu protiv okrivljenih I.N. i M.G., zbog krivičnog djela teško djelo protiv opšte sigurnosti u vezi sa krivičnim djelom izazivanje opasnosti neobezbjeđenjem mjera zaštite na radu. Optužnica je potvrđena dana 28. januara 2020. godine”, saopšteno je iz ovog tužilaštva povodom nesreće u kojoj je poginuo radnik iz Foče.\nU optužnici je navedeno da je nesrećnog N.P. angažovala firma “Rove” u kojoj je optuženi I.N. bio glavni inženjer, a G.M. njegov zamjenik. Oni su bili odgovorni za izvođenje radova.\n„Okrivljeni nijesu postupali po propisima i tehničkim pravilima o mjerama zaštite na radu, usljed čega je sada pokojni N.P. pao sa radne platforme na kojoj je radio i tom prilikom zadobio tjelesne povrede od kojih je preminuo”, navedeno je u optužnici.\nOve godine desila se i jedna nesreća u kojoj su na gradilištu u Sutomoru teško povrijeđena dva radnika iz Crne Gore. Policija je saopštila da su dva građevinska radnika iz Mojkovca R.S. i M.S. 22. januara dok su radili na zgradi u Ulici cara Lazara pali sa skele na kojoj je pukla daska i zadobili višestruke prelome. Nije poznato u kojoj firmi su bili angažovani, jer su svi detalji još u fasciklama barskog tužilaštva, koje je saopštilo za CIN-CG da još obavlja izviđaj i da se „čekaju odgovarajući nalazi vještaka radi donošenja zakonite odluke”.\nBroj nesreća na radu u prošloj godini manji je za 61,43 odsto u odnosu na 2008. godinu, koju inspekcija uzima kao reper, jer je tada zabilježen najveći broj povreda na radu, a broj smrtnih povreda u odnosu na isti period smanjen je za 41,67 odsto. Od sedam smrtnih slučajeva na radnom mjestu u 2019. godini, četiri su bila na građevinama. Dva smrtna slučaja na radnom mjestu desila su se u šumarstvu, a jedan u energetici. U 2017. godini u Crnoj Gori na radu u građevinarstvu poginulo je dvoje radnika, a u 2018. godini pet od ukupno devetoro stradalih. U odnosu na broj zaposlenih u ovoj grani industrije, kojih u Crnoj Gori ima svega 14 hiljada, ni poređenje sa regionom ne popravlja sliku o crnom bilansu. U Srbiji su u 2018. godini bila 53 smrtna slučaja na radnom mjestu od čega je 15 u građevinarstvu koje ima 120 hiljada zaposlenih. U Hrvatskoj je u 2018. bilo ukupno 29 smrtnih slučajeva, od čega je pet u građevinarstvu u koje zapošljava 70 hiljada radnika. U Srbiji od ukupnog broja povreda 17 odsto se desilo radnicima koji su bili angažovani na crno. Prije 2019. godine, kada su svi stradali u Crnoj Gori bili strani državljani, ovaj dio statistike nije vođen.\nIz inspekcije, sindikata i ovlašćenih kompanija za poslove zaštite na radu saglasni su da su dobre izmjene zakona od prije dvije godine, koje su donijele strože mjere zaštite na radu u građevinarstvu, ali i da u praksi nijesu potpuno primijenjene kod svih građevinskih kompanija. Sagovornici CIN-CG-a posebno ukazuju na probleme angažovanja radnika na crno, kao i na nedovoljnu obuku o zaštiti na radu.\nCrna Gora ima veliki manjak građevinskih radnika zbog čega su poslodavci prinuđeni da ih angažuju iz susjednih zemalja, a posljednjih godina i sa Bliskog istoka. Strane radnike angažuju gotovo sve građevinske firme, a najviše ih je kod podizvođača koje angažuju velike kompanije. Zbog nemogućnosti da na vrijeme obezbijede dovoljan broj kvalitetnih radnika, te administrativnih komplikacija prilikom angažovanja stranaca, ali i da bi uštedjeli na porezima i doprinosima, poslodavci često radnike angažuju na crno. Kako nemaju papire o radu, tako ne mogu ni da polažu obuku za zaštitu na radu i polažu testove.\nPerunika Đina Kokić\nIzvršna direktorica firme „Ing – Inpuls” iz Podgorice, koja se bavi tehničkim i stručnim savjetovanjem u građevinarstvu i članica Unije poslodavaca Perunika – Đina Kokić, kaže da nedostatak domaćih radnika u građevinarstvu ne smije biti opravdanje za lošu praksu.\n„Nedostatak radne snage na našem tržištu ne abolira od odgovornosti izvođače radova da radnike ne prijavljuju, ili da ih ne obučavaju mjerama zaštite na radu”, ističe Kokić.\nOna ocjenjuje da je razlog nesreća na gradilištima nizak nivo tehnološke kulture i radne discipline i samosvijest ljudi da je to dio radnog procesa. „Uzrok je i neadekvatan način obuke zaposlenih iz oblasti zaštite i zdravlja na radu, kao i nepostojanje češćih inspekcijskih kontrola po gradilištima”, navela je Kokić.\nPredsjednik Sindikata građevinarstva Nenad Marković kaže da čak i oni koji imaju ogroman profit zapošljavaju i tri puta više radnika na „crno” u odnosu na zakonski prijavljene. Na „crno”, tvrdi, ima i domaćih i stranih radnika.\nProblem je, kako je kazao Marković, što se u posljednje vrijeme sve više angažuju stranci i to ne samo iz zemalja bivše Jugoslavije, regiona, već i Albanci i Turci, koji ne znaju naš jezik.\n„Vrlo je teško rukovoditi gradilištem i obučavati radnike, kada se na njemu govori više stranih jezika”, naveo je Marković.\nOn nije saglasan sa ocjenama inspekcije o tome da je značajan uzrok nesreća na gradilištima odbijanje radnika da nose propisanu zaštitnu opremu, jer im je teška ili “dosadna”. Marković smatra da je i za nedisciplinovanog radnika na gradilištu odgovoran poslodavac.\n„Poslodovac mora da obuči tog radnika mjerama zaštite na radu, da mu propiše radne obaveze i zaštitnu opremu koju je neophodno da koristi i da ga kontroliše i kaznama tjera da poštuje propise. Ako radnik nije disciplinovan u poštovanju ovih normi, on nije za gradilište”, kazao je Marković.\nIz inspekcije navode da su građevinske kompanije u velikom broju normativno uredile oblast zaštite i zdravlja na radu, donijele potrebne akte programa osposobljavanja, kolektivnog osiguranja, planova mjera zaštite, organizovanja stručnih službi zaštite na radu, ali da je problem što ni poslodavci ni radnici to ne primjenjuju.\n„Najčešći problem je angažovanje radnika koji nijesu osposobljeni za bezbjedan rad, prvenstveno za rad na visini, i kod kojih nije izvršena prethodna provjera zdravstvene sposobnosti, zato što je velika fluktuacija radne snage uglavnom stranaca”, naveli su iz Inspekcije.