Naslov: Стеван Сремац Pon 10 Jun - 8:00\nСтеван Сремац (Сента, 11/23. новембар 1855 — Сокобања, 12/25. август 1906) је\nједан од најзначајнијих и најчитанијих српских реалистичких писаца, академик.\nРођен је у Сенти, у Банату, 11. новембра 1855. године, у занатлијској породици, где је провео рано детињство а делом и код баке по мајци у Пироту. Пошто је остао без родитеља, ујак Јован Ђорђевић, знаменити српски историчар и књижевник, доводи га 1868. године у Београд на даље школовање. Ту завршава гимназију (1875) и опредељује се за студије историје на Великој школи у Београду и за припадност Либералној странци. Свој радни век провео је као професор у гимназијама у Нишу, Пироту и Београду. Као добровољац учествовао је у ратовима 1876. и 1877 — 1878. године. Умро је 12. августа 1906. године у Сокобањи.\nПочео је да пише релативно касно. У тридесет и трећој години живота, 1888. године, почео је да објављује прозне хронике о личностима и догађајима из српске прошлости, које ће се појавити као књига 1903. године под насловом „Из књига староставних“. То је било пишчево одуживање дуга професији историчара, љубави према националној прошлости и сну о великој Србији. Реалистичку прозу почиње да пише тек после доласка у Београд. Дугогодишњи живот у Нишу био је период стваралачке инкубације. Прву реалистичку приповетку објавио је 1893. године под насловом „Божићна печеница“, а потом следе „Ивкова слава“ (1895), „Вукадин“ (1903), „Лимунација на селу“ (1896), „Поп Ћира и поп Спира“ (1898), један о најбољих хумористичких романа у нашој књижевности и „Зона Замфирова“ (1906) најбоље компоновано Сремчево дело. Иначе Сремац је био познат као „писац са бележницом“. Његова дела су углавном реалистична и садрже одређену дозу хумора у себи. Карактеристичност његовог стваралаштва је такође и епизодичност. Такође битно је да су његова дела везана за три релације: Београд-Ниш-Војводина.\nКњижевни утицаји и узори\nКао приповедач Сремац се у великој мери ослања на ранију традицију српске прозе, нарочито на дела Јакова Игњатовића. Са Игњатовићем га повезују многе заједничке црте: конзервативност и традиционализам, идеализација прошлости, љубав према простом свету чији живот најрадије приказују у својим делима, хумор.\nПознавао је и ценио енглески реалистички роман 18. и 19. века: Филдинга, Свифта, Дикенса, Џорџ Елиота.\nРођен у Бачкој, где је сан о великој Србији било основно духовно обележје, брзо је пришао Либералној странци која се заносила романтичном прошлошћу а у пракси била потпора режиму Обреновића. То ће га окренути против свега што је ново и што је дошло са стране, из Европе. То ће га окренути и против Светозара Марковића и његових присталица, па ће до краја живота остати окорели конзервативац окренут прошлости, противник сваке промене. Сремац је на страни газда, бирократије, власти и владара; он је против сеоске сиротиње и слободоумних учитеља. У „Луминацији на селу“ и „Вукадину“ проговорио је Сремац либерал, огорчен на политичке противнике и нетрпељив.\nСукоб писца и политичара\nИзабран је за редовног члана Српске краљевске академије 3. фебруара 1906.\nИвкова слава, 1895.\nПоп Ћира и поп Спира, 1898.\nЗона Замфирова, 1903.\nЧича Јордан — једна слика, 1901.\nКир Герас, 1903.\nАца Грозница — слика из Бачке, 1905.\nДим и дим, 1904.\nМица и Микица – или »За ’но наше негда што бијаше«, 1904.\nЂокица — слика из Београда приликом пописа људства и стоке, 1904.\nМалер — слика из Београда приликом пописа људства и стоке, 1905.\nНова година, 1904.\nЈунак дана – или »Његов дан«, 1904.\nНацкова женидба, 1906.\nПрва жалост Пушина — једна сличоца, 1902.\nКапетан Марјан — једна слика, 1902.\n»Часна старина!...« — слика из друштва, 1903.\nУ трамвају – илити: Једна — ако ма и овлаш прелистамо нашу историју — јасна и доказана истина — (У виду скице један панегирик генију српском.)