TREĆI KROS-SEKTORSKI SASTANAK 01. 03. 2017 – Kragujevac – project-balcanosh.net\nPosted on March 4, 2017 January 30, 2018 by admin\nKros-sektorski sastanak koji je održalo Udruženje za bezbednost.na radu, medijske organizacije. Ukupan broj učesnika 25.\nOva aktivnost prevashodno ima za cilj umrežavanje i uspostavljanje saradnje između pravnih lica/preduzetnika u oblasti bezbednosti i zdravlju na radu, lica/menadzera za bezbednost i zdravlje na radu i medijskih organizacija sa organizacijama civilnog društva radi promocije i unapređenja stanja u oblasti bezbednosti i zdravlju na radu, razmene iskustva i identifikovanje ključnih uzroka nastanka velikog broja povreda na radu, smrtnih slučajeva, profesionalnih oboljenja, postojeći pravni okvir i njegova primena u praksi.\nUčesnici sastanka kao što su poslodavci, predstavnici kompanija koje se bave uslugama u oblasti bezbednosti i udravlju na radu, (pravna lica i preduzetnici) lica za bezbednost i zdravlje na radu, menadzeri za bezbednost i zdravlje na radu i ostala stručna lica zajedno sa medijima i organizacijama civilnog društva su imali priliku da razmene svoja mišljenja i iznesu svoje predloge tokom diskusije.\nOni su predstavili izazove sa kojima se poslodavci susreću u sferi sprovođenja zakona o bezbednosti i zavlju na radu kao i podzakonskih propisa i ukazali da je neophodno raditi na kontinuiranoj edukaciji u ovoj oblasti i istakli značaj organizovanja okruglih stolova, sastanaka i konferencija kako bi se zajedničkim razmatranjem postojećeg stanja došlo do konkretnih rešenja kako u pogledu zakonodavstva tako i u pogledu primene dobrih praksi kojima će se doprineti smanjenju broja povreda na radu, profesionalnih oboljenja pre svega u onim kritičnim granama industrije kao što su građevinska, industrija rudarstva, mašinska,hemijska, itd.\nU početnom delu sastanka predsednik Udruženja za bezbednost i zdravlje na radu Srbije, g-din Dragoslav Tomović je predstavio analizu stanja bezbednosti i zdravlja na radu u Srbiji iz ugla Udruženja za bezbednost i zdravlje na radu Srbije, kroz postojeći zakonodavni okvir i primenu zakona i podzakonskih propisa, probleme sa kojima se susreću mali i srednji preduzetnici, značaju kontinualne edukacije lica za bezbednost i zdravlja na radu, kao i poslodavaca, zatim licence u oblasti bezbednosti i zdravlju na radu, kao i postojeća strukturi poslovanja u oblasti bezbednosti i zdravlja na radu.\nPredstavnici Unije poslodavaca su izrazili duboku zabrinutost zbog postajanja visokog stepena nezaposlenosti i nedovoljne zaposlenosti, naročito među mladima, i prepoznajemo potrebu za strategijama održivog razvoja koje bi se aktivno bavile zapošljavanjem mladih na svim nivoima. U tom smislu prepoznajemo potrebu za izradu globalne strategije za zapošljavanje mladih.\nTokom diskusije, Predsednik Udruženja za bezbednost i zdravlje na radu Rasinskog okruga g-din Branko Radonjić, je na osnovu svog dugogodišnjeg iskustva u oblasti bezbednosti i zdravlja na radu, izneo svoj stav o postojećem stanju u ovoj oblasti, o primeni zakona i podzakonskih propisa, obavezama poslodavaca, iskustvima u praksi u pogledu sprovođenja zakona i podzakomsklih propisa, radu nadležnih institucija itd.\nNa osnovu razmatranja od strane učesnika može se konstatovati da postoji dovoljan broj zakonskih i drugih normi kojima je uređeno ostvarivanje prava iz radnog odnosa, a pre svega u oblasti bezbednosti i zdravlja na radu. Međutim, brojni su problemi pre svega u sferi primene tih propisa, dakle u sprovedenom kontrolnom mehanizmu, koji u osnovi ne obezbeđuju primenu zakonskih propisa. Brojni problemi koji direktno ili indirektno utiču na zakonitost rada nastaju i zbog velikog broja otvorenih pitanja u funkcionisanju inspekcijskog sistema u celini.\nUčesnici sastanka su se složili da je neophodno da:\nobezbediti finansiјsku i tehničku podršku za uvođenje alata za procenu rizika i drugih IT alata sa fokusom na prioritetne sektore ;\nrazviti smernice i prepoznati primere dobre prakse, uzimaјući u obzir specifičnu prirodu i uslove u malim i srednjim, a posebno u mikro preduzećima;\npromovisati razmenu dobre prakse, gde će mala i srednja preduzeća dobiti podršku velikih sistema kako bi se unapredila sveukupna kultura i podizala svest za primenu propisanih mera bezbednosti i zdravlja na radu;\nproceniti situaciјu mikro preduzeća u sektorima sa niskim rizikom i izbeći za sada prisutne administrativne barijere (poјednostaviti pravnu regulativu , procenu rizika, uključuјući i potrebnu normativnu dokumentaciјu).\nPrepoznata je diversifikaciju aktera i zainteresovanih strana u procesu postizanja poboljšanja ambijenta za bolje i bezbednije poslovanje. U tom kontekstu, potvrđena je dalja potrebaza punim i efikasnim učešćem svih, a posebno socijalnih partnera , u globalnom procesu donošenju odluka.\nPotrebna je saradnja na svim nivoima, lokalnom, nacionalnom i regionalnom kako bi se uspostavile smernice za dalje postupanje u sferi bezbednosti i zdravlja na radu i omogućila što veća uključenost organizacija civilnog društva u proces donošenja odluka davanjem svojih predloga, mišljenja i istraživanja.\n← SECOND CROSS-SECTOR MEETING 28.02.2017 –…\nREPORT ON CROSS – SECTORAL… →


Holub K, Rudomino I, Matijević M. Putovanje kroz vrijeme : od prihvata do vizualizacije online publikacija. [Prezentacija] [pristupljeno 14.09.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:203:125441


star - 16.09.2015\n"Ovaj restoran ovde nekako je za porodicu Rokvić taličan, nekako sve ide na dobro. '85. kad se Nikola rodio, ovde sam slavio", rekao je Marinko. Posle Marinka i njegove supruge slavice, na venčanje je stigao i drugi sin, Nikola Rokvić sa svojom verenicom, Bojanom Barović.\nOni su obećali da će sledeće godine oni da naprave slavlje, da su ih Marko i Sara preduhitrili. Kako kažu, da se rasporede, svake godine po jedno slavlje. "Ja čekao Nikolu, rekoh on će prvi, ali on nikako, pa rekoh hajde ja ću, šta da se radi", rekao je kroz šalu Marko i dodao da iz iskustva svojih drugara vidi kako je u današnje vreme teško naći dobru devojku i dodaje: "Da mi nije nje, stvarno ne znam šta bih radio. Jako je dugo poznajem, znam kakva je devojka i to mi je najbitnije." Novopečeni mladoženja saznao je pol bebe koji će njegova izabranica doneti na svet kroz dva meseca. "Sin je, ja ću najverovatnije prisustvovati porođaju i tek kada ga budem video znaću kako će se zvati", kroz osmeh priča budući otac.\nKOMENTARI na temu: Marko Rokvić stao na ludi kamen!


Džamija je srednje veličine sa prostorom za molitvu 6,3x7,2 m, u kome se nalazi prednji mahfil dubine 1,8m sa istakom za mujezina na desnoj strani. Interesantno je da trijem dubine 3,7 m ima proširenje od jednog metra na tri strane. Fino obrađeni detalji trijema, kao što su okrugli stubovi i drvena ograda, svjedoče da je u Tuzli bio razvijen zanat obrade drveta.


ЗАХАРОВА ОТКРИЛА: ПУТИН СПАСАВА СРБИЈУ ЗАПАДНОГ ПРИТИСКА!\n– Smatramo da su pokušaji da se takozvana konačna normalizacija odnosa Beograda i Prištine forsira, ubrzava nekakvim veštačkim rokovima – destruktivni. Najvažnije je da se pronađe stabilna, održiva opcija koji će, između ostalog, biti prihvaćena i u javnosti – rekla je Zaharova.\n– Podržavamo dijalog Beograda i Prištine s ciljem rešavanja kosovskog problema pod pokroviteljstvom Evropske unije, koja mora savesno i nepristrasno izvršavati svoje posredničke funkcije, koje su joj poverene odlukom Generalne skupštine UN – istakla je portparolka.\n– Izaziva zabrinutost retorika kosovskih Albanaca nakon pobede na vanrednim parlamentarnim takozvanim ‘izborima’ – rekla je Zaharova.\nRusija se brani u Srbiji. Ako padne Srbija, NATO je ispred Moskve za dve nedelje. Naravno tamo će ostati zauvek, kao Švabovi 42. Da Rusi ne bi rizikovali Mi će mo zaustaviti napredovanje, dok se Rusi organizuju, onda pravac Berlin.\nbrate tebi nije dobro,mi smo duboko u NATO pozadini,ako ovo hoćeš da uporeduješ sa 2sv.ratom onda je ovo vreme bitke za staljingrad, i to onaj deo de nemci još pobedjuju.Do9bra stran je da srbija sad dodje nešto kao užička republika u dubokoj pozadini neprijatelja ima to svoju težinu,strateški gledano.\nRusija i Kina se brane u Srbiji zbog očuvanja prava manjih država na suverenitet i teritorijalni integritet. Ako padne Srbija opašće njihov ugled i autoritet u svetu, odnosno splasnuće ostvarenje multipolarnog sveta. ... Zapravo Rusija se brani na Baltiku, u Kalinjingradu, u Belorusiji, u Ukrajini, na Crnom moru, na Kavkazu, u Srednjoj Aziji, na severnom ledenom moru i na ruskom Dalekom istoku. Zatim u Siriji zbog izlaza na Sredozemno more. Pa još i u drugim bliskoistočnim zemljama poput Iraka i Irana zbog povezivanja sa "Jedan pojas jedan put". Na puno mesta se brani, zbog veličine teritorije. Treba to moći.\nDa, ali konačno treba da prihvati srbiju da joj bude predsednik i lično je spase od korumpiranih nazovi srpskih političara. Zaharovoj najviše ocene, mogla bi ona da bude naš premijer i podpredsednik vlade umesto postojeće Gejše.


All fields are required(*). Početna\tVSS\tVesti\tTakmičenja 2013\tTakmičenja 2013\tTakmičenja 2012\tDokumenti\tFAI\tSportski aerodromi\tČlanovi\tLikovni konkursi\tRazno\tGalerija\tSportovi\tBalonarstvo\tJedriličarstvo\tPadobranstvo\tParaglajding\tOpšta avijacija\tUltralako letenje\tVazduh. modelarstvo\tRaketno modelarstvo\tVi ste ovde: Početna Vesti\nVesti i novosti VSS\nZAVRŠNI IZVEŠTAJ O UDESU PARAGLAJDERA (9. mart 2013.)\nDirektorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije objavio je završni izveštaj o udesu paraglajdera Ozone Mantra M4, koji se dogodio 9. marta 2013. godine u reonu sela Gvozdac, opstina Bajina Bašta. Izveštaj možete pogledati OVDE. NADMETANJE ZA NAJBOLJE U DRŽAVI U KLASI F1E\nU nedelju, 19. maja, na terenu u Krčedinu, održaće se Državno prvenstvo u vazduhoplovnom modelarstvu, u kategoriji slobodnoletećih modela klase F1E (magnetne jedrilice). Takmičenje će se odvijati u seniorskoj i juniorskoj konkurenciji.\nPARAGLAJDING TAKMIČENJE NA LISIČIJEM JARKU\nPredstojećeg vikenda, u subotu 18. maja, na sportskom aerodromu Lisičiji Jarak će se održati takmičenje Beograd Open – 2. kolo lige Srbije u preciznom sletanju paraglajderom, nakon dva odlaganja zbog loših vremenskih uslova. Organizator je Paraglajding klub „Košava“ iz Beograda.\nNASTAVAK TAKMIČENJA U LIGI F1E\nProteklog vikenda, u subotu 11. maja, na terenu Krčedin, usledilo je drugo takmičenje u ligi Srbije u vazduhoplovnom modelarstvu u klasi F1E (jedrilice sa automatskim upravljanjem). Reč je o 1. kolu lige koje dva puta odlagano zbog nepovoljnih vremenskih uslova i kome je prethodilo 2. kolo, održano 21. aprila na terenu Dolovo. Organizator takmičenja je bio Aeroklub „Pegaz“ iz Stare Pazove.\nKLASA F1N POSTALA ZVANIČNA\nOd svih vazduhoplovnih sportova modelarstvo, i vazduhoplovno i raketno, obuhvataju najveći broj disciplina koje se dijametralno razlikuju po zahtevima koje postavljaju pred takmičare kako tehničkim tako i fizičkim. Neprekidnim razvojem nastaju potpuno nove disicpline i derivacije postojećih i one se uvode i u međunarodne pravilnike. Obzirom na desetine registrovanih disciplina, CIAM (stručno telo FAI) je uspostavio podelu na zvanične, odnosno official discipline u kojima se održavaju svetska, kontinentalna prvenstva i one druge provisional discipline koje se još razvijaju ili su da kažemo "na probi". Opširnije\nPOBEDNICI MEĐUNARODNOG TAKMIČENJA „MLADI UMETNICI“\nMeđunarodni žiri FAI takmičenja „Mladi umetnici“ imao je težak zadatak da izabere najbolje u 2013. godini na temu konkursa: Moj omiljeni vazduhoplovni sport. Konkurencija je bila izuzetno jaka, sa 110 radova pristiglih iz 14 zemalja članica FAI: Australija, Kina,Češka, Francuska, Indija, Japan, Poljska, Rumunija, Srbija, Švajcarska, Turska, Ukrajina, SAD. Na kraju je odabrano devet pobedničkih radova, od kojih je najviše bilo iz Rusije (tri rada). Svim nagrađenima će biti dodeljene FAI zlatne, srebrne i bronzane medalje i diplome na FAI Generalnoj konferenciji ili u njihovim zemljama.\nPRVO MESTO ZA GORANA ĐURKOVIĆA U SVETSKOM KUPU\nODRŽANO PRVO TAKMIČENJE U OKVIRU LIGE F1E U VAZDUHOPLOVNOM MODELARSTVU\nIZLET NA AERODROM SUBOTICA\nKOLO JUNIORSKOG KUPA SRBIJE U RAKETNOM MODELARSTVU\nPOBEDNICI VRSAC OPEN-A\nStart Prethodna 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Sledeća Kraj Strana 1 od 17\tFaLang translation system by Faboba