\nOni su otkrili i novi problem, jer se neka propisana oprema poput zaštitnih mreža, ankera za sajle, držače za zaštitne ograde i slično, trenutno ne može naći na crnogorskom tržištu, ali izriču kazne i propisuju mjere i u tim slučajevima. Kazne koje mogu da propišu za firme i preduzetnike iznose od 200 do 15.000 eura, a za odgovorno lice i zaposlenog od 30 do 1.000 eura. Inspektori, osim toga izriču opomene i mjere kojima naređuju ispravljanje propusta, a rigoroznija mjera može biti zatvaranje gradilišta. Do objavljivanja teksta iz inspekcije nijesu stigli odgovori o njihovom prošlogodišnjem učinku. Prema podacima iz izvještaja o radu inspekcije u 2018. godini, iz oblasti zaštite na radu bilo je ukupno 2.545 inspekcijskih pregleda u kojima je utvrđeno 2.865 nepravilnosti. Od ukupnog broja pregleda 1.512 su bili redovni, 948 kontrolni da bi se utvrdilo da li su ispravljeni uočeni propusti, 57 je bilo na osnovu prijave, a 28 nakon što se desila nesreća i nezgoda. Izrečeno je ukupno 745 novčanih kazni vrijednih 236 hiljada eura, a u 25 slučajeva podnijeli su zahtjeve za pokretanje prekršajnog postupka.\nPropisi dobri, ali se ne primjenjuju\nIzmjene zakona o zaštiti na radu za građevinarstvo od prije dvije godine, kojim su, između ostalog, uvedeni koordinatori za zaštitu na radu u fazi izrade projekta kao i prilikom izvođenja radova, prema riječima Markovića, još nijesu zaživjele u praksi, pa zbog toga ne može porediti situaciju prije donošenja ovih izmjena i sada.\nKordinatori moraju posjedovati odgovarajuće licence, ali ih prema riječima Markovića, nema dovoljno da bi pokrili sva potrebna mjesta. Kaže i da je propisima ova oblast sada cijelovitije regulisana i usklađena sa evropskim standardima i direktivama, ali da je problem uvijek u praksi, da li će se neka norma primjenjivati formalno ili suštinski.\n„To se najbolje može sagledati kroz primjenu obuke radnika iz zaštite na radu. Licencirane organizacije, odnosno stručna lica održe 2-3 sata obuke i time je praktično završen ciklus osposobljavanja, što je sigurno nedovoljno da bi zaposleni iole bio upoznat sa ovom oblašću”, naveo je Marković.\nI Kokić je ocijenila da su izmjene Zakona u praksi do sada dale male rezultate.\n“Povećana je svijest izvođača građevinskih radova o značaju mjera zaštite i zdravlja na radu. I dalje, međutim, pojedini izbjegavaju da urade elaborat zaštite na radu i time doprinesu da se preduprijede povrede zaposlenih”, navela ja Kokić.\nPoslodavci neće odbor\nMarković je naveo da je njihov sindikat u toku nedavno završenih pregovora o granskom kolektivnom ugovoru, predložio da se formira zajednički odbor poslodavaca i sindikata koji bi se bavio zaštitom na radu i unaprijeđivao je, ali da taj prijedlog nije prihvaćen.\nPoslodavci su to kategorički odbili, tako da smo uspjeli samo da obezbjedimo predstavnika zaposlenih, koji će se baviti poslovima zaštite više časova plaćenog rada u odnosu na zakonski minimum”, kazao je Marković.\nKao dobar primjer on navodi Hrvatsku, čija je Vlada, kod velikih građevinskih projekata, nametnula obavezu da investitor i sindikat potpišu kolektivni ugovor samo za taj projekat.\n„Kineski CRBC, koji i kod nas gradi autoput, za gradnju mosta Pelješac u Hrvatskoj sa sindikatom je morao da potpiše kolektivni ugovor za taj projekat. Kod nas takvih obaveza nema”, kazao je Marković.


Ibra ima dva miliona razloga da priželjkuje trofej Lige šampiona za Junajted - Sportska centrala\nIbra ima dva miliona razloga da priželjkuje trofej Lige šampiona za Junajted\n6 mar 2018. 17:04\nZlatan Ibrahimović je van terena već gotovo sedam meseci posle kidanja ligamenata kolena u finišu prošle sezone.\nPomalo neočekivano, vratio se ranije od planiranog krajem prošle godine. To je bila loša odluka, pošto se, posle samo nekoliko utakmica, ponovo povredio i poručio da se neće vraćati dok ne bude 100 odsto spreman za najveće napore. Po sadašnjim procenama, to bi trebalo da se dogodi u finišu sezone, iako je Murinjo nedavno izjavio da neće računati na bivšeg reprezentativca Švedske.\nTakvu odluku ćudljivog Portugalca mogla bi da promeni Junajtedova uspešna serija u Ligi šampiona i plasman u samu završnicu, gde bi kvalitet i iskustvo Ibrahimovića bili od neprocenjivog značaja.\nIbrahimović je letos odlučio da ostane na „Old Trafordu“ i pored isteka ugovora. On je potpisao novi, prema kome zarađuje 180 hiljada funti nedeljno, a ta cifra je za čak 200 hiljada manja od one iz prošle sezone. Međutim, u tom ugovoru postoji čudna klauzula ako Junajted osvoji Ligu šampiona.\nNaime, ako Mančester Junajted trijumfuje u elitnom fudbalskom takmičenju, najveći bonus, od svih fudbalera, dobiće upravo Zlatan Ibrahimović, mada se nije naigrao fudbala. U slučaju podizanja „ušatog“ pehara, Ibrahimović će inkasirati čak dva miliona evra kao bonus.


Isle of Dogs  | FatHipster\nHomeIsle of Dogs \nWes Anderson (story by), Roman Coppola (story by)\nBryan Cranston, Koyu Rankin, Edward Norton, Bob Balaban, Bill Murray, Jeff Goldblum, Greta Gerwig, Frances McDormand, Kunichi Nomura, Scarlett Johansson, Harvey Keitel, Yoko Ono\nVes Anderson (Wes Anderson) se još pre više od jedne dekade etablirao uz Finčera (David Fincher), Aronofskog (David Aronofsky), Andersona (Paul Thomas Anderson), Tarantina (Quentin Tarantino), Spajka Džounzija (Spike Jonze), kao jedan od najdarovitijih američkih režisera, koji su krenuli da grade karijeru tokom devedesetih godina prošlog veka.\nTako da ne bi trebalo da iznenađuje činjenica da čak iako njegovi filmovi nisu uvek u najužoj konkurenciji za nagradu Akademije (Oskar), oni svakako pobuđuju interesovanje javnosti.\nIsle of Dogs je film koji je više omaž jednoj kinematografiji i posebno jednom čoveku (Akiri Kurosavi), nego li što je uradak spreman da rve i ove godine u trci za Oskara, što ga nikako ne čini manje kvalitetnim.\nMeđutim, slično Tarantinu, Anderson ima apsolutnu komociju (autorsku i finansijsku) da se opusti i potpuno zabavlja, praveći zabavne filmove koji zajme najbolje od najboljih.\nIsle of Dogs je animirana distopija o odnosu čoveka i psa, i paranoji koja nastaje vešću o zaraznom virusu koji svetom šire upravo omiljeni čovekovi ljubimci (u mrtvoj trci sa mačkama).\nAli, kao i kod Kurosavinih filmova, osnovni plot je samo sredstvo za nadgradnju herojske priče o borbi nekoliko samuraja (psa) protiv zla u obliku fanatičnog i beskrupuloznog mačkoljupca.\nIpak, priča o čojstvu i junaštvu maloletne dece i tinejdžera (uz pomoć životinja), protiv zla koje nameću i diktiraju stariji, može biti sagledavano i kao vapaj samog autora i otvorena kritika trenutnog establišmenta, kao i sistema u celosti.\nBilo kako bilo, Isle of Dogs je jednako zabavan i dinamičan kao i većina ostalih Andersonovih filmova, i u tom smislu predstavljaće još jedan užitak za fanove ovog autora.