\nПоштарев испит — сличица\nМаксим — једна троглава силуета из наших дана\nБури и Енглези — сличица из српског живота\nПогрешно експедовани аманет — слика из београдског живота која би управо требала га уђе у Тасин дневник\nПолитички мученик — сличица из нашег друштва\nПазар за старо — привредно-економска слика из живота београдских домаћица\nЋир Моша Абеншаам − или прича о тме како је ћир Моша изгубио једну своју повластицз, 1902.\nПера Дружески — слика из нашег друштвеног живота, 1904.\nВеличанствена шетња мадам-Помпадуре – или (Што је рек′о Вук Врчевић) »Али је боља наравска али учена«, 1906.\nЛибаде — скица\nПрича о томе како је један књижевник појео мецената свог — скица\nЧовекова трагедија – или – Бал у Елемиру – истинит догађај, епос у 10 песама\nNaslov: Re: Стеван Сремац Pon 10 Jun - 8:01\nNaslov: Re: Стеван Сремац Pon 10 Jun - 8:03\nNaslov: Re: Стеван Сремац Pon 10 Jun - 8:09\nNaslov: Re: Стеван Сремац Ned 19 Apr - 11:12\nNaslov: Re: Стеван Сремац Ned 19 Apr - 11:13\nNaslov: Re: Стеван Сремац Ned 19 Apr - 11:14\nNaslov: Re: Стеван Сремац Ned 19 Apr - 11:15\nNaslov: Re: Стеван Сремац Čet 16 Jul - 14:15\nTko hoće magarca da jaše mora muziku da mu sluša.\nNaslov: Stevan Sremac Ned 29 Nov - 12:48\n" Божићна печеница "\n" Ивкова слава "\n"Лимунација на селу "\n" Поп Ћира и поп Спира "\n" Из књига староставних "\n" Вукадин "\n" Зона Замфирова "\nNaslov: Re: Стеван Сремац Ned 29 Nov - 12:50\n"BIJAŠE visok, zdrav, lijep čovek `bez felera`... Rumen, rano sijed,\nsijerih očiju, brkat, duguljastih obraza, pravilnog, malo zavijenog\nnosa, krupnih obrva, visokog, bijelog čela. U govoru je `vrskao`; imao\nje poteži jezik. Krupan glas, sitni koraci, tip starog garsona,\nintelektualnog bećara. Samo gologlav u onoj bujnoj kao griva slobodnoj\nkosi, izdavaše se na prvi pogled artist i intelektualac."\nOvim rečima opisivao je Stevana Sremca (1855-1906), jednog od\nnajpoznatijih srpskih književnih realista, njegov savremenik i prijatelj\niz beogradskih dana Antun Gustav Matoš.\nNjegov bliski prijatelj iz Niša - Kalča lovdžija, čiji je lik tako\nuspešno smestio u svoje najpoznatije delo "Ivkovu slavu", imao je nešto\n"Obuka jedno kapuče, t`načko, jedne kratke pantalone - ličeše na ribu\nUpravo između ova dva kontrasna opisa može da se smesti jedan poprilično\nbogati i raznovrsni život Stevana Sremca, rođenog pre tačno 150 godina,\nčoveka koji je ostavio neizbrisiv trag u srpskoj književnosti.\nRođen i odgajan u Bačkoj, u sredini koja je odisala gospodstvenošću,\npoprimio je mnoge od manira koji su odlikovali tadašnje evropejske\nsredine. Međutim, kako je zlatne godine svog života proveo na srpskom,\ntek oslobođenom, jugu nije uspeo da se odupre onoj iskonskoj lepoti\nstarog načina života, već joj se u potpunosti prepustio i manirom vrsnog\npripovedača pretopio je u svoje mnogobrojne pripovetke, od kojih su\nneke, "Ivkova slava", "Zona Zamfirova", i "Ibiš aga", i danas veoma\naktuelne i rado primljene. Živeo je u burnim vremenima, a uzdisao za\nPo rođenju Vojvođanin, iz Sente, Sremac je najveći deo svog života\nproveo u Srbiji. Najduže je živeo u Beogradu, gde je završio gimnaziju i\nVeliku školu na kojoj je diplomirao na istoriji (1878. god), potom je\njedanaest godina proveo u Nišu i oko dve godine u Pirotu, da bi se\nvratio u Beograd 1892, i do smrti bio profesor gimnazije. U svojim\ndelima prikazao je sve tri sredine u kojima je živeo: vojvođansku, nišku\nFormiran pod uticajem svog ujaka Jovana Đorđevića, pisca državne himne\nondašnje Srbije "Bože pravde", istaknutog nacionalnog radnika, osnivača\nNarodnog pozorišta u Beogradu i konzervativnog političara, Sremac je bio\nizraziti tradicionalista, konzervativac i antidemokrata u politici,\nprotivnik Svetozara Markovića i radikala, vatreni pristalica monarhije i\nrežima kralja Milana. Sa simpatijama je pisao o pojavama, ljudima i\nobičajima koji nose obeležje starinskog, patrijarhalnog.