POSAO U NEMAČKOJ - Farma za proizvodnju ORGANSKOG MEDA, DŽEMA I SIREVA traži POMOĆNIKA! | Posao.site - Posao u inostranstvu | Posao u Nemačkoj | Posao u EU\nPosao pomoćnik na farmi Nemačka – Mala farma za proizvodnju organske hrane proširuje svoj tim i traži pomoćnika. Proizvodi se med, džemovi i sirevi. Za više informacija i mogućnost prijave kontaktirati poslodavca na kontakte naznačene u originalnom tekstu oglasa u nastavku.\nPOSLOVI NEMACKA – POTREBAN RADNIK ZA POMOCNE POSLOVE ZETVE – Moze i bez iskustva!\nOGLASI ZA POSAO U INOSTRANSTVU – RAD U EU – Ponuda za zaposlenje – smeštaj i prevoz obezbeđeni! Početna plata 1300€!!!\nPOSAO INOSTRANSTVO – Sezonski posao u mondenskom delu Austrije – Voralberg!!! Plata od 1900€!\nOGLASI ZA POSAO U NEMAČKOJ – Poslovi obezbeđenja objekata – EU i non EU dokumenti – plata od 2600€ – 3600€!!!\nPoslovi inostranstvo – Firma za proizvodnju i prodaju hrane zapošljava osoblje!!!\nOGLASI ZA POSAO U NEMAČKOJ – Potrebno više ljudi za rad u nemačkoj kompaniji – nije potrebno znanje nemačkog jezika!!!


August 1, 2020 April 23, 2021 adminR\nPost-Brexit trgovinski planovi Velike Britanije i Evropske unije stupaju na snagu. Još jedna prepreka koja se mora pravazići su: palete. Negirani heroj globalne trgovine već skoro jedan vek su palete, ali novi propisi prete nedostatkom paleta.\nOd 1. januara 2021. drvene palete kojima se prenosi roba između Velike Britanije i EU moraće da se pridržavaju ISPM-15, međunarodnog pravila koje zahteva da se peku na 56 stepeni Celzijusa najmanje 30 minuta kako bi se sprečilo širenje štetočina i bolesti.\nŠef Konfederacije drvne ambalaže i paleta Velike Britanije upozorio je da Britaniji neće biti dovoljno da se pridržava pravila i da je pandemija koronavirusa uticala na njene napore da ukloni nedostatak.\nTo će biti ozbiljna prepreka za prevazilaženje s obzirom da se oko 100 miliona paleta kreće u trgovini između Velike Britanije i EU svake godine.\nKoronavirusna ograničenja ponovo u Austriji!


RTS :: Šarene pilule smrti: Čime se drogiraju naša deca i koliko ih to košta\nDruštvo Šarene pilule smrti: Čime se drogiraju naša deca i koliko ih to košta\nSINTETIČKE DROGE: OD HAKSLIJA DO DR ZARUBICE (2)\nŠarene pilule smrti: Čime se drogiraju naša deca i koliko ih to košta\npetak, 19. mar 2021, 14:53 -> 17:42\nTeško je znati šta se tačno nalazi u prašku koji se u kesici prodaje ispod ruke u noćnom klubu ili na festivalu. Još je gora situacija sa tabletama izrađenim u nekom podrumu na mašinama iz pretprošlog veka - u jednoj tableti može da nema aktivne supstance, dok je u drugoj letalna doza. A kada u sve to ukalkulišemo moćni anestetik fentanil, sto puta jači od heroina, kojim od nedavno dileri „prskaju“ tablete i koji ubija u količini veličine glave čiode, jasno je da svaki put kada neko stavi jednu takvu tabletu u usta, istovremeno stavlja i svoju glavu na panj ćoravom egzekutoru. Pa će možda sekira omašiti vrat, a možda i ne\nNe postoje lekovi da pomognu,\nne postoji sunce u tom ponoru\nSamo jedan izlaz je na pomolu,\ndrži me dok tonem u tom povratku\nĐorđe Miljenović: „Umirem ti na rukama"\nU nastavku teksta o sintetičkim drogama, i dalje ćemo se zadržati u ilegalnim vodama, koje je su groteskne ali i fascinantne za analizirati, kada se, koliko je to moguće, osvetle reflektorima istražnih organa i umovima analitičara. Tako da u ovom, drugom po redu članku o zloupotrebi ovih opasnih supstanci još dublje zalazimo u taj svet koji je istovremeno i naš, ali skriven i nepoznat, omeđen ogradama nerazumevanja i uzajamnog nepoverenja.\nNaime, jedan od zanimljivih faktora o kojem se ne govori previše kada su u pitanju nove sintetičke ili dizajnerske droge jeste kontrapunkt koji prave sa onim tradicionalnim opijatima i narkoticima koji vode direktno poreklo iz prirode, i to uglavnom biljnog sveta. Počev od opijuma iz maka, kanabisa odnosno marihuane i njihovih derivata, i kralja svih droga - kokaina, do egzotičnijeg meskalina iz kaktusa i psilocibinskih gljiva, pa na kraju, ili pre na početku, do sveprisutnih nikotina i alkohola. Mnogo je „prirodnih" načina da se „uradite", „odvalite" ili pak „pokidate".\nParalelno sa opštim stavom, naročito starijih ljudi, da je sve što potiče iz prirode automatski i bolje i zdravije, tako i uslovno rečeno „stariji" narkomani i povremeni rekreativni korisnici, radije posežu za tradicionalnijim drogama, plašeći se onih novih i potpuno veštačkih. Za razliku od lekova, što je tek velika tema za sebe, u ovom konkretnom slučaju su potpuno u pravu.\nZaista, teško je znati šta se tačno nalazi u prašku koji se vatrom sa upaljača slepljenoj kesici prodaje ispod ruke u noćnom klubu ili na festivalu, a još je gora situacija sa tabletama, kod kojih čak ni ne postoji mogućnost kakvog takvog samodoziranja. Jer, ako se u seriji tableta izrađenih u nekom podrumu na mašinama iz ne prošlog, već pretprošlog veka, očigledno ne može očekivati ravnomerna distribucija aktivne supstance, to takođe znači da u jednoj tableti nema skoro ničega, dok je u drugoj letalna doza. Čak i ako se tableta podeli, nema garancije da u jednom njenom delu nema mnogo više MDMA ili amfetamina nego u drugoj. A kada u sve to ukalkulišemo moćni anestetik fentanil, sto puta jači od heroina, kojim od nedavno dileri „prskaju" tablete i koji ubija u količini veličine glave čiode, i ko zna sve još koje nepoznate nove sintetske stimulanse, jasno je jedno: da svaki put kada neko stavi jednu takvu tabletu u usta, istovremeno metaforički stavlja i svoju glavu na panj svojevrsnom ćoravom egzekutoru. Pa će možda sekira omašiti vrat, a možda i ne.\nMladi lepi leševi\nU smislu gore započete teze je zanimljiv stav prodavaca u „Smartshopovima" u Amsterdamu, nešto ređih od „Coffeeshopova" za prodaju kanabisa i hašiša. Naime, ovi prvi, iako nominalno specijalizovani za „magične pečurke", takođe neretko nude i čitavu plejadu novih sintetičkih droga koje još nisu dospele na listu zabranjenih supstanci, čak i u prema narkoticima liberalnoj Holandiji.\nIpak, ovi ljudi imaju jedan zdrav, kritički stav prema tome, iako te stvari da prodaju. „Vi ste zamorče" reći će vam oni, „jer ovo što se nalazi u bočici - inače nalik na one za napitke iz knjiga i filmova o Hari Poteru - niko zaista ne zna šta je. To je smućkao neki ludi naučnik, i to ti može dati najbolje iskustvo u životu, ili ti spržiti mozak, a verovatno oboje", zaključiće opominjuće svoje izlaganje i predložiti da je bolje da se uzme nešto drugo iz ponude. Prirodno, dabome.\nUpravo takve supstance, inače obično sintetski derivati amfetamina, MDMA, kokaina i heroina, ili potpuno nepoznate materije koje samo imitiraju njihovo dejstvo, jesu i glavni problem, kao što smo to već isticali u prethodnom tekstu na ovu temu. Ne može im se ući u trag, odakle potiču a kamoli kako deluju. Uz to, imajući u vidu da eksplicitno nisu navedene na listama droga za koje se krivično odgovara, pravno su neregulisane, pa su na neki način i dozvoljene, makar za neko vreme. Zato je u Amsterdamu, za one koji to baš žele, uvek prvi i poslednji izbor proverena marihuana ili psilocibin, koji su testirani i, koliko je to moguće - bezbedni za upotrebu. Makar tako kažu mladi posetioci ovog grada greha.\nUpravo je novi, manje izražen ali upravo zato i opasniji generacijski jaz u srži problematike o kojoj govorimo. Milenijalci i uopšte mladi rođeni u novo doba, od roditelja iz generacije X, baba i deda bejbi-bumera i dece cveća kojima su droge bile koliko-toliko poznate ako ih i sami nisu koristili, odrastaju u porodičnim jedinicama koje su, ako ne blagonaklone prema drogiranju, a onda bar mogu da pojme da im dete bude „radoznalo" i „proba bar jednom". Samo što oni nisu svesni da to što dete „degustira" nije ona njima poznata slaba i buđava „trava" već potencijalno smrtonosni sintetik sam bog zna sve čega.\nA glasnogovornici te najnovije generacije, pevači i glumci, ali i novi tipovi poznatih ličnosti poput jutjubera, nastaviće da konzumiraju droge, pričati o tome uz tek nešto blama, pa čak i pevati o njima, u nevešto skrivenim ili potpuno otvorenim stihovima, što je veliki deo problema koji pogađa posebno te mlađe ljude kojima su upravo oni i uzori na čije se ponašanje i ugledaju. Ali, više o tome drugi put.\nKoliko košta droga\nSamo, sva ta mlađarija baš i nema novca da kupuje ono što slavni i bogati koriste - uglavnom kokain. Time dolazimo do drugog faktora koji se ne sme nikako zanemariti. A to je izuzetno niska cena sintetičkih droga poput ekstazija ili spida (amfetamina), pa i MDMA u kristalnoj formi koja se rastvara. Na primer, dok je gram kokaina oko 80-100 evra, gram spida, koji izaziva slične, neretko i jače efekte - a čak je i praškasta beličasta supstanca koja se šmrče pa i po tome liči na znatno ekskluzivniju varijantu - može se nabaviti već za 1000 dinara, koliko košta i tableta ekstazija iliti po naški - eksera. Cena drastično pada ako se radi o iole većim količinama - npr. „petica", iliti pet grama spida, kada se uzimaju odjednom, mogu da se dobiju i za samo tri hiljade, a ekser po komadu izađe tek nekoliko stotina dinara kada ih se kupuje više, itd... Dakle, idealno za limitirani studentski buđelar, pa čak i đački džeparac.\nDodajte na to opštu neuređenost društva, urušavanje tradicionalnih vrednosti i autoriteta, od porodice do države, nebrojene skandale i moralni sunovrat onih koji bi trebalo da predstavljaju ono najbolje i najvrednije među nama, i na sve to pojavu potpuno nove i sve dominantnije supkulture elektronske muzike, žurki i „aftera" koji se neretko protežu iz noći ne samo do jutra već daleko u sledeći dan, i imate plodno tlo za sve vrste zloupotreba o kojima roditelji gotovo ništa ne znaju, a nadležni organi zatvaraju bar jedno, ako ne i oba oka.\nJaka, smela tvrdnja, znam, ali da nije tako, zar bi Beograd mogao da bude promovisan kao „balkanski Berlin" i popularisan upravo po svom noćnom životu? Provodu, kojeg pre svega oličavaju splavovi na Savi, isti oni gde već nekoliko leta zaredom na šetalištima po nekoliko tinejdžera, maltene dece, umre od predoziranja ekserima i ko zna još sve čime, gušeći se i previjajući se, oboreni na ispucale ploče, vapijući za tečnošću dok obezbeđenje koje ih je izbacilo iz diskoteke gleda na drugu stranu?! Ništa bolje nije ni na novosadskom Egzitu, promovisanom kao „čist" festival, „Love festu" u Vrnjačkoj banji i na još bezbroj nastupa svih DJ-eva sveta koji rado dolaze kod nas.\nDroge u sportu\nNo, da malo spustimo loptu, i kažemo, da sa druge strane, pored sintetičkih droga za, uopšteno rečeno, uživanje, postoje i one koje su imale vrlo konkretnu svrhu.\nNaime, krajem devedesetih i početkom 2000-ih primećena je prva raširena upotreba novih anaboličkih steroida kod profesionalnih sportista. Međunarodni olimpijski komitet je steroide zabranio 1976. godine, ali zbog velikog broja različitih anaboličkih lekova koji su na raspolaganju za ljudsku i veterinarsku upotrebu, sposobnost laboratorija da testiraju sve dostupne lekove uvek je zaostajala za sposobnošću sportista da pronađu nova jedinjenja koja će im pružiti komparativnu prednost nad protivnicima.\nUvođenjem sve formalizovanijih postupaka testiranja, a posebno sa stvaranjem Svetske antidoping agencije 1999. godine, sportistima je bilo sve teže da se izvuku prilikom upotrebe ovih lekova, što je dovelo do sinteze novih i moćnih anaboličkih steroidnih lekova, poput tetrahidrogestrinona (THG), koji nisu mogli da se otkriju standardnim testovima.\nIako je kroz noviju istoriju većina dizajnerskih lekova bila ili opioidi, halucinogeni ili anabolički steroidi, opseg mogućih jedinjenja je ograničen samo naučnom i patentnom literaturom, a poslednjih godina je karakteristično je širenje spektra jedinjenja koja se prodaju kao dizajnerski ili sintetički lekovi, to jest droge. Oni uključuju veliki opseg stimulansa kao što su geranamin, mefedron, MDPV i desoksipipradrol, nekoliko dizajnerskih sedativa poput metilmetvakualona i premazepama, i dizajnerske analoge sildenafila (vijagra), koji su otkriveni kao aktivna jedinjenja u navodno „prirodnim" i „biljnim" afrodizijačkim proizvodima, a koji u kombinaciji sa alkoholom i drugim drogama mogu imati nedovoljno ispitane, ali izvesno negativne posledice.\nIz ovoga je jasno da šta god da ljudi zamisle ili zatraže, svaki osećaj ili stimulans koji im obična životna iskustva ne mogu pružiti, ili makar ne tako brzo i tako jako, neki hemičar u tajnoj laboratoriji može i hoće.\nU tom smislu, esencijalno je da postoji uhodana saradnja svih državnih organa, kako policije i carine, tako i Ministarstva zdravlja i nadležnih inspekcija u istom, zatim tužilaštva i sudija, Ministarstva prosvete, a posebno ističemo Kancelariju za borbu protiv droga Vlade Republike Srbije. To naravno ne važi samo za Srbiju, već se mora kontinuirano delati i na međunarodnom planu. Mi to činimo, ali nije dovoljno.\nJer, problem je izuzetan upravo u našoj zemlji, čuvenoj „kući na raskršću", koja je zbog toga uvek bila tranzitna ruta za raznu, pa i onu ilegalnu robu, od juga ka severu, od istoka ka zapadu. Rezultati MUP-a pokazuju da su 2019. završili sa rekordno zaplenjenih 7,33 tone narkotika, i to ogromne količine marihuane, ali i kokaina, heroina, i sve više upravo sintetičkih droga.\nNe može sve biti ipak kontrola i represija. Jer zavisnici, njihovi problemi i žudnja za drogom neće nestati ako se kanali njene distribucije ograniče ili prekinu. Pošto tamo gde postoji potražnja uvek će postojati i ponuda, ma koliko bilo teško da se ona ostvari.\nUmesto toga, treba razmišljati sve više o sledećem. Podrška i razumevanje, pre svega u okviru porodice, najbližih prijatelja i okoline je presudna, kao i institucia koje se već decenijama bave problematikom narkomanije i lečenjem onih koji pate od nje. Ipak, i Drajzerova i sve brojnije privatne bolnice imaju sigurno popriličan problem kada su u pitanju ovi novi i nepredvidivi narkomani koji pate od zavisnosti prema nečemu što ni sami ne znaju šta je tačno.\nIpak, nada postoji. Postoji u priznavanju da problem postoji, i da nismo do sada bili veoma uspešni ni u njegovom identifikovanju a kamoli rešavanju. Postoji u veri da ćemo kroz razgovor s pojedincima, i apelovanje na one koji mogu da izazovu prave promene, te promene i doživeti. Postoji u podizanju glasa prema nevidljivim zlikovcima koji žive od trovanja drugih, mobilisanju svih slojeva društva na sve dostupne načine, preko medija, društvenih mreža, kroz nametanje te teme u razgovoru, javnom diskursu, svuda, samo da bismo uspeli da spasimo živote.\nI iako deluje da je sve pa i ovo deplasirano koronom, izolacijom i otkazivanjem velikih festivala i žurki, uveravam vas da nije, čak naprotiv. Sve je gore, i mi moramo da pričamo o tome.\nŠto pre, i što više.\nSINTETIČKE DROGE: OD HAKSLIJA DO DR ZARUBICE (1):\nPandemija sintetičkih droga: Truli novi svet