Duo pijaniste Silvana Zabea i soprana Milice Stojadinović ~ Mreza Kreativnih Ljudi\nDuo pijaniste Silvana Zabea i soprana Milice Stojadinović\n19.3.16 desavanja, koncert No comments\nItalijanski institut za kulturu u Beogradu sa zadovoljstvom predstavlja kamerni koncert za klavir i vokal na kojem će se publici predstaviti pijanista Silvano Zabeo sa Konzervatorijuma “Đuzepe Tartini” iz Trsta i sopran Milica Stojadinović sa Akademije Umetnosti iz Novog Sada.\nSilvano Zabeo predaje klavirsku pratnju na Konzervatorijumu “Đuzepe Tartini” u Trstu. U svojoj bogatoj karijeri radio je u Operi u Monte Karlu, pozorištu “La Feniće” u Veneciji, pozorištu “Verdi” u Trstu i u Bavarskoj državnoj operi u Minhenu. Sarađuje sa Univerzitetom u Istanbulu, Yokohama Arts Foundation, Ars Vocalis México i drugima.\nMilica Stojadinović je redovni profesor i šef Katedre za solo pevanje na Akademiji Umetnosti u Novom Sadu. Gostovala je u svim većim gradovima Srbije i u inostranstvu. Nastupala je sa najkvalitetnijim orkestrima, kao i sa našim najeminentnijim dirigentima. Ostvarila je uspešne nastupe na mnogobrojnim festivalima u zemlji i inostranstvu.\nProgram koncerta obuhvata dela italijanskih i srpskih kompozitora, kao i omaž Rahmanjinovu.\nKoncert dua Silvano Zabeo (klavir) i Milica Stojadinović (sopran) biće održan 23. marta 2016. godine sa početkom u 19 časova u Italijanskom institutu za kulturu u Beogradu, Kneza Miloša 56.\nViše informacija na: http://www.iicbelgrado.esteri.it/IIC_Belgrado/webform/SchedaEvento.aspx?id=1235&citta=Belgrado


Podgorica: Gradski mobilijar i spomenici na meti vandala :: Podgorica\nPodgorica: Gradski mobilijar i spomenici na meti vandala\nU posljednjih nekoliko dana u Glavnom gradu dogodilo se nekoliko vandalskih postupaka.\n"Naime, radi se o erupciji agresivnosti i destrukcije koja je direktna posljedica političkog konteksta, a koja je u protekla dva dana bila usmjerena na uništavanje parkovskog mobilijara, zelenila, spomenika, te grafita neprimjerenog sadržaja na fasadama zgrada u našem gradu", navodi se u saopštenju Glavnog grada.\nDodaju kako nijesu sigurni da brojni apeli dopiru do onih koji su skloni vandalizmu.\n"Čak se čini da ih ovakve pojave, ukoliko prođu bez posljedica po njih, motivišu na dalje uništavanje imovine poreskih obveznika.\nTješi nas samo činjenica da se radi o procentualno malom broju vandala, u odnosu na ogroman broj naših građana koji imaju visoko razvijeno, prije svega, kućno vaspitanje, kulturu i usađenu ljubav prema Podgorici i Crnoj Gori", dodaje seu saopštenju.\n@mne, Nije tebi dobro... kakva god da je, koji je razlog slomit je... samo upala mozga, nedostatak kucnog vaspitanja, obrazovanja, morala, dostojanstvam, pameti...\nOvako se ne prave klupe..pogledaj kod Svajcarskoj klupe...Ovako nas skuplje kosta..ovo je pranje novca..namjesteni poslobi.ne kvalitet ..primitivno..zaostalo..joj se lomi od ljudi koji uzivaju u tome..\nOd "plakanja" nema vajde. Koga interesuje red u ovoj drzavi, lako ce ga uspostaviti. Na ovoj kesi su vandali ostavili svoje otiske... A onda redom... Kako zakon nalaže... Ali.........?!


Intenzivira se rad na Garanciji za zapošljavanje na zapadnom Balkanu – Biznis.ba\nNaslovnaBiHIntenzivira se rad na Garanciji za zapošljavanje na zapadnom Balkanu\nobjavljeno 18. okt 2021. u 12:41 18. okt 2021.\nPo uzoru na slične šeme u državama članicama EU, Garancija za mlade opredijeljena je da podrži svaku osobu mlađu od 30 godina koja nije zaposlena, na školovanju ili obuci (tzv. NEETs).\nTa opredijeljenost mladim ljudima daje kvalitetnu ponudu zapošljavanja, pripravništva, učenja uz rad ili kontinuiranog osposobljavanja i obuke tokom četiri mjeseca nakon završetka školovanja ili gubitka posla.\nEvropska komisija je sa Međunarodnom organizacijom rada (MOR), Evropskom fondacijom za obuku (EFT) i predstavnicima zemalja zapadnog Balkana pokrenula prvu fazu procesa koji će dovesti do formulisanja Plana implementacije Garancije za mlade u svim privredama zapadnog Balkana do juna 2022. godine.\nOvaj događaj uslijedio je nakon usvajanja Deklaracije zapadnog Balkana o obezbjeđivanju održive integracije mladih na tržište rada na sastanku ministara EU i Zapadnog Balkana o zapošljavanju i socijalnim pitanjima u julu 2021. godine, te sljedstvenog uspostavljanja Instrumenta EU / MOR-a za tehničku pomoć za Garanciju za mlade.\nU okviru Instrumenta EU/MOR-a za tehničku pomoć, relevantne institucije i akteri sa zapadnog Balkana dobit će podršku MOR-a i ETF-a prilikom koncipiranja, implementacije i unapređenja shema Garancije za mlade.\nSastanku sa partnerima sa zapadnog Balkana prisustvovali su Matje Buske, iz Generalne direkcije Evropske komisije za susjedstvo i pregovore o proširenju, Luis Prats, iz Direkcije za zapošljavanje, socijalna pitanja i inkluziju, Danijela Zampini, viši stručnjak za zapošljavanja MOR-a, i Ćezare Onestini, direktor ETF-a.\nĆezare Onestini čestitao je predstavnicima zapadnog Balkana na posvećenosti unapređenju politika za prelazak mladih u svijet rada, što je ključan izazov u regionu gdje je nezaposlenost i dalje velika, a situaciju dodatno pogoršala epidemija Covid-a 19.\n– Drago mi je da vidim napredak – neki od vas već su formirali grupu sa učešćem različitih aktera, imenovali odjeljenje koje će djelovati kao koordinator Garancije za mlade i u taj proces uključili razne partnere. Sjeverna Makedonija već napreduje na implementaciji, takođe uz podršku EU – rekao je Matje Buske.\nDanijela Zampini podsjetila je na složenost implementacije shema Garancije za mlade kao značajne inovacije u okviru politike zapošljavanja mladih, koja je u ranijem periodu predstavljala izazov za države članice EU na više frontova.\n– Imajući u vidu poteškoće sa kojima se suočavaju neke države članice EU, ovaj put smo otišli korak dalje i obezbijedili pristup tehničkoj pomoći ETF-a i MOR-a kroz Instrument za tehničku pomoć – kazao je Luis Prats.\nU okviru Instrumenta EU/MOR-a za tehničku pomoć, institucije zemalja na Zapadnom Balkanu imaju pristup vrhunskoj tehničkoj pomoći i savjetima o politici zasnovanoj na potražnji, koji se realizuju u kratkom roku.\nStručne misije MOR-a i ETF-a koje je moguće organizovati u kratkom roku mogu podržati pregled stanja, mapiranje, pripremu dokumenata i analitičke aktivnosti, kao i tehničke seminare, istraživanja orijentisana na djelovanje i naprednu obuku.\nMOR i ETF omogućit će nekoliko razmjena stručnih znanja, kao i razmjenu politika na nivou regiona i zemalja o konkretnim tehničkim dimenzijama Garancije za mlade.\nTaj instrument politike je osnovni prioritet u okviru Ekonomsko- investicionog plana EU za region. Kao takav, može biti katalizator za ostvarivanje mogućnosti zapošljavanja mladih ljudi u zelenoj, digitalnoj i kreativnoj ekonomiji, kao i sektoru njege.