Kragujevac grad za sve\nSkretanje pažnje javnosti na potrebu za socijalnom inkluzijom svih onih građana koji su zbog svog psihofizičkog ili materijalnog statusa na neki način diskriminisani iz društva osnovni je cilj manifestacije “Dan sa porukom” koja je održana u Velikom parku.\n- Ova, prva u nizu manifestacija, koju planiramo da organizujemo svake godine pada u godini jubileja za Kragujevac i poruka koju želimo ove godine poslati jeste: Kragujevac – grad za sve, istakao je Boris Herman, aktivista Centra za socijalne inovacije i integracije. Centra je organizator akcije, u partnerstvu sa Kancelarijom za mlade i Udruženjem mladih entuzijasta, a pod pokroviteljstvom grada Kragujevca i Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nManifestaciju je u ime grada otvorio prof. dr Nedeljko Manojlović, član Gradskog veća za obrazovanje.\n- Grad Kragujevac na različite načine podržava uključivanje marginalizovanih grupa u društveni sistem grada i opšte našeg društva. Ove godine je grad Kragujevac za projekte i programe od javnog značaja izdvojio blizu četiri miliona dinara. S obzirom je ovo prva manifestacija, želeo bih da ovakve manifestacije budu tradicija našeg grada i da se ubuduće svake godine održavaju, rekao je Manojlović.\nZa posetioce je bio organizovan koncert, a mogli su da vide i crteže dece iz predškolskih ustanova „Đurđevdan“ i „Nada Naumović“ na temu „Drugarstvo i jednakost“. Najmlađi su se oprobli i u iscrtavanju grafita. Učestvovali su i u humanitarnoj akciji sakupljanja školskog pribora za socijalno ugroženu decu iz šumadijskih sela sa udruženjem „Srcem za Šumadiju“ i da probaju kolače iz pekare „Posle kiše“, socijalnog preduzeća koje su osnovali bivši osuđenici. Na praktičnom primeru kombija za prevoz osoba sa invaliditetom iz Gradske agencije za saobraćaj mogli su da steknu uvid u način prilagođavanja vozila javnog gradskog prevoza za potrebe osoba sa invaliditetom.\nOrganizovana je i anketa, a pored glavnog pitanja - da li je Kragujevac grad za sve ili ne - sadržala je pitanja koja su se odnosila na opštu informisanost sugrađana o dostupnosti usluga socijalne zaštite.\nCSII SAJT, FB STRANA, TVITER, INSTAGRAM, JUTJUB


Ensemble for Fisheries Management2020-12-30T21:26:02+01:00\nKompletno geoinformaciono rešenje za upravljanje ribarstvom, tj. za strateško planiranje, nadzor i upravljanje politikom i resursima ribarstva. Izgrađeno da se prilagodi poslednjim zahtevima za ribarstvo Evropske Unije.\nEnsemble for Fisheries Management omogućava održivo upravljanje morskim resursima (ribarski kapacitet flote naspram ribarskih prilika) u skladu sa Univerzalnom politikom ribarstva.\nOptimizovani poslovni procesi i manje utrošenog vremena na administrativne i inspekcijske poslove na terenu\nBolji uvid i kontrola nad svim marikulturnim i ribarskim aktivnostima\nBolja kontrola nad upotrebom subvencionisanog goriva\nObjedinjeni i organizovani podaci: ulov na vreme, ribolovni napor, karakteristike flote za ribarstvo, uzgajanje ribe i ekonomski efekti ribarstva\nKontrola prve prodaje (riba i ostali morski plodovi)\nWeb prodaja licenci za rekreativno i sportsko ribarstvo\nRobusno i obimno\nEnsemble for Fisheries Management glavne karakteristike uključuju:\nSistem za nadzor plovila\nU potpunosti integrisan sistem koji omogućava uvid u poziciju, pravac i brzinu plovila u realnom vremenu. Mogućnost određivanja geografskih zona (geofencing) dozvoljavaju ograničavanje prostora u kom plovilo može da se kreće u odnosu na lokaciju i vreme, uključujući povezane sisteme alarma.\nAnalitički alat koji može koristiti trenutno plovilo ili plovilo izabrano iz istorije i povezane prostorne podatke iz sistema za nadzor plovila. Ovaj alat omogućava, npr. vizualizaciju i unakrsnu proveru kretanja plovila u odnosu na informacije zabeležene od strane ribara (koristi se za poređenje podataka preuzetih iz sistema za praćenje vozila u realnom vremenu i podataka koje su prijavili ribari).\nPotpuna zamena za tradicionalni sistem pisanja na papiru. Plovni mobilni uređaj, napravljen da izdrži sve ekstremne uslove ribarenja. Mogućnost korišćenja mrežnog i van mrežnog režima.\nKoriste ga službeni organi za direktno upravljanje kapacitetom flote. Evidencija obuhvata podatke koji se odnose na ribarsko plovilo, licence i vlasništvo.\nPortal za komercijalno ribarstvo\nWeb portal koji omogućuje dvosmernu komunikaciju između službenih organa i operatora za komercijalno ribarstvo. Portal omogućava značajnu podršku u njihovim svakodnevnim poslovnim procesima; od ulova ribe, preko transporta, do finalne mušterije.\nModul „Ulov ribe“ koristi se za evidenciju ulova ostvarenog u komercijalnom ribarstvu. Podaci o ulovu dobijaju se kroz e-brodski dnevnik i izveštaje. Osim elektronskog unosa putem e-brodskog dnevnika i direktne sinhronizacije sa centralnom bazom, aktuelno je i izveštavanje o ulovu u formi papirnih obrazaca. Pomoću jednostavnih aplikativnih rešenja i interfejsa olakšan je unos podataka o ulovu, po distriktima, u jedinstveni centralni sistem.\nNadležni organi i kupci ribe ga mogu koristiti. Dozvoljava praćenje čitavog ciklusa od hvatanja ribe do konačne mušterije.\nSpecijalizovani modul namenjen da ga koriste operatori uzgajivačnica ribe i nadležni organi u svrhu upravljanja kapacitetima marikulturnih lokaliteta.\nAplikacija za mobilni koja služi za potrebe inspektora svih aktivnosti koje su vezane za ribarstvo. Jednostavna integracija sa drugim modulima omogućava inspektorima da lako izvršavaju sve neophodne zadatke.\nInternet aplikacija za rekreativno i sportsko licenciranje.\nObimno i detaljno kreiranje izveštaja koji se tiču svih aspekata ribarskih aktivnosti.\nKompatibilnost sa regulatornim telima\nInteresuje me ovo\nTransformišite vaše upravljanje u ribarstvu.\nPodelite informacije o Ensemble for Fisheries Management


Dok hiljade umiru u Brazilu, Bolsonaro odbija mere karantina - mediji.net\nBrazilski predsednik, Žair Bolsonaro, obećao je da njegova administracija neće nametnuti nacionalno zaustavljanje, čak iako broj smrtnih slučajeva od strane koronavirusa pređe 4.000 dnevno.\nGrad Sao Paolo je započeo sa proširenjem gradskih grobalja zbog prevelike „potražnje“.\n„Vila Formosa“ jedno od najvećih groblja u Latinskoj Americi se bori sa velikom potražnjom grobnih mesta. Četiri groblja su u ovom gradu produžila radno vreme do duboko u noć, a jedno od njih je privremeno obustavilo organizovanje sahrani zbog nedostatka prostora.\nnedostatakPročitajte još na ovu temu\nsao pauloPročitajte još na ovu temu


Spejsi stigao u Zagreb, pregovara sa Sedlarom o ulozi Franja Tuđmana | Kosova.info\nDom|Najnovije|Spejsi stigao u Zagreb, pregovara sa Sedlarom o ulozi Franja Tuđmana\nSpejsi stigao u Zagreb, pregovara sa Sedlarom o ulozi Franja Tuđmana\nSlavni holivudski glumac Kevin Spejsi sleteo je u četvrtak uveče u Zagreb, gde je došao u goste reditelju Jakovu Sedlaru.\nKako piše Jutarnji list, informacija da će Spejsi doći u Zagreb širi se kuloarima već danima, a ranije je potvrdio i sam Sedlar.\nSedlar, naime, upravo radi na projektu kakav još nije zabeležen u Hrvatskoj. Priprema snimanje filma o prvom hrvatskom predsedniku Franji Tuđmanu, a Spejsi bi trebalo da glumi u njemu.\nJutarnji list nezvanično saznaje kako bi Spejsi trebalo da tumači baš lik Tuđmana.\nSedlar je pre nekoliko dana potvrdio da su pregovori sa slavnim glumcem u toku. Tako je 29. decembra otišao u Pariz gde su započeli pregovore, a Spejsi je u četvrtak stigao u Zagreb, gde bi trebalo da ostane neko vreme. Ali, još uvek nije zvanično potvrđeno da su Sedlar i Spejsi postigli dogovor oko snimanja filma.\nSvi detalji još se čuvaju u tajnosti, a i sam reditelj Sedlar ne želi previše da govori o projektu. Kaže kako ne želi da “brza” kao neki od njegovih kolega, koji su unapred najavili snimanje svojih filmova s velikim zvezdama, a da se nakon toga nije dogodilo ništa.\nPoznato je da on već godinama govori kako mu je želja da snimi film o liku i delu Franje Tuđmana, s obzirom na to da u Hrvatskoj nije snimljen nijedan igrani film koji bi na taj način opisao prvog hrvatskog predsednika.\nMeđunarodna koalicija greškom pogodila kamp jemenskih snaga – 12 poginulih


Nova knjiga i šoljica omiljene kafe – Zabava – Kafenisanje - Grand Kafa\nNova knjiga i šoljica omiljene kafe\nZa dane… i noći pune uživanja:\nSigurno nam nećete zameriti ako u ovoj sjajnoj rečenici „Ne postoji dovoljno dugačka knjiga, niti dovoljno velika šolja čaja za mene“, čaj zamenimo – kafom. Jer, za mnoge od nas gotovo sigurno ne postoji ni dovoljno obimna knjiga, ako se u istu „zaljubimo” tokom čitanja, ni dovoljno velika šolja kafe, posebno sveže mlevene, koju bismo ispijali sa uvek prisutnim uživanjem, ne želeći da vidimo dno šolje.\nUživanje je svakako jedna stavka koja spaja knjige i kafu. U prvima uživate jer vas gotovo uvek vode u neki magičan, misteriozan, izazovan svet koji pisac kreira za čitaoce, a u kafi zbog omiljenog i jedinstvenog ukusa i mirisa.\nZato odvojite koji minut za sebe i skuvajte jednu veliku šolju sveže mlevene kafe, i prođite kroz najpopularnije naslove koji su obeležili Laguninu nedavno održanu manifestaciju „Noć knjige”. Neke od njih smo izdvojili za vas.\n„Sunčeva sestra“ Lusinda Rajli\nUkoliko ste već imali prilike da uživate u svetskom bestseleru „Sedam sestara“ verujemo da vam se je posebno obradovao dugo očekivani šesti nastavak ovog serijala. Neki ističu da će vam ovaj roman zarobiti srce, obradovati i posebno vas očarati, a pojedini ga nazivaju i „neodoljivim romanom epskih razmera“.\nGlavni junak romana, Elektra d’Aplijez, onima koji je ne poznaju deluje kao žena koja ima sve. Budući da je svetski top-model ona je lepa, bogata i poznata. Ipak, njeno nestabilno psihičko stanje sada je dodatno uzdrmano smrću Tate Solta, neobičnog milijardera koji je usvojio šest kćeri iz šest različitih krajeva sveta. Boreći se sa sopstvenim demonima Elektra se okreće alkoholu i drogama. Dok su svi zabrinuti za njeno zdravlje, Elektra prima pismo od neznanke koja tvrdi da je njena prava baka.\nVerujemo da će Lusinda Rajli i ovoga puta ispuniti očekivanja svoje verne publike, a za one koji do sada nisu imali prilike da se uvere u njen pripovedački talenat ovo će biti povod da se upuste u avanturu i pročitaju i preostalih pet knjiga ovog čarobnog serijala.\n„Uznemireni ljudi”, Frederik Bakman\nTokom razgledanja stana koji je na prodaju, jedan propali pljačkaš banke zaključaće se u njemu sa agentom za prodaju nekretnina, dvojicom ogorčenih zavisnika od Ikee, trudnicom, samoubilački nastrojenim multimilionerom i zecom. Kada policija konačno bude upala u stan, zateći će ga... praznog. A onda se taoci jave policiji sa svojim beskorisnim iskazima i saznajemo šta se stvarno dogodilo. Ili ipak ne saznajemo?\nKritika hvali ovaj roman, nazivajući ga „najluđim romanom” Frederika Bakmana. Ovo je, i prema informacijama iz Izdavačke kuće „Laguna” jedan od najprodavanijih naslova tokom „Noći knjige”. Bakman je i u svom najnovijem delu ostao veran sebi i stilu pisanja. Pažnju čitalaca drži odličnim humorom i neočekivanim obrtima, pričom koja duboko zadire u sve emocije običnih ljudi. Bakmanovi romani prodati su u 12 miliona primeraka širom sveta, zašto se ne biste uverili šta je to čime ih bestseleri ovog autora privlače?\n„Kratko pismo za dugi rastanak“, Peter Handke\nPismo je bilo kratko, glasilo je: „U Njujorku sam. Ujedno te molim da me ne tražiš, ne bi bilo dobro da me pronađeš“. Tragajući za svojom ženom Juditom, bezimeni junak romana, mladi Austrijanac, putuje Amerikom. Od hotela u u Njujorku, preko Filadelfije (gde mu se pridružuje stara ljubav sa svojom dvogodišnjom ćerkom), Sent Luisa, Tusona i Oregona, postaje jasno da u stvari Judita njega progoni s namerom da ga ubije. Na obali Tihog okeana, Handkeov junak srešće svoju ženu sa pištoljem u ruci…\nKritika ovu knjigu naziva „veličanstvenim ljubavnim romanom”, bezizlaznim ljubavnim lavirintom, a bila je i česti izbor posetilaca manifestacije „Noć knjige”.\nDobre knjige i šolja vrele sveže mlevene kafe je često nešto što vam je sasvim dovoljno za idealan dan.\nDa li ste vi možda posetili „Noć knjige”? Koja knjiga je privukla vašu pažnju? Podelite sa nama vaše omiljene naslove…


Vintidž pop atrakcija, Postmodern Jukebox 12. decembra u Sava Centru | Headliner\nHome»Muzika»Vintidž pop atrakcija, Postmodern Jukebox 12. decembra u Sava Centru\nVintidž pop atrakcija, Postmodern Jukebox 12. decembra u Sava Centru\nHeadliner.rs / 19/06/2018 /\t0\t/\t478\nPostmodern JukeBox/ Photo: Promo\nViralna “vintidž” pop senzacija, nastupiće 12. decembra u Sava Centru areni u okviru turneje “Povratak u crno i belo”.\nPostmodern Jukebox šou predstavlja bend pun talentovanih muzičara, zajedno sa omiljenim pevačima i brojnim iznenađenjima.\nBilo koji fan benda može reći da iskustvo na njihovim nastupima nikada nije dva puta isto, nove pesme i različite kombinacije članova daju jedinstveni obrt svakom koncertu.\nPostmoderni Jukebox poznat je po svojim jedinstvenim obradama savremenih pop hitova i prepoznatljivom retro pop stilu.\nMulti-talentovani kolektiv reinterpretira savremene pop, rock i R&B hitove u stilu prošlih vremena, od svinga preko ragtajma do Motauna ili, kako to naziva kreator Skot Bredli, stvaraju “pop muziku u vremenskoj mašini”.\nOsnovan od strane Bredlija 2009. godine, Postmodern Jukebox počeo je da zabavlja 3,3 miliona gledalaca na svom YouTube kanalu, dok na Facebooku broji više od 1,5 miliona fanova.\nZa one koji su čuli za Postmodern Jukebox i znaju ih na osnovu video klipova, nastup uživo biće iskustvo na potpuno drugom nivou.\nTo je burna zabava kojom bi se 20-ih ponosio Veliki Getsbi, pomešana sa sving noćima 60-ih, začinjena sa malo soula i klasičnog roka koji će učiniti da publika cele noći tvistuje ili tverkuje – zavisno od toga u kojim periodima je njihovo raspoloženje.\nPostmoderna Jukebox turneja je jedinstvena mešavina talenata i ličnosti koji čine šou uvek zabavnim i konstantno svežim i uzbudljivim.\nUlaznice za koncert benda Postmodern Jukebox biće u prodaji od četvrtka 21. juna na blagajnama Bilet centra i prodajnim mestima Eventima.\nTags:koncertPostmodern JukeboxPovratak u crno i belo\nEksplozivni Body Count u punoj bašti SKC-a...\nLjudi u Glavi predstavili debi album "Možda je ova priča počela ružno"


STALNA KONFERENCIJA GRADOVA I OPŠTINA POKREĆE PRVU ONLINE OBUKU ZA ZAPOSLENE U GRADSKIM I OPŠTINSKIM ADMINISTRACIJAMA\nPomoćnik generalnog sekretara za usluge članstvu SKGO Ivan Milivojvecih je na predstavljanju programa rekao da se ovakvi sistemi usavršavanja u Evropi realizuju godinama, kao i da će nastojati da zaživi i u domaćoj administraciji.\nPrema njegovim rečima, obuka će omogućiti učesnicima da sarađuju i razmenjuju iskustva, dok će im mentori biti na raspolaganju za dodatne sadržaje i pitanja.\nObuka će trajati 10 nedelja - od 27. januara do 7. aprila, a namenjena je zaposlenima u 32 grada i opštine u Srbiji koji se bave lokalnim ekonomskim razvojem. Teme koje će polaznici obuke tokom deset nedelja izučavati su pravni i institucionalni okvir za lokalni ekonomski razvoj, privlačenje investicija i podrška postojećoj privredi, instrumenti za lokalni ekonomski razvoj i javno-privatna partnerstva.\nOvo je prva obuka na daljinu koju će SKGO realizovati za zaposlene u gradskim i opštinskim administracijama, imajući u vidi pre svega koristi i finansijske uštede koje ovaj savremeni način učenja donosi.\nU proces učenja može da se uključi veći broj polaznika nego u slučaju klasičnih obuka, jer nisu vezani za mesto održavanja treninga, već obuku pohađaju sa različitih lokacija.\nNa ovaj način se, takođe, značajno skraćuje vreme od početka edukacije do primene stečenog znanja u praksi.\nElektronska obuka organizuje se u okviru projekta "Lokalni ekonomski razvoj - obrazovni odgovor" koji finansira USAID Projekat održivog lokalnog razvoja, a sprovodi SKGO.\nU programu onlan obuke učestvju, između ostalog i predstavnici gradova i opština Beočin, Bujanovac, Vranje, Vrnjačka Banja, Gadžin Han, Doljevac, Zrenjanin, Kanjiža, Priboj, Prijepolje, Subotica, Sombor.


Pozivni broj 455 / +86455 / 0086455 / 01186455, Kina\nPozivni broj 455 (+86455 / 0086455 / 01186455)\nPozivni broj: 455 (+86 455)\n455 je pozivni broj telefonskog okruga za Suihua. Za fiktivni broj telefona 1972500 i pozivni broj grada 455, broj za pozivanje je 455 1972500. A Suihua se nalazi u Kina.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 1972500, pozivni broj grada 455 (Suihua) i Državni pozivni broj 0086, broj za pozivanje je 0086 455 1972500. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 455, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +86 (0086) ili pozivni broj grada 455 (Suihua).\nAko ste van Kina i želite da pozovete osobu u Suihua, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Kina je +86 (0086), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Suihua, morate da dodate +86 455 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 1972500, pozivni broj grada 455 (Suihua) i Državni pozivni broj 0086, broj za pozivanje je 0086 455 1972500.


U ovom broju govorit ćemo o atopijskom dermatitisu ili atopijskom ekcemu. To je oboljenje koje spada u hronične dermatoze praćene suhoćom, svrbežom i upalnim promjenama na koži. Statistike rađene u zadnjem desetljeću ukazuju na izuzetan… Čitajte dalje\n8. Novembar 2013 | Nurmina Strika | 57\nIako smo se i u prethodnim brojevima susretali sa temama koje se odnose na važnosti pravilne prehrane, iznova ćemo joj se vratiti jer ulazimo u zimski period kad je pravilna prehrana, uz unos vitamina i održavanje imunog sistema na nivou, od… Čitajte dalje\n2. Januar 2014 | Nurmina Strika | 58\nHrana bogata vitaminima - drugi dio\nU prošlom broju govorili smo o združenom dejstvu vitamina i minerala, s pregledom nekih namirnica koje najčesće koristimo u prehrani. Tako smo spomenuli vitamine B skupine, vitamin A i C, kao i minerale biotin i bakar. Kazali smo, također,… Čitajte dalje\n6. Mart 2014 | Nurmina Strika | 59\nČudotvorni vitamin B17\nU prethodnom broju govorili smo o vitaminu D, a ovom prilikom smatram da je potrebno nešto više reći o vitaminu o kojem se u farmaceutskim, medicinskim, a posebno alternativnim krugovima dosta polemizira i zna, ali, generalno, javnost je… Čitajte dalje\n15. Maj 2014 | Nurmina Strika | 60\nKako postići balans pH u organizmu?\nMedicinska zajednica, kao i javnost uopće, posljednjih se nekoliko godina susreću sa dilemom i oprečnim mišljenjem u vezi sa alternativnim konceptom liječenja i izlječenja najzloćudnijih oboljenja, poput raka, baziranih na ovoj teoriji.… Čitajte dalje\n14. Juli 2014 | Nurmina Strika | 61\nU prošlom broju započeli smo tematiku o pH u organizmu i šta to u konačnici treba značiti. Podsjetili smo se termina lužnato i bazno, kao i koji je to njihov idealan omjer (kod zdravog pojedinca pH krvi je između 7,40 i… Čitajte dalje\n19. Septembar 2014 | Nurmina Strika | 62\n(P)ostati zdrav = održavati pH organizma optimalnim\nKao što smo već i najavili u prethodnom broju, ulazimo u konačnicu sa temom o pH vrijednosti organizma. Apostrofirat ćemo najvažnije termine i ukazati na neke medicinske protokole koji se koriste u liječenju i najmalignijih bolesti, a… Čitajte dalje\n13. Novembar 2014 | Nurmina Strika | 63\nIako smo o imunizaciji pisali još u samim začecima rubrike o zdravlju, nažalost, ova tema se iznova treba aktualizirati zarad dobrobiti djece prvenstveno, ali i ukupne zajednice (naravno o globalnom nivou ne treba niti pričati).U… Čitajte dalje\n16. Januar 2015 | Nurmina Strika | 64\nU današnjem vremenu brojne su zdravstvene tegobe kojima su izloženi svi ljudi, a jedna od najrasprostranjenijih jeste glavobolja. Sasvim je sigurno da ne postoji nijedan čovjek koji barem jednom u životu nije osjetio glavobolju. Kako je to… Čitajte dalje\n3. Mart 2015 | Nurmina Strika | 65\nGlavobolja je bolan fenomen sa kojim se svako od nas susreo barem jednom u životu. U prošlom broju naveli smo standardne podjele i vrste glavobolje, kao i osnovne razlike među njima. U ovom tekstu fokusirat ćemo se na migrenu, jer je, bez… Čitajte dalje\n8. Maj 2015 | Nurmina Strika | 66