365 dana je jeo RIBU kako bi video da li je zaista toliko ZDRAVA - a rezultati su ga ŠOKIRALI (VIDEO)!\nPočetna stranicazanimljivosti365 dana je jeo RIBU kako bi video da li je zaista toliko ZDRAVA - a rezultati su ga ŠOKIRALI (VIDEO)!\nSvima su puna usta koliko su zdrave i za naš organizam važne omega 3 masti. A da li je baš tako?\nSigurno ste čuli za brojne studije u kojima se omega 3 masne kiseline hvale jer smanjuju nivo triglicerida, visok krvni pritisak i rizik od infarkta.\nI ne samo to. Stručnjaci preporučuju da u ishranu ubacite ribe i to posebno one koje žive u hladnim vodama - losos, skuša, losos i tunjevina. Nutriocionista Pol Grinbegr odlučio je da napravi eksperiment i vidi koliko su ove ribe zaista zdrave za naš organizam.\nOn je godinu dana jeo samo ribu i morske plodove i za to vreme imao 700 “zdravih” obroka, a svoje iskustvo dokumentovao je u filmu “The Fish on My Plate”. Pre nego što je počeo eksperiment, otišao je kod doktora da se prekontroliše, kako bi na kraju mogao da uporedi rezultate.\n“Imao sam povišen krvni pritisak. Problem sa holesterolom, depresijom i spavanjem. To su sve stvari za koje omega 3 industrija govori da pomaže”, rekao je Grinberg. Na kraju eksperimenta sve je zabeležio , ponovo je posetio doktora i verovali ili ne, zatekao iste rezultate.\nIako se osećao i izgledao bolje, Grinberg, ne samo da nije rešio probleme, koje je imao, već mu je krvni pritisak porastao, što može da bude posledica povećane konzumacije soli.\n“Svaki pojedinac je različit i na klinički izveštaj o holesterolu, krvnom pritisku i trigliceridima, mogu uticati razni faktori, kao što su način života, ishrana, vežbe, stres, itd”, usledio je brzi odgovor Globalne Organizacije za EPA i DHA Omega-3 kiseline.


HITNO! POSAO Strukovna sestra Kuršumlija - 35 aktuelnih poslova - Oglasi za posao Jooble\n...Radno mesto: Stomatoloska sestra - tehnicar Poslodavac: OPSTA STOMATOLOSKA ORDINACIJA Lokacija: Niš Stručna sprema: Srednja stručna sprema (SSS) IV ECDL diploma: Nedefinisano Rok konkursa: 31. decembar 2020. Datum objave: 2. decembar 2...\nOPŠTA STOMATOLOŠKA ORDINACIJA CUCIĆ DR OLIVERA\nStomatološka sestra - tehničar Oglas važi od: OPŠTA STOMATOLOŠKA ORDINACIJA CUCIĆ DR OLIVERA 18000 Niš, Vojvode Mišića 30 Stomatološka sestra - tehničar USLOVI: IV stepen stručne spreme: stomatološka sestra - tehničar. Zainteresovani kandidati šalju biografiju...\nPotreban ozbiljan taxi vozač u Citytaxi u Nišu, isključivo za rad u noćnoj smeni,sa vozačkom dozvolom starijom od 5 godina, plata do [link on klikdoposla.com] din. POtrebni su nam kandidati sa teritorije Niša. Za više informacija pozovite nas putem telefona na broj...\nZavod za hitnu medicinsku pomoć "Niš\nVozač u hitnoj medicinskoj pomoći Zavod za hitnu medicinsku pomoć “Niš Na osnovu čl. 7 i 8 Posebnog kolektivnog ugovora za zdravstvene ustanove čiji je osnivač Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave(“Sl.glasnik RS” broj 106/18), na osnovu...\nvozač b,c i e kategorije Kuršumlija


Dobrodošli na novu internet stranicu Tužilaštva za ratne zločine Republike Srbije\nDobrodošli na novu internet stranicu Tužilaštva za ratne zločine Republike Srbije.\nVerujemo da ćete pretragom naše nove web stranice pronaći korisne informacije o radu Tužilaštva za ratne zločine, unutrašnjoj organizaciji, saradnji sa drugim državnim organima Republike Srbije, regionalnoj, međunarodnoj saradnji i saradnji sa civilnim društvom.\nKao i do sada, stranica Tužilaštva za ratne zločine sadržaće vesti i informacije o podignutim optužnicama i drugim aktivnostima u oblasti procesuiranja ratnih zločina pred domaćim i regionalnim pravosudnim organima.\nNova internet stranica pokrenuta je sa ciljem da pruži detaljnije i kvalitetnije informacije o aktivnostima Tužilaštva za ratne zločine, nudeći istovremeno nove, interaktivne i moderne sadržaje.\nTužilaštvo za ratne zločine © 2018. Sva prava zadržana


Rusi osvojili premijernu Ligu nacija, u finalu "počistili" Francuze - SPORTSKI ŽURNAL\nRusi osvojili premijernu Ligu nacija, u finalu "počistili" Francuze\n08 juli, 2018 5\nBaćuške su do pobede u Lilu došle za samo 81 minut igre, Orlovi podelili peto mesto\nFrancuzi su u Lilu, pred svojim navijačima, igrali finale premijerne Lige nacija, ali im ni to nije bilo dovoljno da izbegnu poraz u finalu.\nRusija je pobedila Galske petlove 3:0 (25:22, 25:20, 25:23) za 81 minut. Trikolori su najbliži osvajanju seta bili u trećem periodu, vodili su 22:20, ali nisu uspeli da izdrže do kraja. Na 23:23 usledila su dva poena Baćušku vredna pehara, ali i poveće novčane svote.\nKod Rusije najbolji Mihajlov sa 19, Muserski sa 12, Kliuka sa 10 i Volkov sa 9 poena. Kod Francuske jedini dvocifren Ngapet sa 16, Le Ru je ostvario 8, a Bojer 7 poena.\nOrlovi su na kraju podelili peto mesto sa Poljacima, na završnom turniru poraženi su od Brazila i Francuske, maksimalnim rezultatima.\nSautgejt: Polufinala nisu dovoljna za Englesku\nпападуби · 09 juli, 2018 00:21\nНепроцењив доживљај су унезверена лица играча и стручног штаба Француске. А колико само бахатости против нас и у полуфиналу!? Браво браћо Руси!!!\nVala su stvarno bili bahati · 09 juli, 2018 15:12\nDa su nas bar jedan set pustili da dođemo do 20.\npapadubi · 09 juli, 2018 19:43\nNiko ne treba da nas pušta, ali u sportu postoji dostojanstvo i u porazu, a pogotovo u pobedi.\nLugi · 10 juli, 2018 07:45\nBravo za Ruse. Ova ekipa je verovatno jedna od najboljih u odbojkaskoj istoriji. Velesile poput Poljaka, Brazila ili Francuske, izgledali su kao deca. Mozda moze sa njom da se poredi nekadasnja ekipa Holandije iz devedesetih godina, sa Ronom Zververom, Blanzeom, Basom van der Gorom...Fantazija...\nA reprezentativci Srbije · 10 juli, 2018 16:21\nnisu izgledali kao deca? Pa protiv Francuza su dva puta u roku od mesec dana izgledali kao početnici u ovom sportu.