DEDA MRAZOVA VREĆA, NOVOGODIŠNJA ŽURKA, FITNES SUPERSTAR 2017 – DECEMBAR U ŠMEKU\nOvo je ono doba godine kada smo svi ushićeni i srećni zbog nečega.\nAtmosfera na ulicama, pripremanje poklona za najdraže, toplina porodičnog doma uz lampice tek okićene jelke, čuvene novogodišnje odluke!\nPostoji li neko kome ovo doba nije drago?\nMislimo da ne.\nA i kako da nas ne oraspoloži simpatični dedica koji nas posećuje svake godine u isto vreme, još od detinjstva, i ispunjava sve naše želje?\nLegenda kaže, onom ko je bio najbolji, ko se najviše trudio i najviše brinuo o sebi, pokloni stižu pre svih!\nZato onda ne treba da te čudi kada čuješ da je Deda posetio Šmek. 😉\nOstavio nam je čitavu vreću u Šmeku!\nA u vreći… zna se – pokloni i iznenađenja! Hajde da zavirimo zajedno.\n360 dana besplatnih treninga čekaju nekoga u Deda Mrazovoj vreći\nU vreći se nalazi jedan poklon vaučer od godinu dana besplatnih treninga u Šmeku. To znači da će naš srećnik cele 2018. trenirati kada želi, koliko god želi, bilo koji od naših 14 treninga.\nZaviri u vreću i okušaj sreću\nU Deda Mrazovoj vreći čekaju te čestitke sa 10%, 20% i 50% popusta na bilo koji paket članstva Trening bez granica!\nUkoliko od 21. decembra do 20. januara uplatiš ili obnoviš svoj paket članstva, zavući ćeš ruku u Deda Mrazovu vreću i izvući novogodišnju čestitku koja ti pored lepe želje nosi i popust na naš najtraženiji paket članstva TRENING BEZ GRANICA! Popust koji izvučeš, moći ćeš da iskoristiš prilikom naredne uplate bilo kog paketa članstva iz redovne Šmekove ponude.\n3+3 meseca gratis – Šmekova novogodišnja pogodnost\nUkoliko u periodu od 26. do 30. decembra uplatiš naš Trening bez granica 90, na poklon dobijaš još jedan isti takav – to znači šest meseci treniranja za 9 900 dinara, umesto 18 900 dinara.\nOva sjajna novogodišnja pogodnost važi i za redovne članove, ali i za sve one koji su od Nove godine čvrsto odlučili da se bace na trening.\n27. decembar rezervisan za Šmekovu novogodišnju žurka!\nHajde da staru godinu ispratimo u velikom stilu! A kako drugačije, nego fantastičnom fitnes žurkom?\n27. decembra, u 20 časova, pozivamo vas da sa nama trenirate – i to dva najpopularnija treninga u 2017. godini – Body Combat i Body Pump, a nakon treninga žurka uz sjajnu muziku i koktele.\nU čast Nove godine pripremamo posebne novogodišnje mikseve, od najpopularnijih pesama u 2017 godini, i veruj nam to ne želiš da propustiš.\n18:00 Body Pump (Jasna, Marijana & Lenka)\n19:15 Body Combat (Mima & Milan )\n20:00 Žurka i proglašenje Fitnes Superstara za 2017. godinu\nKo je Fitness Superstar za 2017. godinu?\nNa novogodišnjoj žurci otkrivamo ko je naš ovogodišnji Fitness Superstar. To je onaj ili ona koja sa nama svakog dana deli ljubav prema fitnesu, razume našu viziju i na najbolji način promoviše naše vrednosti. Tročlani sastav – Milan, Suza i Andrea, već zaseda kako bi ove dve laskave titula otišle u prave ruke.\nKao nagradu, naš Fitnes Superstar na poklon će dobiti GODINU DANA besplatnih treninga.\nOvakav poklon zaista ne treba propustiti, zar ne?\nZato budi sa nama 27. decembra, jer možda si baš ti naš Fitnes Superstar!\nDeda Mraz je ove godine bio zaista velikodušan, što znači da mora da smo bili zaista vredni, zar ne?\nNisi član Šmeka, ali bi voleo da dođeš na novogodišnju žurku?\nUkoliko nisi član Šmeka, a želiš da sa nama ispratiš staru godinu i probaš novogodišnja izdanja Body Pumpa i Body Combata, sve što je potrebno da uradiš jeste da klikneš na OVAJ LINK i čekamo te 27. decembra u Šmeku. 🙂


Rasveta Archives - Page 3 of 3 - PORTAL ZA ENERGETSKU EFIKASNOST\nCategory Archives: Rasveta\nJedna od mera koja se može primeniti kako bi se poboljšala energetska efikasnost rasvete je i primena inteligentnih elemenata upravljanja rasvetom. Zahvaljujući razvoju elektronike i senzora, moguće je primeniti različite oblike upravljanja a neki od najčešćih su putem detekcije dnevnog svetla, detekcije pokreta, detekcije prisutnosti u prostoriji.\nDetekcijom i merenjem količine dnevnog svetla, gašenjem ili smanjenjem osvetljenja u prostoriji moguće je postići odgovarajući nivo svetlosti po danu bez nepotrebnog rasipanja električne energije. Ovakav sistem može da u potpunosti isključi svetlo ili da ga dimuje i tako smanji nivo osvetljenja na zadovoljavajući.\nDetektori pokreta najčešće se koriste u spoljnoj rasveti noću. Kad registruju pokret aktiviraju vremensku kontrolu osvetljenja koja određeni vremenski period drži rasvetu uključenom. U kombinaciji s detektorima dnevnog svetla može se postići energetski efikasno upravljanje spoljnom rasvjetom tako da se ona automatski pali samo noću i samo kad je registrovala prisutnost osobe. Osim za spoljašnju rasvetu, detektori pokreta mogu se koristiti i u retko korištenim prostorijama kao što su podrumi, stepeništa ili ostave.\nSistem upravljanja rasvetom moguće je izvesti tako da bude integrisan u sistem za inteligentno upravljanje a sve sa ciljem upravljanja rasvetom u domaćinstvu kako bi se smanjilo nepotrebno rasipanje električne energije i povećao komfor stanovanja.Ovakvim sistemom se štedi i do 35% električne energije koju rasveta troši, produžava se radni vek izvora svetla pa samim im se ostvaruje i ušteda na održavanju.Takođe treba napomenuti da se ovim sistemima utiče na smanjenje emisije CO2 zbog smanjenja potrošnje električne energije.\nPrva poslovna zgrada sa 100% LED osvetljenjem\nPrva poslovna zgrada na svetu koja je osvetljena u potpunosti LED izvorima svetla nalazi se na Jelisejskim poljima u Parizu. Ona označava prekretnicu u istoriji osvetljenja. Projekat je delo arhitekte Anthony Bechu za firmu Generali.\nKancelarijski prostori su osvetljeni sa 422 svetiljke ugrađene u spušteni plafon rastera 60X60cm. Svaka svetiljka se napaja sa 12-16 LED dioda snage od 2,6 V u zavisnosti od njihove lokacije u kancelarijskom prostoru. Ovo pruža u proseku 300 luksa u celom random prostoru i 500 luksa na radnim stolovima. Ugrađene su Philips svetiljke a proizvođač je posvetio posebnu pažnju razvoju optike kako bi se dobio što kvalitetniji osvetljaj sa što optimalnijim utroškom energije. Ovim je ispoštovan nivo osvetljenosti i vizuelnog konfora uz poštovanje propisa o potrošnji energije koji ne sme da prelazi 12V/m2.\nLED rasveta doprinosi da se ljudi bolje osećaju u prostoru u kome borave, daje projektantima više flrksibilnosti u kreiranju ambijenata. Zbog ekstremno dugog vek trajanja LED diode troškovi održavanja se svode na minimum.\nKako povećati energetsku efikasnost rasvete?\nNajjednostavniji način uštede na rasveti je maksimalno iskorištenje dnevnog svetla. To se postiže izbegavanjem tamnih zavesa, izbegavanjem postavljanja velikog broja biljaka ispred porzora, redovnim čišćenjem prozora, u radnim prostorima postavljanjem radnih stolova tako da maksimalno koriste dnevno svetlo.\nPotrebno je pametno upravljati rasvetom.\n-Gasiti rasvetu u prostorijama poput toaleta, ostava, podruma, hodnika u kojima većinu vremena niko ne boravi.\n-Koristite sijalice manje snage gde god je to moguće.\n-Koristite za radnim stolom lampu koja će dati dovoljno svetla na radnoj površini umesto da koristite centralno osvetljenje i osvetljavate celu prostoriju.\n-Redovno čisite sijalice i rasvetna tela jer zaprljanost i prašina smanjuju njihovu efikasnost i do 50%.\n-Bojite zidove u svetlije boje jer tamne boje upijaju svetlost.\n-Ukinite dekorativnu rasvjetu gdje je to moguće jer ona ne doprinosi značajno povećanju osvijetljenosti prostorije, a dodatno troši električnu energiju.\n-Spoljašnju rasvjetu je potrebno usmeriti na željena područja kako bi se smanjilo neželjeno rasipanje i svjetlosno zagađenje okoline.\n-Halogene sijalice proizvode intenzivniju i usmereniju svjetlost i pri tome troše i do 40% manje električne energije od običnih sijalica sa užarenim vlaknom.\n-Zamenite obične sijalice sa užarenom niti sa štedljivim sijalicama. Kod običnih sijalica sa užarenom niti u svetlost se pretvara svega 5% uložene energije, dok se ostatak pretvara u toplotu.\n-Štedljive sijalice za isti intenzitet osvjetljenja troše pet do šest puta manje električne energije i imaju i do deset puta duži radni vek u odnosu na obične sijalice sa užarenim vlakonom. Prosečni vek trajanja običnih sijalica sa užarenom niti je do 1000h, a štednih i više od 10 000h.\n-Kupujte sijalice energetskog razreda A. One troše i do 40% manje električne energije u odnosu na one energetskog razreda D.\n-Uporedno sa razvojem rasvetnih tela, razvijaju se i inteligentni upravljački sistemi. Ugradite senzore pokreta, naročito u prostorima kao što su hodnici, prolazi, stepeništa i sl. Tako ćete sprečiti da svetlo gori kad za to ne postoji potreba.\nDnevno svetloEnergetska efikasnostRasveta\nVećina ljudi ne vodi računa o rasveti kada počnu da razmišljaju o uređenju svog stana ne shvatajući da zapravo svetlost oslikava prostor u potpunosti. Osnovno pravilo rasvete je da naše oči imaju potrebu za prirodnim svetlom, s toga je preporučljivo da se omogući prirodno svetlo kad god je to moguće.\nMožda nećete shvatiti da imate loše osvetljenje u domu ali ćete prepoznati simptome: glavobolja, bol u očima, neraspoloženje. Dobro osvetljenje će pak učiniti da vaš dom ima prijatniji ambijent i dobru vidljivost.\nPrirodna svetlost, električno osvetljenje i boje su usko povezani. Sve su ovo stvari o kojima treba voditi računa i uklopiti ih pre početka sredjivanja stana.\nNačini rasvete mogu biti različiti, a svakako se bitno razlikuje organizacija rasvete u radnim prostorima od onih koji npr. služe isključivo za odmaranje i opuštanje. Najbolji izbor je organizacija rasvete koja može funkcionirati fleksibilno i multifunkcionalno, a to znači spoj različitih vrsta rasvetnih tela kojima ćete u danom trenutku iskoristiti ono najbolje za postizanje prave atmosfere ili efekta.\nSvaka prostorija stana ili kuće može dobiti novu dimenziju svetlosnim efektima. Postavljanje centralne rasvete u većini prostorija je vrlo praktično rešenje, koje uz izvor efektnog lustera, diskretne plafonjere ili nekog drugog elementa daje željeni efekt, a to je kvalitetna osvetljenost prostora. Nužno je potrebna u kuhinji kod radnih površina, trpezariji, kupatilu, radnim prostorima, ulaznom delu, dečjoj sobi i dnevnom boravku prema želji.\nKuhinjsku rasvetu organizirajte kao multifunkcionalnu pa osim jake centralne, postavite rasvetu uz radne površine. Ukoliko je povezana s trpezarijom i dnevnim boravkom, možete se poigrati različitim plafonskim svetlosnim efektima koji će u određenim trenucima biti jedini izvor osvetljenja celog prostora i na taj način omogućiti intimniju atmosferu dnevnog boravka.\nKupatilo, uz nužnu dobru osvetljenost celog prostora, a posebno lavaboa s ogledalom, pruža mogućnosti diskretnije rasvete kade kako bi trenuci opuštanja u njoj bili upotpunjeni svetlosnim efektima.\nDečje sobe trebaju biti dobro i ravnomerno osvetljene. Radni sto treba dodatno osvetliti random lampom a pokoja lampa uz krevet ili fotelju za čitanje je takođe preporučljiva.\nSpavaća soba treba da ima ugodnu intimnu atmosferu, koja se može postići različito postavljenim lampama u prostoru, a idealno je omogućiti njeno podešavanje iz krevet.\nRasveta dnevnog boravka pruža najviše kreativnih mogućnosti, možete se poigrati efektima koje će stvoriti lampe različitog tipa, oblika, jačine i boje svetlosti, zatim rasvetom ugrađenom u plafon, pod ili elemente nameštaja s direktnim ili indirektnim odsjajem, postizanje efekata s rasvetom akvarijuma, staklenih pregrada, svetlećih panoa u prostoru i poigravanje efektima spoljašnje rasvete, koji se doživljvaju i osećaju i u unutarnjem prostoru.