Turnir "Alija Izetbegović" - Bio je ovo veliki dan za Kakanj\nMeđunarodni memorijalni malonogometni turnir “Alija Izetbegović”- Posjeta predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefika Đzaferovića-\nPosjeta Bakira Izetbegovića, zamjenika predsjedavajućeg Doma naroda PSBiH, predsjednika SDA BiH i sina Alije Izetbegovića.\nBio je ovo veliki dan za Kakanj. Ukazano nam je povjerenje da budemo domaćini memorijalnog turnira koji se igra u čast rahmetli prvog predsjednika suverene i nezavisne Republike BiH, kako bi se na taj način zahvalili za sve ono što je uradio za Bosnu i Hercegovinu.\nU Kaknju na poseban, emotivan način živi uspomena na rahmetli Aliju Izetbegovića. Potrudili smo se maksimalno da organizacija turnira bude besprijekorna i da se svi zajedno na dostojanstven način sjetimo Alije Izetbegovića, njegovog djela i borbe za slobodu i opstanak države Bosne i Hercegovine.\nU Kaknju je u ratnom periodu bio smješten Glavni štab Armije R BiH, ovdje su bili Crni labudovi i druge jedinice koje su bile pod direktnom komandom Glavnog štaba, u Kakanj je dolazio i predsjednik rahmetli Izetbegović koji je cijenio ulogu Kaknja kako u odbrani tako i u osiguranje vitalnih funkcija Republike BiH kroz ratno funkcionisanje kakanjske privrede.Zato smo danas posebno ponosni zbog organizacije ovog turnira u Kaknju.\nMNK Bubamara iz Cazina pobjednik je 16. Međunarodnog memorijalnog malonogometnog turnira “Alija Izetbegović”.\nDrugo mjesto pripalo je ekipi MNK Senahid Bolić Bolo iz Olova, dok je ekipa domaćin iz Kaknja MNK Kakanj osvojila treće mjesto.\nČast da otvori turnir pripala je predsjedavajućem Predsjedništva BiH Šefiku Džaferoviću, a medalje, pehar i prelazni pehar pobjedniku uručio je Bakir Izetbegović.Iskoristili smo posjetu predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefika Đzaferovića Općini Kakanj kako bismo ga informisali o svim bitnim činjenicama s kojim se Kakanj trenutno suočava na polju privrede, finansija, kulture, sporta, zdravstva, ekologije.\nNa sastanku su prisustvovali Kakanjci koji obnašaju funkcije na višim nivoima vlasti, kao i nosioci privrednog, kulturnog, sportskog, te društvenog života u našem gradu. Najviše pažnje se posvetilo:- planovima funkcionisanja Elektroprivrede BiH, sa posebnim akcentom na rad TE i postavljanje uređaja za odsumporavanje, – proširenje mreže daljinskog grijanja u Kaknju i šire uz eventualno povoljno kreditno zaduženje, – narednim koracima restrukturiranja RMU Kakanj,- te drugim privrednim, kulturnim i sportskim temama interesantnim za ovu lokalnu zajednicu.\nPredsjednik Džefarović je ocijenio ovu Općinu kao jednu od uspješnijih općina u BiH i iskazao spremnost podrške u daljem razvoju Općine Kakanj.Još jednom zahvaljujem svim učesnicima organizacije i realizacije memorijalnog turnira “Alija Izetbegović” – neka vječno živi uspomena na rahmetli Aliju Izetbegovića.\nObjavljeno na oficijalnoj fb stranici načelnika Općine Aldina Šljive\nKoalicija DF/GS i Adna Pandžić novčano kažnjeni zbog širenja govora mržnje


Zvuk najčešće nastaje sudarom dvaju objekata. Prilikom sudara objekti koji su elastični (u stvarnom svetu ne postoji objekat koji je potpuno neelastičan) vibriraju po površini. Tom prilikom pritisak na okolnu materiju menja se naizmenično. Svaki delić vazduha vibrira i svojom vibracijom prenosi energiju na susedne delove, koji nastavljaju vibriranje. Sve ovo podseća na talase koji nastaju na površini vode kada bacimo kamenčić. Zbog toga fizičari definišu zvuk kao talas koji se prostire kroz okolnu sredinu.\nIspitivanjem ovih vibracija možemo uočiti neka svojstva zvuka (talasa):\n1. brzina zvuka (zavisi od sredine kroz koju se kreće);\n2. frekvencija (učestalost zvučnog talasa);\n3. jačina zvuka (zavisi od amplitude);\n4. boja zvuka (zavisi od materijala od kojeg potiču vibracije).\nZvuci se dele u dve osnovne grupe:\n1. tonovi (nastaju pravilnim vibracijama, tj. vibracijama koje se ponavljaju u ravnomernim vremenskim jedinicama);\n2. šumovi (nastaju nepravilnim vibracijama).\nLjudski organ za obradu zvuka (pored mozga, naravno) je uho. Po funkciji deli se na 3 dela: spoljašnje uho, srednje uho i unutrašnje uho. U ovom radu nećemo se detaljnije baviti delovima ovog čula, samo ćemo spomenuti njihovu funkciju, budući da je to služilo naučnicima kao primer zvučnih aparata.\nSpoljašnje uho služi za prikupljanje zvuka i njihovo usmeravanje ka unutrašnjosti uha. Glavni deo srednjeg uha je bubna opna, koja prima vibracije i preko sitnih kostiju prenosi ih do unutrašnjeg uha. Dalje se u unutrašnjem uhu ove mehaničke vibracije pretvaraju u električne koje mozak može da obradi.\n2. Problem predstavljanja zvuka u računarskim sistemima. Digitalizacija.\nKao što možemo da zaključimo iz prethodnog dela, zvuk je u stvari fizički talas. Da bi računari mogli da rade sa zvukom, neophodno je da nađemo način da sačuvamo informacije o ovom talasu u obliku koji je računaru razumljiv. Računarski sistemi rade sa podacima koji se predstavljaju nulama i jedinicama (digitalno), dok je zvuk analogna vrsta podataka. Analogni signal nema tačno određenu vrednost; vrednost analognog signala možemo odrediti samo do određene preciznosti. Digitalne vrednosti su suštinski drugačije, jer su njihove vrednosti zapravo članovi nekog diskretnog skupa dozvoljenih vrednosti. Digitalizacija se vrši iz 2 dela:\n1. merenje vrednosti;\n2. zaokruživanje na diskretnu vrednost.\nOva dva koraka odvijaju se jedan za drugim, a zaokruživanje se vrši odmah nakon merenja. Smatra se da u prvoj fazi, teoretski, izmerena vrednost ima apsolutnu preciznost. Budući da je za memorisanje ovakve preciznosti potrebno beskonačno mnogo skladišnog prostora, ova vrednost zaokružuje se na najbližu vrednost iz skupa dozvoljenih diskretnih vrednosti. U zavisnosti od veličine skupa dozvoljenih vrednosti, govorimo o dubini zvuka. Ovaj skup je ranije bio 8-bitni (28 elemenata skupa), a danas je uglavnom 16-bitni. Ovaj proces se ponavlja u (najčešće) jednakim vremenskim intervalima. Učestalost ovih vremenskih intervala nazivamo sampling rate ( stepen uzorkovanja). Što je veći stepen uzorkovanja, i što je veća preciznost (dubina zvuka), to je digitalizovana reprezentacija zvuka približnija analognoj verziji.\nPrema Najkvistovoj (H. Nyquist) teoremi, prilikom digitalizacije dovoljno je uzimati uzorke dva puta češće od najveće frekvencije analognog zvuka da bi se očuvao kvalitet zapisa. Imajući u vidu da ljudsko uho registruje zvuke do 20kHz, neophodno je da frekvencija uzoraka bude 40kHz. Danas postoje razni standardi za frekvencije uzoraka. Najčešće se koriste frekvencije od 44.1 kHz, 48 kHz, ili za igrice, uglavnom 11 kHz ili 22 kHz (zbog boljih performansi).\nDa bismo mogli da koristimo zvuk na računarima, neophodno je da računarski sistem bude sposoban da izvrši sledeće 3 operacije:\n1. pretvaranje analognog zvučnog signala u električni signal;\n2. digitalizacija analognog signala, njegova obrada, kao i pretvaranje digitalnih informacija o zvuku u električni oblik;\n3. pretvaranje električnih signala u zvuk.\nZa svaku od ovih operacija zadužena je po jedna komponenta računarskog sistema. Na narednim stranama opisaćemo svaku od njih.\n3. Pretvaranje analognog zvučnog signala u električni signal (uređaji za snimanje zvuka)\nTomas Edison (Thomas Alva Edison) je prva osoba kojoj je pošlo za rukom da snimi i reprodukuje zvuk. Deset godina kasnije, 1887. godine, Emil Berliner (Emile Berliner) konstruisao je prvi gramofon. Gramofon je prvi uređaj koji je ušao u masovnu upotrebu i od koga počinje masovno korišćenje uređaja za snimanje zvuka. Ovo su bili analogni uređaji koji su radili na mehaničkom principu. Zvuk je sniman pomoću igle koja je urezivala informacije na površinu diska što se okretao. Da bi se zvuk kasnije reprodukovao, igla je trebalo da se kreće po istoj putanji po kojoj se kretala prilikom snimanja.\nDanas postoji veliki broj raznovrsnih uređaja za snimanje zvuka. Za sve njih zajednička je membrana. Membrana je osetljiva na vibracije iz spoljašnje sredine. Zvuk prenosi energiju na membranu, zbog čega membrana počinje da vibrira. Membrana ove vibracije prenosi na neke druge komponente mikrofona, koji dalje ove vibracije koriste za stvaranje električnih signala.\nPostoje razne tehnologije koje ove vibracije pretvaraju u električni signal. Ovde ćemo opisati samo dinamičke i kondenzatorske mikrofone.\nPored membrane, glavni deo dinamičkog mikrofona čine magnet i navojnica. Navojnica je spojena sa membranom, tako da se vibracije membrane prenose na navojnicu. Navojnica menja položaj u odnosu na magnet, što dovodi do stvaranja indukovane struje u navojnici. Ova struja zapravo čini električni signal koji se dalje šalje na obradu.\nDinamički mikrofoni su veoma jednostavnog dizajna, imaju malo pokretljivih komponenata. Uglavnom su veoma izdržljivi i otporni na grubo rukovanje. Bolje snimaju jače tonove. Još jedna pogodnost ove vrste mikrofona jeste to što ne zahtevaju pojačivač ni bateriju da bi funkcionisali. Sve ove osobine čine ih idealnim za opšte namene.\nKondenzator, naravno, čini centralni deo kondenzatorskog mikrofona. Jedna ploča kondenzatora je veoma tanka i ima ulogu membrane. Ova ploča vibrira pri nailasku zvučnih talasa, što uzrokuje promenu razdaljine između dveju ploča. Tom prilikom kapacitet kondenzatora se menja, na osnovu čega se stvara električni signal.\nDa bi kondenzatorski mikrofon radio, neophodno je da na kondenzatoru postoji napon. Zbog toga ovaj tip mikrofona u sebi ima ugrađenu bateriju ili eventualno spoljašnji izvor. U odnosu na dinamičke mikrofone, ovi mikrofoni su osetljiviji na slabije tonove, kao i na promenu tonova. Nisu otporni na zvuke velikih jačina.\nJoš jedna bitna odlika mikrofona jeste usmerenost snimanja. Prema usmerenosti snimanja mikrofone delimo na sledeće kategorije:\n1. omnidirekcionalne – snimaju zvuk iz svih pravaca;\n2. unidirekcionalne – snimaju zvuk iz samo jednog pravca;\n3. bidirekcionalne – snimaju zvuk iz dva suprotna pravca.\nPoslednja odlika mirofona o kojoj govorimo jeste impedansa, tj. otpornost mikrofona. Što je otpornost manja, to je mikrofon bolji. Ovo ima uticaj kod mikrofona koji imaju duži kabl, jer mikrofoni sa manjom otpornošću teže gube signal.