Čelnici opština na Kosovu traže relaksaciju mera - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Čelnici opština na Kosovu traže relaksaciju mera\nGradonačelnici opština na Kosovu zatražili su danas ukidanje zabrane kretanja i ukidanje mera koje zabranjuju rad ugostiteljima, objavili su danas kosovski mediji na srpskom, pozivajući se na pisanje prištinske Gazeta ekspres.\n0Piše: Beta 14. aprila 2021. 15.07\nGradonačelnici su danas održali onlajn sastanak Saveta gradonačelnika pri Asocijaciji kosovskih opština, a učestvovali su čelnici Đakovice, Obilića, Glogovca, Štimlja, Vučitrna, Suve Reke, Kline, Gnjilana, Podujeva, Prizrena i drugih gradova.\nJedna od preporuka opština je da Vladin prioritet treba da bude vakcinaciji građana, izmena Zakon o pandemiji i primena novih paketa ekonomski podrške.\nOni su se saglasili da je saradnja centralnog i lokalnog nivoa u održavanju javnog i ekonomskog zdravlja loša, te tražili jačanje saradnje.\nU srpskim sredinama na Kosovu jedna osoba preminula od posledica korone, 46 novoobolelih


DOSTAVA CVIJEĆA RHODE ISLAND BARRINGTON - ONLINE CVJEĆAR RHODE ISLAND BARRINGTON\nKošare s cvijećem i poklonima za Rhode Island Barrington\nCVIJEĆE SA DOSTAVOM RHODE ISLAND BARRINGTON - CVJEĆAR U RHODE ISLAND BARRINGTON, NUDE ISTI DAN, DOSTAVA CVIJEĆA\nCvijeće za Rhode Island Barrington - cvjećar, koji pruža isti dan dostave cvijeća u Rhode Island Barrington . Mi koristimo razgranatu mrežu lokalnih Rhode Island Barrington cvjećari, i vaš buket cvijeća pozirala u Rhode Island Barrington.\nTAKO DA NAMA PREPUSTITE BRIGU O VAŠEM CVIJEĆE U RHODE ISLAND BARRINGTON\nNeka cvijeće za Rhode Island Barrington paziti na svoje cvjetne kompozicije povodom, uključujući i bukete za rođendane, cvijeće, majčin Dan, Valentinovo cvijeće, novorođeno dijete i još mnogo toga. Nudimo veliki izbor boja, biljaka, cvjetnih aranžmana i košara po vrlo povoljnim cijenama, da neće odgovarati na bilo kojem mjestu u Rhode Island Barrington. Naručite online i vaše cvijeće za Rhode Island Barrington brinu boja za Rhode Island Barrington.\nDOSTAVA CVIJEĆA NA RHODE ISLAND BARRINGTON\nTim internet цветовод nastoji vam pružiti visoku kvalitetu cvijeća, biljaka i darova dostupni u Rhode Island Barrington, na najbolji cijena. Svaki klijent je vrlo važno za nas i nastojimo dati naš najveći profesionalni pažnju na svaki red. Svi naši zaposlenici pružaju visoku razinu usluge kupcima za vaše cvijeće u Rhode Island Barrington.\nLOKALNI CVJEĆAR U RHODE ISLAND BARRINGTON\nDostavljamo buketi cvijeća u više od 900 gradova širom svijeta. U svakom gradu radimo sa pouzdanim lokalnim cvjećari kao u slučaju s Rhode Island Barrington. Radeći s ovim mreža lokalnih cvjećari, možemo jamčiti da su mi isporučujemo kvalitetne bukete i da vaše cvijeće će ostati svježe. Možemo se brinuti o vašim last minute naloga boje ili možete naručiti prekrasan buket cvijeća, nekoliko mjeseci.\nPreporučeni cvjetni buketi za isporuku u Rhode Island Barrington


SUBOTIČANIN OPERISAO PO VRAČARU, AKO STE I VI NJEGOVA ŽRTVA POZOVITE POLICIJU: Prvo pozvoni na vrata, kaže da je komšija košarkaš i zatraži kafetin, a onda... | Crna Hronika | Kurir\nSUBOTIČANIN OPERISAO PO VRAČARU, AKO STE I VI NJEGOVA ŽRTVA POZOVITE POLICIJU: Prvo pozvoni na vrata, kaže da je komšija košarkaš i zatraži kafetin, a onda...\n01.06.2018. 14:58h 01.06.2018. 14:59h\nPošto se sumnja da je broj oštećenih građana veći, policija poziva sve koji osumnjičenog prepoznaju sa fotografije, da se jave Policijskoj stanici Vračar na broj telefona 011/3445-003\nBEOGRAD/SUBOTICA - Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu uhapsili su N. M. (24) iz Subotice, zbog postojanja osnova sumnje da je na području Beograda izvršio više krivičnih dela teške krađe i krađe.\nSumnja se da je on, u više ulica, na Vračaru dolazio do ulaznih vrata stanova građana i predstavljajući se da je komšija košarkaš, koji stanuje u istoj zgradi, od njih tražio lek protiv bolova, najčešće "kafetin" ili novac da bi kupio lek.\nPotom je, koristeći nepažnju građana, krao novčanike, tašne ili torbe.\nTEŠKA NESREĆA NA MALTI: Stradao Srbin (53) kada je na njega naleteo automobil!\nPUCNJAVA U NS KAFIĆU USRED BELA DANA: Napadači se jurili Bulevarom oslobođenja, a onda je za njima krenula policija! POTERA U TOKU (FOTO)


Francuski investicioni plan od 57 milijardi dolara - Bizlife.rs\nFrancuski investicioni plan od 57 milijardi dolara\n18:48 Pariz, 25/09/2017\nFrancuska vlada je predstavila investicioni plan koji je obećao predsednik Emanuel Makron, sa ciljem da se u narednih pet godina rasporedi 57 milijardi evra pre svega za ekološku tranziciju, obuku i digitalnu transformaciju države.\nCilj petogodišnjeg plana, koji je elaborirao ekonomista Žan Pizani-Feri, kreator Makronovog programa za predsedničke izbore, jeste da se “pojača efekat vladinih ekonomskih, fiskalnih i socijalnih reformi”, izjavio je francuski premijer Eduar Filip.\nPredstavljajući izveštaj, Filip je rekao da plan podrazumeva 57 milijardi evra za reforme, što je više od 50 milijardi, koliko je obećano tokom predizborne kampanje.\nPrema planu, 20 milijardi će biti namenjeno za ekološku tranziciju, koja je prioritet vlade. Devet milijardi će otići na digitalnu transformaciju, 15 milijardi na obrazovanje i obuku, a 13 milijardi evra na inovacije.\nZa finansiranje plana 12 milijardi evra je obezbeđeno iz postojećih kredita, a preostalih 45 milijardi će biti finansirano iz novih izvora, između ostalog zahvaljujući “mobilizaciji budžeta ministarstava koja će više izdvajati ove investicione troškove”.\ninvesticije francuska plan makron


Početna » Život » Crni petak (Black Friday) uprkos korona virusu\nU Srbiji su neke prodavnice već početkom nedelje potrošače obradovale popustima. Ipak, najveća sniženja do 70 odsto trajaće tokom “crnog petka”. Najveće akcije i ove godine odnose se na tehniku, odeću i obuću, kozmetiku.\nU većini tržnih centara, sniženja će trajati od danas pa do nedelje, 29. novembra. U nekima će opet, sniženje trajati samo danas, dok će u drugima potrošači moći da iskoriste popuste i u ponedeljak.\nZato pre nego što krenete u kupovinu, dobro se informišite o trajanju akcija i proverite da li popust važi u prodavnici u kojoj želite da pazarite. Takođe, imajte na umu da radno vreme tržnih centara ostaje do 18h, a samo neki od njih su se odlučili da sa radom krenu sat vremena ranije.\nKako navodi PR tržnog centra Stadion Aleksandra Mićović, ulazak potrošača bez maske u objekat, kao i do sada neće biti dozvoljen, dok će tokom trajanja akcije, kontrola ove mere biti povećana.\n“Jedan od razloga zašto ove godine “crni petak” traje tri dana jeste da bi se iskrontolisao broj ljudi u objektu, svakako broj od 9.250 posetilaca koliko je propisano da može da boravi u jednom trenutku ne sme da se prekrši”, navodi Mićović.\nDodaje da je higijena u objektu pojačana, sredstva za dezinfekciju postavljena po celom centru, a dezobarijere nalaze se na svim ulazima. Kao dodatna mera, za kupce će biti obezbeđen i određen broj maski.\nNaša sagovornica dodaje da virus korona ove godine nije izazvao manji broj akcija i popusta.\n“Trend ‘crnog petka’ raste iz godine u godinu i populacija kod nas se sad već navikla da postoji taj jedan dan u godini kada mogu da pazare artikle po znatno povoljnijim uslovima da neki čak i ciljano čekaju taj dan da bi obavili kupovinu. Trenutna epidemiolaška situacija nije uticala na popuste, te je skoro isti broj prijavljenih zakupaca za učešće u obeležavanju ‘crnog petka’, kao iprošle godine, ako ne i veći”, zaključuje Aleksandra Mićović.\nPolovina potrošača u Srbiji planira da kupovinu obavi danas i za vikend kako bi iskoristili velike rasprodaje i sezonske popuste.\nSuprotno njima, oko 45 odsto ispitanika u Srbiji planira da prazničnu kupovinu ostavi za poslednji trenutak, nadajući se još većim popustima, pokazuje istraživanje kompanije Kasperski (Kaspersky).\nTakođe, polovina evropskih potrošača čekaće „crni petak“ (Black Friday) kako bi manje platili stvari koje žele. Ipak, oni su se odlučil za kupovinu preko interneta, umesto klasične. Čak troje od petoro evropskih potrošača kupovaće onlajn, dok se za ovaj način u Srbiji odlučilo oko 39 odsto ispitanika.\nPetina evropskih ispitanika izjavila je da će ove godine svoju prazničnu kupovinu obaviti onlajn, iako to inače ne praktikuju. Kako je onlajn kupovina u porastu, podaci kompanije Kasperski takođe pokazuju da većina ispitanika ne planira da smanji svoje troškove kada je reč o prazničnoj kupovini.\nIpak, kako je virus korona prouzrokovao finansijska ograničenja, četvrtina evropskih potrošača smanjiće svoj budžet, i to za trećinu u odnosu na prošlu godinu. Kod nas, blizu trećina potrošača planira da uradi isto. Slično srpskim potrošačima, blizu trećina Evropljana uzrasta od 25 do 34 godine, smanjiće svoje budžete pošto su najviše pogođeni gubitkom radnih mesta usled pandemije.\nKompanija Kasperski napominje da kako je broj potrošača koji popuste pronalaze putem interneta sve veći, veći je i rizik koji su ljudi spremni da preduzmu kako bi ostvarili veće uštede. Samo 16 odsto potrošača u Evropi i oko 24 odsto u Srbiji, navelo je da ne bi ostavili svoje lične podatke kako bi ostvarili veće popuste.\nZato ova kompanija upozorava kupce da vode računa o potencijalnim prevarama tokom kupovine za vreme prazničnih popusta. Ukoliko ponuda izgleda previse dobro da bi bila istinita, verovatno je u pitanju varka.\n– Zato kupujte samo u legitimnim onlajn prodavnicama i koristite traku za adresu na svom pregledaču kako biste proverili da li je veb-sajt koji posećujete ispravan i bezbedan i da li ima oznaku katanca ili počinje sa HTTPS.\n– Izvršite kupovinu koristeći bezbedne metode plaćanja. Platite kreditnim karticama ili pomoću servisa za plaćanje kako bi transakcija bila zaštićena.\n– Dobro proverite popuste. Ukoliko obaveštenje o popustu dobijete putem i-mejla ili poruke,proverite da li su pošiljalac i svi veb-linkovi legitimni pre nego što kliknete na njih.\nVelike robne kuće u Americi su tokom pedesetih godina počele da organizuju velike parade kako bi se što bolje reklamirale. Parade su se održavale nakon Dana zahvalnosti , pa je otuda potekla američka navika da kupovinu obavljaju u ovo doba godine.\nKako je Dan zahvalnosti najveći porodični praznik u Americi, kada se okuplja porodica iz svih krajeva zemlje, narednog dana u gradovima širom SAD nastajao bi potpuni kolaps u saobraćaju, zbog čega su upravo saobraćajci ovaj dan prozvali “crnim petkom”.\nKada je ovaj fenomen postao poznat, prodavci su počeli masovno da koriste termin Black Friday, kao dan kada u svojim sveskama obeležavaju najveći profit.\nZbog dugačkih redova i ogromnog broja ljudi, dešava se da neko od potrošača bude povređen, ali i upucan od strane drugog kupca.\nblack fridaycovid 19crni petakkupovinapopustisniženja\n3 reagovanja na “Crni petak (Black Friday) uprkos korona virusu”


Kitić: Možda su rukometašice sagorele od prevelike želje\nBEOGRAD – Najbolja rukometašica sveta svih vremena Svetlana Kitić izjavila je danas da nije videla želju i borbenost reprezentacije Srbije u odlučujućem meču protiv Hrvatske na Evropskom prvenstvu u Danskoj.\nU ključnoij utakmici za plasaman u drugu fazu takmičenja Srbija je izgubila od Hrvatske 25:24, a pobedom Holandije protiv Mađarske, sve šanse za nastavak takmičenja su nestale.\n„Utakmica biti ili ne biti, posle koje ideš kući ili ostaješ, a mi 14 minuta nismo dali gol. Bilo je mnogo grešaka u trenucima kada se meč lomio. Kad su bile u situaciji za šut, nisu šutirale, kao da su se uplaše. Neobjašnjivo mi je šta bek radi na 6,5 metara…Nije nas Hrvatska nadigrala, mi smo same sebe pobedile, ali to ne osporava njihov uspeh. Hrvatice su igrale dobru odbranu, borile se i svaka im čast na tome. Konstantno su menjale odbrane, videlo se da su pripremljenije“, rekla je Kitić Tanjugu.\nOna ističe da bez obzira na sve okolnosti koje su pratile srpski tim, ne može da nađe alibi za sinoćnji pristup meču.\n„Možda su sagorele od prevelike želje. Ne osporavam tu njihovu želju, ali je kao bivši sportista na sinoćnoj utakmici nisam videla. Sa Mađarskom kada su igrale nisu imale vremena da se oprovae od meča protiv Holandije, sada su to imale. Ne mogu da shvatim takav pristup. Sve stoji, došle su bez kontrolnih utakmica, bile u hotelu bez treninga. Sve to utiče, ali i drugi su bili u istoj situaciji. Ne mogu da nađem opravdanje. Hrvatice su bile borbenije, svežije, sa više snage“, navela je Kitić.\nRukometna legenda kaže da nije bila zagovornik održavanja šampionata u ovim uslovima, gde su rukometašice stavljene u „crveni balon“ bez mogućnosti kretanja van hotela i hale.\n„Po mom mišljenu ovo Evropsko prvenstvo nije trebalo da se odigra. Plašim se da ne bude još povreda, jer stvarrno nije humano držati igračice u hotelu, plus da igraju bez publike…Sve mi je to čudno, lično mislim da nije trebalo da se organizuje“, zaključila je Kitić.