\n4. Zvučne kartice\nPrvi računari bili su uglavnom projektovani za računske operacije. Kao takvi, njima nije bio potreban zvuk, osim eventualnog zvona koje je kazivalo da nešto nije u redu sa računarom. Kasnije su programeri koristili zvona različitih visina da bi proizveli jednostavne zvuke i muziku, uglavnom za igrice. Srećom, performanse kompjutera značajno se popravljaju tokom osamdesetih godina prošlog veka, što dovodi do naprednije upotrebe zvuka. Prva zvučna kartica proizvedena je u kompaniji Creative Technology, a nazvana je Sound Blaster. Ova kartica bila je sposobna da reprodukuje zvuk 8-bitnog kvaliteta na frekvenciji od 11 kHz.\nPostoje dva osnovna problema koje svaka zvučna kartica mora da reši. Prvi je pretvaranje analognih električnih signala u digitalne informacije, a drugi je suprotan prvom (pretvaranje digitalnog u analogni). Pored toga, svaka zvučna kartica sadrži konektor za povezivanje sa ostalim računarskim komponentama S(obično PCI ili PCI-Express, ranije ISA), kao i konektore za zvučnike i mikrofon.\nU središtu svake zvučne kartice nalaze se 2 komponente:\n1. ADC (analogno-ka-digitalnom konvertor);\n2. DAC (digitalno-ka-analognom konvertor).\nPonekad su ove dve komponente objedinjene u komponentu koju nazivamo CODEC (coder-decoder). ADC obavlja posao opisan u drugoj oblasti ovog rada, dok DAC obavlja suprotan. Postoji brojni algoritmi koji rešavaju ovaj problem, i razne kartice koriste različite algoritme. Budući da je opis ovih algoritama složen i opširan, njima se nećemo baviti u ovom tekstu.\nBitno je da znamo da je za ove operacije neophodna procesorska snaga. Bolje zvučne kartice imaju integrisani procesor, koji smanjuje opterećenost centralne procesorske jedinice prilikom obrade zvuka. Ovaj procesor nazivamo DSP (digital signal processor). Ovaj procesor može posedovati algoritme za stvaranje specijalnih efekata (eho itd. ). Pored procesora, zvučne kartice mogu imati i sopstvenu memoriju.\nVeoma važna karakteristika zvučnih kartica jesu i priključci koje one poseduju. Svaka kartica poseduje priključak za mikrofon i zvučnik. Poneke zvučne kartice imaju i više od jednog priključka ovih tipova. Poželjno je da zvučna kartica ima i višestruke priključke za 3D zvuk, zatim Sony/Philips Digital Interface, koji služi za prenos zvučnih podataka bez konverzije (digitalizacije), zatim MIDI (Musical Instrument Digital Interface) priključak, koji služi za povezivanje muzičkih instrumenata, kao i FireWire i USB konekcije, za konekciju digitalnih audio ili video rikordera na zvučnu karticu.\nPrema lokaciji zvučne kartice delimo u 3 grupe:\n1. Integrisane kartice – sastavni deo matične ploče. Primitivnih karakteristika. Koriste centralnu procesorsku jedinicu za obradu podataka. Danas gotovo svaka matična ploča sadrži zvučnu karticu – za svaki slučaj.\n2. Standardne kartice – bolje performanse od integrisanih kartica. Jedina mana im je ta što zauzimaju više prostora, što utiče na njihovu implementaciju u prenosivim računarima.\n3. Spoljašnje kartice – povezujemo ih na računar pomoću FireWire ili USB priključaka. Često imaju opcije koje nisu dostupne standardnim zvučnim karticama, poput više priključaka za zvučnike. Prednost ovih kartica je u tome što se lako prenose sa računara na računar. Takođe, jedini način za korišćenje prave zvučne kartice na određenim laptopovima koji imaju samo integrisanu zvučnu karticu jeste uz pomoć ove vrste kartica.\n5. Uređaji za reprodukciju zvuka – zvučnici\nZvučnici imaju izuzetno veliki uticaj na krajnji kvalitet zvuka. Oni služe za pretvaranje energije električnog signala u energiju zvučnog talasa. Princip rada zvučnika zapravo je obrnut smer rada dinamičkih mikrofona. Zvučnici se sastoje od membrane, magneta, navojnice – koja je povezana sa membranom. Membrana je čvrsto povezana i sa ramom zvučnika. Struja koja dolazi do navojnica stvara indukovano magnetno polje. Interakcije između ovog polja i statičkog magnetnog polja je kao i kod običnih magneta, tj. suprotni polovi se privlače. Kako je struja koja protiče kroz navojnice naizmenična, njen pol i intenzitet neprestano se menjaju, što utiče na pomeranje navojnica. Na taj način nastaju vibracije koje se prenose na membranu. Membrana vibrira, i tim vibracijama menja vazdušni pritisak okolnog vazduha, što za rezultat ima stvaranje zvučnih talasa.\nDa bismo postigli bolji kvalitet zvuka, obično koristimo različite zvučnike za različite frekvencije. Postoje tri osnovne grupe zvučnika:\n1. Woofers (vufer iliti bas zvučnici) – za tonove niskih frekvencija;\n2. Tweeters – za tonove visokih frekvencija;\n3. Midrange – za tonove srednjih frekvencija.\nZa niske frekvencije neophodni su veći zvučnici, dok je za reprodukovanje viših frekvencija pogodnije koristiti zvučnike sa manjim membranama. Ovo je i logično, jer više frekvencije zahtevaju češće vibracije, pa se to lakše ostvaruje sa manjom membranom. S druge strane, za niske frekvencije mala membrana bi isuviše brzo oscilovala ili bismo morali da je pravimo od isuviše elastičnih materijala, što bi za rezultat imalo zvuk slabog intenziteta.


19.01.2011. 20:08h Ažurirano: 21.03.2019. 16:22h\nNova studija sugeriše, kako navodi Los Angeles Times, da medicinske greške, sagorijevanje na poslu i depresija dovode hirurge do razmišljaju o samoubistvu u većem stepenu nego drugi. Oni će mnogo redje odlučiti da potraže pomoć.\nU studiji je učestvovalo skoro 8.000 hirurga.Oko 6 procenata saopštilo je da su nedavno imali samoubilačke misli, 16 odsto među njima su oni koji su nedavno napravili velike medicinske grešku.\nSamo oko jedne četvrtine hirurga sa suicidalnim mislima su rekli da bi tražili pomoć profesionalaca iz oblasti mentalnog zdravlja. Nasuprot tome, kod opšte populacije, oko 3 procenta imaju samoubilačke misli i 44 odsto njih traže liječenje stručnja iz mentalnog zdravlja, pokazuju druge studije.\n"Hirurzi izvještavaju o velikoj zabrinutosti zbog potencijalnih posledica po njihovu licencu da se bave medicinom", i mnogi priznaju samo-liječenje sa antidepresivnim ljekovima, izjavio je autor studije Tait Shanafelt na klinici Mejo.\nAutori studije kažu da čak 50 odsto ljudi koji razmišljaju o samoubistvu to i pokušaju.\nHirurg Robert Lehmberg, 63, izjavio je da je pod pritiskom bliskih prijatelja najzad zatražio tretman zbog depresije i samoubilačkih misli prije nekoliko godina. Iako se bojao da će izgubiti licencu i biti žigosan, ništa se nije od toga desilo. On je rekao da su mu ljekovi i psihoterapija veoma mnogo pomogli.\n”Hirurzi uče da su pacijenti njihova odgovornost. Dakle, ako nešto krene naopako, hirurzi, znam to, uzimaju to vrlo lično" rekao je Lehmberg . On nije učestvovao u istraživanju. Lehmberg sada radi u palijativnom zbrinjavanju, olakšavajući patnju umirućim pacijenatim.\nStudija će se pojaviti u januarskom izdanju ,,Arhiva hirurgije". Hirurzi su ispitivani o tome da li su imali suicidalne misli u proteklih godinu dana. Nijesu ih pitali o pokušaju samoubistva, ali autori kažu da čak 50 odsto ljudi koji razmišljaju o samoubistvu to i pokušaju.\nIstraživanje nije tražilo konkretne razloge zašto su razmišljali o samoubistvu, ali snažno se sugerisala depresija, izgaranje na poslu(burnout) i medicinske greške kao uzroci. Neoženjeni, razvedeni i bez djece takođe češće razmišljaju o samoubistvu.\nRad im ostavlja malo vremena za lični i porodični život\nRezultati objavljeni ranije iz istog istraživanja pokazuju da skoro 9 odsto hirurga koji su učestvovali kaže da su nedavno napravili veliku medicinsku grešku.\nSve u svemu, hirurzi rade 60 sati nedjeljno u prosjeku, 40 odsto osjeća burn-out sindrom, a 30 procenata ima simptome depresije. Većina je ocijenila da im njihov rad ostavilja malo vremena za lični i porodični život. Malo je ko od onih koji su radili manje od 40 sati nedjeljno imao suicidne misli.\nHirurzi rade dugo u sredini koja poštuje samoodricanje, a nagradjuje otpornost i ima tendenciju da interpretira nesavršenosti kao neuspjeh", rekli su autori istraživanja. Istraživanje je sprovedeno samo kod hirurga, tako da nije poznato da li imaju višu stopu samoubilačkih tendencija od drugih ljekara.\n04.07. 15:22 h\t5457\n04.07. 15:43 h\t3312\n04.07. 14:08 h\t3192\n04.07. 15:54 h\t2873\n04.07. 13:27 h\t2849


Đorđević ponovo u Emiratima - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tĐorđević ponovo u Emiratima\nSrpski odbojkaški trener nastavlja svoju uspešnu karijeru u Ujedinjenim Arapskim Emiratima. Njegov novi - stari klub je Al Džazira iz Abu Dabija. Đorđević u subotu leti za ovu arapsku zemlju ,u kojoj je muška odbojka sve popularnija.\n- Prošle sezone sam bio u istom klubu, ali je korona virus sve poremetio i prvenstvo je završeno ranije. Bili smo treći. U klubu su od nedavno počeli ponovo da me zovu i pokazuju interesovanje. Želja mi je bila da radim i Evropskoj uniji, ali kako je pandemija virusa i dalje aktuelna, ponudu starog kluba sam prihvatio. U oktobru nam počinje Kup UAE, igraćemo 23. oktobra prvu zvaničnu utakmicu u tom takmičenju, gde su nam ambicije najveće. U prvenstvu je cilj jedno od prva tri mesta - istakao je Dragan Đorđreviić, 45-togodišnji trener, rodom iz Kraljeva.\nĐorđević je i u našoj zemlji vodio seniorske klubove, Ribnicu i Radnički iz Kragujevca. Bio je i selektor Univerzitetske reprezentacije Srbije 2007. u Bankoku i 2009. u Beogradu. Radio je u Rumuniji, Emiratima, Iranu i Libiji. U Libiji je napravio najveći uspeh, osvojivši za redom dve titule prvaka ove daleke arapske zemlje. U upravi je mladog kluba Tehničar iz Kraljeva.\nDatum: 18.09.2020. Autor: Slobodan Đurić\n+ Održano Beograda u atletici za osobe...\n+ Održano zvanično merenje boksera za...\n+ Radnički dočekuje Niš pred praznim...\n+ Padobransko okuljanje na sportskom ae...\n+ Elektronska meta novi podsticaj za st...


ŠTA KAŽE STUDIJA- COVID 19 I TRUDNOĆA? - New Med\nTeško je ovih dana pričati ili pisati o bilo čemu drugom sem o pandemiji prouzrokovanoj novim koronavirusom (CoV), nedavno nazvanim SARS-CoV-2 (od eng. Severe Acute Respiratory Syndrome Coronavirus-2).\nNovi koronavirus je novi soj koronavirusa koji nije bio poznat do izbijanja slučajeva teškog respiratornog sindroma u Wuhanu u Kini krajem decembra prošle godine.\nPodaci o infekciji SARS-CoV2 u trudnoći i kod novorođenčadi su vrlo ograničeni.\nKliničke karakteristike i potencijal za vertikalni prenos (od majke na dete) COVID-19 su većinom nepoznati. Prema studiji publikovanoj u febriaru ove godine u časopisu The Lancet , a koja je uključila 9 zaraženih trudnica, čini se da se COVID-19 ne prenosi vertikalno s majke na dete. Ni jedna od trudnica u ovoj studiji nije razvila ozbiljnu COVID-19 pneumoniju, a najčešće zabeleženi simptomi bolesti bili su febrilitet i kašalj, manje često bol u mišićima, umor, bol u grlu, dijareja i osećaj nedostatka vazduha. Svih 9 trudnica porodilo se carskim rezom u trećem trimestru trudnoće. Sva novorođenčad bila su živorođena. Svi analizirani uzorci koji su uključivali amnionsku tečnost (plodnu vodu), krv iz pupkovine, bris ždrela novorođenčadi i uzorke mleka od 6 bolesnica bili su negativni na SARS-CoV2. Ovi su podaci u skladu s prethodnim studijama u SARS-u koje također nisu ukazale na vertikalni prenos infekcije. Međutim , postoje izveštaji o novorođenčetu majke s COVID-19 koje je testirano pozitivno na SARS-CoV2 36 sati nakon rođenja. Međutim, ovaj ni drugi slučajevi nisu objavljeni u stručnim recenziranim časopisima. Na osnovu dosadašnjih saznanja, porođaj carskim rezom kod trudnica s COVID-19 se ne preporučuje u odsutnosti drugih specifičnih indikacija od strane majke ili deteta. Preporučuje se da se novorođenčad majki koje su pozitivne na SARS-CoV2 izoliraju najmanje 14 dana od porođaja. Tokom ovog vremena ne preporučuje se dojenje deteta.\nPrema rezultatima studije publikovane u časopisu JAMA u februaru ove godine, koja je uključila devetero zaražene novorođenčadi i dojenčadi (7 ženskog pola), izgleda da je kod dece COVID-19 blagog toka. Najmlađe dete uključeno u studiju bilo je 1 mesec staro, a najstarije dete bilo je staro 11 meseci. Ni jedno od devetero dece nije zahtevalo lečenje u jedinici intenzivne nege ili mehaničku ventilaciju niti je imalo teške komplikacije bolesti. Četvoro dece bilo je febrilno, dvoje je imalo simptome infekcije gornjeg respiratornog trakta, 1 dete nije imalo simptome, ali bilo je pozitivno na COVID-19, a za dvoje dece informacije nisu bile dostupne.\nNAVOsolv je NOVA kombinacija djumbira, magnezijuma i vitamina B6 koja smanjuje mučninu i gorušicu tokom trudnoće.\nPreviousPrevious post:ALLIUM SATIVUM DA ILI NE I KOLIKO?NextNext post:ODLOŽENO!