Anadolski Ovcar Psi i štenci na prodaju | Prodaja pasa i štenaca Anadolski Ovcar\nAnadolski Ovcar Prodaja Pasa i štenaca\nProdaja pasa i štenaca svih rasa! Pretražite našu bazu sa oglasima za pse i štence Anadolski Ovcar i pronadjite svog idealnog ljubimca!\nLokacija: Vlasnik: danijel sreckovic


Održana 30. godišnja skupština Saveza bh. udruženja u Švedskoj | BHRF Press\nNaslovnica Vijesti iz saveza Održana 30. godišnja skupština Saveza bh. udruženja u Švedskoj\nStoje: Sadeta Murić, Senija Bahtijaragić, Samija Borovac, Almedina Sačić, Edvin Budimović i Amir Islamović,\nSjede: Azra Jelačić, Fatima Velagić, Kenan Jašarspahić i Meho Kapo\nPrethodni članakUživo: Konferencija o maternjem jeziku\nNaredni članakOnline manifestacija: Dan bijelih traka – Naš Prijedor


Što su održive manifestacije i kako ih organizirati? – Eventor\nJednostavno rečeno održive manifestacije su manifestacije koje ne propadaju, već se održavaju iz godine u godinu. Imaju čvrste osnove u smislu PODRŠKE lokalne zajednice i JASNO DEFINIRANE SVRHE postojanja koja je usklađena s kulturom mjesta u kojoj se održavaju i potrebama posjetitelja.\nDugoročno održive manifestacije\nŠTO SU ODGOVORNE I ODRŽIVE MANIFESTACIJE?\nManifestacije koje su odgovorne u kratkom roku postaju dugoročno održive. Odgovorne manifestacije osjetljive su na ekonomske, društvene i okolišne potrebe lokalne zajednice (domaćina) i organizirane su da optimiziraju pozitivne učinke. Osnovna karakteristika održivih manifestacija je pozitivna suradnja i interakcija između organizatora, lokalnog stanovništva, posjetitelja i sudionika, sponzora i ostalih ključnih dionika. Održivim manifestacijama smatraju se i one manifestacije koje mogu neograničeno izdržati, bez trošenja ili nanošenja štete resursima od kojih ovise (npr. ljudi, infrastruktura, financijska sredstava, okoliš). Praćenje društvenih, ekonomskih i okolišnih učinaka manifestacija i njihova evaluaciju ključni su korak u postizanju održivih manifestacija.\nOdrživi razvoj je dugogodišnji proces kontinuiranog rada na manifestaciji s ciljem njezinog kvalitetnog razvoja i planiranog rasta u svim područjima, a ne samo iz perspektive ekonomskih rezultata. Ako bi trebali opisati održive manifestacije u tri natuknice, onda bi to bile manifestacije:\nčiji su ekonomski, društveni i okolišni učinci uravnoteženi,\nčiji je program povezan sa tradicijom mjesta održavanja i\nčiji ključni dionici surađuju i imaju usklađene ciljeve.\n“Organizatori manifestacija moraju razumjeti značenje pojmova održivih i odgovornih manifestacija i prihvatiti sustav održivog upravljanja kao pomoć ka ostvarenju stalnih koristi i profita, a ne kao ograničenje i obaveza kod organizacije manifestacija.”\nJESU LI ODRŽIVE MANIFESTACIJE POMODNA TEMA ILI POTREBA?\nAutori Raj i Musgrave u knjizi „Event Management and Sustainability“ iz 2009. godine zaključuju da se praksa upravljanja manifestacijama u cilju postizanja održivosti razvijala godinama, a novonastala potreba za odgovornom profesijom menadžera manifestacija predstavlja prirodni napredak u upravljanju manifestacijama u 21. stoljeću. S porastom educiranih i odgovornih turista, važnosti personaliziranih doživljaja, osviještenosti društva o važnosti očuvanja okoliša, organizatori manifestacija različitih vrsta nalaze se pred izazovom organizacije manifestacija koje će biti dugoročno održive. Međutim, najveći izazov nije svladavanje ili razumijevanje odrednica održivosti, već veći je izazov potreba za kontinuiranim poboljšanjem i promjenom ponašanja organizatora manifestacija, u smislu usklađivanja s mentalitetom održivosti.\nEVALUACIJA UČINAKA MANIFESTACIJA\nSustavom održivog upravljanja manifestacija (Sustainable Management System, SMS) prate se i mjere učinci manifestacija te je moguće identificirati i riješiti probleme, utvrditi načine unaprjeđenja upravljanja manifestacijama, utvrditi uspjeh, tj. neuspjeh manifestacija koje se održavaju u destinaciji, utvrditi troškove i koristi, zadovoljiti sponzore i ostali dionike koji (su)financiraju manifestacije, te biti prihvaćeni, dobiti kredibilitet i podršku. Zanemarivanjem evaluacije manifestacije, prije i nakon njenog održavanja, gube se korisne informacije za organizatora manifestacije, ali i ostalih koji uče na tuđim iskustvima.\nULOGA ORGANIZATORA U UPRAVLJANJU ODRŽIVIM MANIFESTACIJAMA\nOdrživo upravljanje manifestacijama ima multiplikativni efekt, što znači da dolazi do višestrukih pozitivnih učinaka za manifestacije i za destinacije u kojima se one održavaju. Organizatori manifestacija moraju razumjeti značenje pojmova održivih i odgovornih manifestacija i prihvatiti sustav održivog upravljanja kao pomoć ka ostvarenju stalnih koristi i profita, a ne kao ograničenje i obaveza kod organizacije manifestacija.\nDa bi manifestacija postala održiva, neophodan je timski rad grupe ljudi uz organizatora. Idealno bi bilo kad bi to bili lokalni stanovnici ili osobe s istim interesom koje će svojim radom omogućiti da se manifestacija održava iz godine u godinu. Ima slučajeva da je u prvim godinama pokretanja i održavanja manifestacije cijeli posao organizacije vodila jedna osoba, pokretač, lider, čija je strast prema određenoj temi ili vizija kako će se manifestacija razvijati dovela do uspjeha manifestacije. Međutim, vrlo je važno da se od samog početka stvori grupa ljudi koja će zajedno raditi na organizaciji manifestacije kako cijeli posao ne bi ovisio o pojedincu. U suprotnom može doći do pada kvalitete ili neodržavanja manifestacije ukoliko pojedinac ode ili nije u mogućnosti raditi.\nPrimjeri aktivnosti koje doprinose održivosti manifestacija\nDefiniranje jedinstvenosti manifestacije, po čemu je manifestacija posebna\nSuradnja s ključnim dionicima\nInformiranje i uključivanje lokalnog stanovništva u donošenje odluka vezane uz manifestacije\nDefiniranje programa manifestacije u skladu s tradicijom i kulturom mjesta u kojem se održava\nPonuda i priprema jela na manifestaciji s proizvodima lokalnih poljoprivrednika\nPraćenje učinaka manifestacija putem anketiranja posjetitelja, praćenja financijskih izvještaja i sl.\nNemojte se obeshrabriti mislima da Vaša manifestacija ne može biti održiva, nemojte nalaziti isprike. Učinite svake godine jednu aktivnost i ubrzo ćete ima stabilnu manifestaciju s podrškom zajednice koja se održava iz godine u godinu.


Neće doći do istorijske tuče muškarca i žene! (VIDEO) - Telegraf.rs\n20/12/13 | 12:13\nNeće doći do istorijske tuče muškarca i žene! (VIDEO)\nOrganizatori su saopštili da je cela priča bila samo šala kako bi se testirala javnost i videla njihova reakcija, ali uprkos svemu, reagovao je i brazilski MMA savez\nNajavljeni meč MMA boraca Emersona Falkaoa i Hulijane Velaskez, koji je najavljen kao prvi muško-ženski okršaj u istoriji borilačkih sportova, ipak se neće održati, saopštila je borilačka organizacija Šuto koja je i najavila ovaj istorijski susret.\nOva organizacija je prethodnih dana bila pod velikim pritiskom svih ljubitelja mešovitih borilačkih veština zbog okršaja koji je trebalo da se odigra ovog vikenda. Međutim, kako su saopštili ljudi iz Šutoa, najavljena borba bila je samo šala kako bi se videle reakcije javnosti, ali i da nije bila, u celu stvar bi se umešao brazilski MMA savez koji je već bio saopštio kako neće dozvoliti da se taj meč održi.\n- Takvu stvar nećemo dozvoliti. Oni koji organizuju mečeve mogu hteti da urade bilo šta i mogu da nas pitaju, pa čak i da se tri borca bore protiv jednog, ali mi takve i slične stvari nećemo dozvoliti da se dese - napisano je u saopštenju MMA saveza Brazila.\nOtac braće Nevil oslobođen optužbe za silovanje\nDok se kapiten nada Miroslavu Iliću, selektor Cvijićevoj obećao Cecu! (VIDEO)\nMALERČINA: Brajant se opet povredio, šest nedelja pauze!\nČuveni UFC sudija dobio udarac u glavu tokom borbe u ringu


05. Dec 2019 2529\n"Tamo živi između šest i devet hiljada pravoslavaca, uključujući Ruse i Ukrajince, kojih ima sve više. Više od 40 godina Srpska pravoslavna crkva u Kopru iznajmljuje Rimokatoličku crkvu u kojoj bogoslužimo. Postavlja se pitanje šta će se desiti ukoliko im taj prostor zatreba. Onda ostajemo na ulici", kaže jerej Mandić.\nPopović je potom predložio lokaciju za hram na samom ulasku u grad iz pravca Ljubljane. Cijeli proces kupovine zemljišta bio je legalan - raspisan je opštinski tender i zemljište je kupio ktitor hrama Mladen Milanović Kaja iz Republike Srpske i poklonio ga crkvi. Lokaciju je obišao i patrijarh Irinej.\n"Ta parcela ima građevinsku dozvolu, ali ne i dozvolu za sakralni objekat. Dozvole su dobijene i 90 odsto papirologije je završeno, ali je gradnja stopirana prošle godine poslije promjene gradonačelnika Kopra. Novi gradonačelnik Aleš Bržan ne shvata šta mi radimo, jer nije u pitanju niti lični niti interes nacije, nego isključivo vjere", kaže koparski paroh.\n"Novi gradonačelnik na sve naše molbe već mjesecima govori ’vidjećemo‘, ali nas zapravo politički povezuje sa bivšim gradonačelnikom, što nam otežava da dobijemo dozvolu za početak gradnje. Zapravo, istina je da od 1941. godine do danas nikad niko nije ništa kupio za Srpsku pravoslavnu crkvu u Sloveniji i vjernici poštuju to što je Popović uradio za našu zajednicu", dodaje on.\n"Pričali smo i sa predstavnicima Ruske ambasade u Ljubljani, koji nam daju bezrezervnu podršku", kaže jerej Mandić.\n"Planiramo još jedan sastanak mitropolita zagrebačko-ljubljanskog Porfirija sa gradonačelnikom Kopra Alešom Bržanom. Na prethodnom, Bržan je predložio mitropolitu da Srpska pravoslavna crkva i Islamska zajednica daju svoja zemljišta gradu, a da će on naći novi prostor koji će dijeliti dvije vjeroispovesti, što smo mi odbili", naglasio je sagovornik Sputnjika.\nTagovi: hram pravoslavlje Slovenija opstrukcije prava srbi manjine


Pregled po tagovima: slike: PRObjave\nProdajna izložba slika i nakita Special Occasions\nBeograd, 27. Novembar 2009. / PR Objave Poziv -\nProdajna izložba slika i nakita Special Occasions Teodore Jurić Miljuš održaće se 1.12.2009. godine u Kući Đure Jakšića.\nOrganizacija: Kuća Đure Jakšća Beograd\nIzložba Ključevi snova\nBeograd, 27. Novembar 2009. / PR Objave Najava -\nMuzej savremene umetnosti, Beograd, u okviru promovisanja svojih zbirki projektom Muzej u pokretu tokom rekonstrukcije svoje zgrade na Ušću, predstavlja opus Milene Pavlović Barilli, iz svoje kolekcije...\nIzložba slika Đorđa Ivačkovića\nBeograd, 18. Novembar 2009. / PR Objave Najava -\nU Arte Galeriji od 19. novembra do 7. decembra održaće se izložba reprezentativih slika Đorđa Ivačkovića. Otvaranje je zakazano za 19.11. u 18h. Iz teksta za katalog izložbe, Ivana Benović:...\nOrganizacija: Arte Galerija\nIzložba slika Christian Rieben: Recent Work\nU Galeriji '73 u periodu od 20. novembra do 3. decembra 2009. godine beogradska publika imaće priliku da pogleda radove inostranog umetnika Christiana Riebena kojem je ovo prvo samostalno izlagačko...\nPejsaži Milana Radakovića\nApatin, 17. Novembar 2009. / PR Objave Najava -\nU Likovnoj galeriji Meander Kulturnog centra Apatin u petak, 13. novembra, otvorena je samostalna izložba pejsaža somborskog slikara Milana Radakovića (1949). Radaković se apatinskoj likovnoj publici...\nIzložba slika Ponekad\nBeograd-Obrenovac, 10. Novembar 2009. / PR Objave Najava -\nU galeriji Sportsko-kulturnog centra Obrenovac, u utorak 10. novembra u 19:00 časova, biće otvorena izložba radova studenata umetnosti pod nazivom "Ponekad". Dela snažnih osećanja i ideja ponekad...\nOtvaranje izložbe Druga smotra ljubavnih kolebanja\nBeograd, 08. Novembar 2009. / PR Objave Najava -\nOtvaranje izložbe Druga smotra ljubavnih kolebanja autora Aleksandre Stojaković i Predraga Kešelja biće održano u sredu, 11. novembra. 2009. godine u 19 časova u Galeriji Doma omladine Beograda....\nMaster class prof.Yan Jiakuan-a\nBeograd, 06. Novembar 2009. / PR Objave Poziv -\nMaster class prof.Yan Jiakuan-a biće održan u ponedeljak, 9. novembra 2009. u 13h, u aneksu/učionici pored Galerije Fakulteta likovnih umetnosti.\nq: 31 - t: 0.10604 sec


Karanac: Održivi gradovi i zajednice su osnova borbe protiv klimatskih promena u urbanim sredinama – SDP Srbije\nKaranac: Održivi gradovi i zajednice su osnova borbe protiv klimatskih promena u urbanim sredinama\nNarodna poslanica Socijaldemokratske partije Srbije, Jasmina Karanac, u svom govoru u Skupštini istakla je značaj transformacije gradova i zajednica po principima održivosti, zato što je „jasno da konvencionalnim načinom upravljanja gradovima mi nećemo moći da zadovoljimo potrebe koje nameće veliki broj ljudi smešten na relativno malom prostoru i zato je potrebno planirati i unapređivati čak i osnovne usluge i infrastrukturu u gradovima“.\n– Svet se suočava sa činjenicom da skoro polovina svetske populacije živi u gradovima. Procene su da će do 2050. ova brojka porasti na dve trećine što će dodano zakomplikovati planiranje i izgradnju prateće infrastrukture kao što su saobraćajnice, javni prevoz, parking, odvoz smeća, vodosnabdevanje. Imajući u vidu sve navedeno postavlja se pitanje kako obezbediti održivi razvoj u gradovima – objasnila je poslanica Karanac.\nOnda dodaje da su budućnost pametnih gradova ssenzori koji prikupljaju i povezuju različite vrste informacija potrebne za upravljanje gradom, šalju podatke u velike baze i na osnovu tih podataka gradske uprave i preduzeća sisteme funkcionisanja grada prilagođavaju njihovim građanima.\nKaranac je posebno naglasila ulogu koju će napredne informaciono-komunikacione tehnologije i rešenja imati u ostvarivanju ciljeva kreiranja održivih zajednica, kao i neophodnost njihovog razvoja u skladu sa savremenim politikama i strategijama.\n– Zato ja očekujem da će ova sredstva koja povlačimo i iz Francuske agencije za razvoj i Evropske banke za obnovu i razvoj doprineti da naša zemlja što pre uđe u proces Zelenog oporavka i realizacije programa za Urbane sredine otporne na klimatske promene – zaključila je Jasmina Karanac.


ne daj se, Tiko\n12.09.2020. 15:16h 12.09.2020. 16:13h\nTihomir Arsić danas je recitovao pesmu u okviru svečane promocije najmlađih oficira Vojske Srbije, a svi su primetili da je smršao više od 30 kilograma. Glumac za Kurir kaže da nije tajna da je njegovo zdravstveno stanje ozbiljno narušeno i da se to odrazilo na njegov izgled. On ističe da se hrabro upustio u borbu sa opakom bolešću.\n"Bolujem već dve godine. U maju prošle godine sam operisao rak pankreasa u Nemačkoj i od tada idem na hemoterapije. Sada su mi se pojavile metastaze na jetri", kaže Arsić.\nGlumac je za bolest saznao slučajno, kad je otišao na redovni pregled zbog novog filma "Vikend s ćaletom". "Spremao sam se za glavnu ulogu i pola godine sam trenirao boks. Trebalo je da igram čoveka obolelog od raka i otišao sam kod svojih drugara na VMA da se pregledam. Pušim toliko godina, pa da pogledaju moja pluća. Godinama me je mučilo nešto drugo, a onda su otkrili da imam rak. Da nije bilo njih, ne bih dočekao ni kraj 2018. godine. Ne želim da kukam. Sedim u kafani i pijem s društvom i ne obazirem se na loše prognoze ", zaključio je Arsić.\nPREVARANTI U SUKNJI: Publika voli naše trandže


Kraj i faraonima iz RTB-a Bor! – MEDIJA CENTAR BOR );\nKraj i faraonima iz RTB-a Bor!\n-Preduzeća u restruktuiranju moraće da smanje broj zaposlenih. To je sigurno. U idućoj godini neće biti veće zaposlenosti, tek od 2015. možemo da očekujemo povećano zapošljavanje. Dakle, u 2014., do sredine godine, u 153 preduzeća u restruktuiranju bez posla ostaće 20 do 30 odsto radnika. Vlada planira Tranzicioni fond, otpušteni će dobijati neku vrstu socijalne pomoći. Do sada je firmama u restrukturiranju bilo super, ponašali su se kao faraoni, godišnje su trošili milijardu evra. Malim preduzetnicima uglavnom ne plaćaju obaveze, ne plaćaju energente, troše novac poreskih obveznika i niko ih ne kontroliše. Njihov menadžement je stvorio bolesnike, sa takvim rukovodstvom više nema razgovora. Nisu u stanju ni Ličnu kartu preduzeća da sačine kako valja. Uzimaju pare iz Fonda za razvoj ili kredite i daju plate, a od pravog restrukturiranja nema ništa. Ovo je u “U utisku nedelje” TV B-92 rekao Saša Radulović, ministar privrede u Vladi Srbije uveravajući sagovornike iz sindikata i asocijacija preduzetnika da “više nema čekanja, ni gledanja kroz prste”.\nKada se ova konstatacija prevede na RTB Bor, nikom neće biti lako. Ni radnicima, ni direktorima. Ovi drugi već su se, po nepisanom pravilu, snašli, proleterijat će, kao i uvek ranije, ostati na mukama i u golemim nevoljama. Nažalost, takva je sudbina našeg čoveka koji, iako najmanje kriv, mora da ispašta zbog katastrofalnog minulog rada bivše vlasti.\nRTB Bor je do grla u dugovima. Kada se uskoro završi restrukturanje dogodiće se opšti haos u vraćanju dugova, pogotovu tamo gde država ne bude intervenisala. Videće se koliko je uzeto para iz Fonda za razvoj (postoji verodostojna dokumentacija i uvek može da se objavi) i gde su potrošene. Koji su i kakvi krediti uzimani i da li su namenski trošeni. Koliko je takvog novca otišlo recimo na plate. Koliko razni trgovci duguju za prodati bakar i da li će te pare moći ikada da se naplate. Na sajtu Ministarstva privrede pojavila se LIČNA KARTA RTB Bor, i tamo se vidi i koliko je šabački Farmakom dužan kombinatu bakra, firma koja je u bivšoj vlasti žarila i palila po Srbiji i šire i koja, da je bilo promućurnijeg menadžera, nikad ne bi trgovala borskim metalima.\nŠta sad da se čini? Plate se polagano smanjuju, već su navrle muke oko isplate zarada, štednja se zvanično ne spominje, bije se bitka ko će da preovlada na lokalnoj uzavreloj političkoj sceni, a ceo RTB podrhtava od saznanja da je neminovno otpuštanje 1.500 do 2.000 radnika.\nMala privatna preduzeća, dojučerašnji čvrsti partneri RTB-a u mnogim poslovima, od krečenja grada i ulepšavanja skverova i sportskih objekata do Zoološkog vrta, došla su do poslovnog ambisa. Naručioci posla, direktori izvežbani u političkom višeboju, dižu ruke od plaćanja. Teško zarađeni dinar malog preduzetnika postaje , iz časa u čas, kao stena. Kako izvući zarađeni novac iz firme u restruktuiranju kojoj prete nove državne mere i obaveze sa svih strana. Državni organi imaju pune ruke posla i taj šminkerski izgled grada, čini se, nekog će skupo da košta.\nNiko ne kaže da nije lepo imati jedan Zoološki vrt, ali taj užitak staje debelih para. Narodna kuhinja u Boru sa 450 korisnika potroši za godinu dana koliko zoo-vrtić za samo jedan mesec. Na narodnom kazanu moglo bi relano da se nađe još nekoliko stotina Borana. Zar nikog ne peče savest kad vidi bezveznu metalnu pticu na krovu Doma kulture kako se okreće trošeći struju i – ničemu ne značeći prkosi onima koje niko ne može ubediti da se borski rudnik vratio u srećne sedamdesete, pa i osamdesete godine. Ili, kako je uz bazene u Sportskom centru nikla i baruština kraj stadiona FK “Rudar” koji decenijama ne može da završi tribine, već tamo bode oči konjušnica gde joj nije mesto. U balon salu ni čuvari sportskih objekata ne ulaze, niti se u njoj nešto osmišljeno događa. Politički direktori, jedan pogotovu, napravili su toliki dar-mar u gradu bakra da će nadolazeće hladno vreme pokazati bolne tragove. Zato, nemojmo, bar oko toga, više polemisati. Bespotrebno je trošiti reči na providnu igru političkih prevrtača i njihovih prevarenih i poniženih – glasača!


DEJAN ILIĆ: Politički rijaliti | Autonomija\nDEJAN ILIĆ: Politički rijaliti\nUpravo su stranke na vlasti svesno razorile kapacitete za učestvovanje u političkom životu, razorivši obrazovni sistem, kulturne institucije i javnu sferu. U tome su im ostale političke partije pomogle. Preostaje samo svesno građansko delovanje...\nSraz između onoga što se govori i konkretnog ponašanja u Srbiji postaje gotovo nemerljiv, i isto toliko nebitan. Političke stranke u Srbiji obraćaju se populaciji koju mahom čine gledaoci raznih rijaliti programa. Zanimljivo je to što su ti programi toliko strani srpskom narodnom biću da se za njih ne može naći ni odgovarajuća reč u srpskom jeziku. Svaki mogući prevod, poput recimo „život uživo“, zvuči toliko glupo, da se besmisao tih emisija može izraziti samo na jeziku na kom su one i nastale. Štaviše, većini pripadnika slobodarskog srpskog naroda najomiljeniji su junaci tih programa koji se za novac spremno odriču slobode i potčinjavaju apsolutnoj manipulaciji. Iz svega toga može se zaključiti da se najveći broj građana Srbije poistovećuje sa osobama koje dobrovoljno prodaju sve ono što je u središtu domaćeg individualnog i kolektivnog identiteta. Drugim rečima, Srbi u ovom trenutku šalju jasnu poruku – hoćemo hleba i igara, ostalo nas ne zanima. Ali, nije to poruka koja Srbe izdvaja iz skupa pristojnih nacija.\nNaprotiv, ona je sasvim u skladu sa konceptom minimalne demokratije, na kome se, prema nekima, uglavnom zasniva politički život u državama čije su kulture proizvele i rijaliti programe. Prema tom konceptu, građani treba sporadično da iskazuju volju na izborima, tako što će svoj glas poveriti jednoj od ponuđenih političkih opcija, za koju će se opredeliti na osnovu fraza upotrebljenih u izbornoj kampanji, posle čega ponovo mogu spokojno da utonu u politički san. Za kampanju je bitno da jasno ukaže na to ko su politički protivnici i da upečatljivo prikaže njihove nedostatke. U tom segmentu ne smeta čak ni kada kampanja delom ili potpuno odgovara stvarnom stanju stvari. S druge strane, kampanja mora sadržati i izvesna obećanja, uglavnom ona koja bi ljudi najradije da čuju. U tom segmentu, svaka veza sa stvarnošću je štetna. Drugim rečima, baš kao što i junaci „života uživo“ sve vreme naglašavaju vlastito poštenje, iskrenost i čast, što je sve prestalo da postoji onog trena kada su potpisali ugovor, tako i predstavnici političkih stranaka koji su razorili državu mogu danas da obećavaju njenu obnovu.


Balea kremasto-uljani piling za telo - Good morning, gorgeous!\nPre nekoliko dana sam prilikom posete dm drogeriji zapazila ovaj novi kremasto-uljani piling za telo a veliki je plus što ima miris vanile i badema jer se to ne propušta i odmah se mora probati. Pilinge inače volim, pogotovo ako su Balea, retko koji preskočim ali ovaj me je toliko oduševio da sam rešila da vam napišem jednu kratku recenziju u nadi da će se još nekome svideti dok je akcija još u toku. Ako kupite 3 Balea proizvoda, na kasi dobijate 30 % popusta na njih. Tako, piling na sniženju izađe samo 159 dinara i verujte da vredi svake pare.\nIako je na prvi pogled izgledalo da će ovo biti samo još jedan blagi piling u nizu ipak sam pod tušem doživela jedno prijatno iznenađenje. Piling je kremast a utisak je takav kao da vas masiraju zrnca peska ali onako nežno i prijatno. Iako je na koži nežan, ipak imam osećaj da je koža probuđena i prokrvljena a odumrle ćelije odstranjene. Nakon završetka, koža je nežna, mekana i zategnuta ali i nahranjena a na koži ostaje veoma tanak zaštitni sloj jer ulja u sastavu pilinga ne dozvoljavaju da bude isušena. Ne moram da vam pričam kako kupatilo posle miriše?! Šteta što se taj prelepi miris ne zadržava dugo na koži.\nPiling se nalazi u standardnoj mekanoj ambalaži od 200 ml. i zbog toga ga je moguće iskoristiti do kraja.\nKakva su vaša iskustva sa Balea pilinzima za telo? Da li ste probale ovaj novi?