\nJovan Deretić u "Kratkoj istoriji srpske književnosti" tvrdi da je\nSremac "takav život našao u malom svetu vojvođanskog sela, koji je s\nmnogo toplog humora i lirizma opisao u svom glavnom delu, romanu "Pop\nĆira i pop Spira", da ga je "našao takođe u starobalkansko-orijentalnom\nambijentu Niša iz prve decenije posle oslobođenja, onog Niša koji je\nobasjao svojim vedrim, lirskim humorom u delima "Ivkova slava", "Zona\nZamfirova" i "Ibiš-aga". Moderna Srbija u koju su prodirali evropejski\nduh i zapadnjački način života bila mu je daleka, pa čak i mrska. Nju je\nprikazao u delima "Vukadin", "Luminacija na selu" i drugim. Sa\nsimpatijama je gledao jedino na periferiju Beograda, na sitne trgovce i\nzanatlije o kojima je sa blagim humorom govorio u pripovetkama "Čiča\nJordan", "Kir Geras", "Buri i Englezi" i drugim.\nSvi se slažu da je Sremac bio izuzetno darovit posmatrač života i ljudi,\nnjihovih navika i strasti, vrlina i mana. U književnosti se pojavio u\nvreme duhovnog i političkog previranja u zemlji, u vreme formiranja\npolitičkih stranaka i partijske borbe za vlast. U tom vrtlogu mnogi se\nnisu snašli, ali je Sremac došavši u novu sredinu, gde se međusobno bore\nstaro i novo doba, posmatrao ljude i njihovu strasnu trku, i to sa\nvelikim simpatijama preneo u svoja dela. U njegovoj blagoj duši stalno\nsu se o prvenstvo otimali dobar Srbin i dobar čovek, a u radu dobar\nistoričar i dobar humorist.\nNaslov: Re: Стеван Сремац Ned 29 Nov - 12:51\nŽIVOT JE TEMA\nSREMAC je veoma malo izmišljao. Njegovi su likovi i fabule pozajmljivani\ndirektno iz života. Neki su naslikani toliko životno da su postali\nsimbol, pojam i oličenje niza društvenih pojava i tipova.\n- Što da izmišljam teme kada ih sam život u izobilju nudi, i ljude, kad\nih posve dnevno posmatram po ulicama i kavanama - govorio je Sremac.\nSTEVAN Sremac je svojim raskošnim perom podjednako proslavio i srpski\nsever i srpski jug. Rođen u Vojvodini na obali Tise, u Senti, sa\npodjednakim zanosom pisao je i o životu u Vojvodini, kao i o životu tek\noslobođenog juga Srbije, a na kraju i o samoj prestonici - Beogradu.\nU vreme rođenja Sremca 1855. godine Senta se kao i cela Vojvodina\nnalazila na teritoriji Austrougarske, ali je u ovoj maloj varoši\ngrađanske tradicije bilo dosta Srba, Mađara, Nemaca i nešto Jevreja.\nSvaka kuća u toj idiličnoj varoši priča je za sebe. Ovde je živelo mnogo\nljudi koji su ostavili dubok trag u srpskoj kulturi, od Joce Vujića,\nnajvećeg dobrotvora beogradskog univerziteta, preko Jovana Đorđevića,\npisca srpske himne "Bože pravde", Evgenije Đeke Branovački, dobrotvora\nMatice srpske itd. Pa, ipak, Stevan Sremac je, svakako, jedan od\nSremčev bliski prijatelj i biograf profesor Mile Pavlović u literaturi\npoznat pod pseudonimom Mile Krpa portretiše Sentu 1938. godine (u\nbiografskoj knjizi o Stevanu Sremcu) kao staru varoš "pre rimskog\nvladanja" okruženu salašima i ritovima... a drugi biograf Pavle Popović,\nakademik, navodi da je ona posredno opisana u Sremčevom romanu "Pop\nĆira i pop Spira".\n- U svom najboljem delu "Pop Ćira i pop Spira" - kaže akademik Popović -\non (Sremac) se seća svog rodnog mesta, i Bačke uopšte, sa nežnošću.\nPominje svaki čas Tisu na kojoj Senta leži, ili Tisapart, tj. kraj\nvaroši pored Tise: oduševljava se bačkim narodnim pesmama: pominje i\nupravo opisuje Bačku i ako se pripovetka dešava u Banatu.\nU Senti, gradu satkanom od kolorita različitih vera i kultura, rodio se\nStevan Sremac 23. novembra 1855. godine (po starom kalendaru 11.\nnovembra), oko 5 sati po podne, u dvorišnoj kući svojih roditelja.\nNjegov otac Avram Sremac bio je senćanski krojač skromnog porekla, a\nmajka Ekaterina Katica iz ugledne srpske trgovačke porodice Filipa\nĆorđevića, iz istog mesta.\nAvram Sremac i Ekaterina Đorđević venčali su se u Senti 12. novembra\n1853. godine, u pravoslavnom hramu svetog arhangela Mihaila, koji i\ndanas postoji iako je od njegove izgradnje prošlo više od dva i po veka.\nAvram je tada imao 24 godine, a Ekaterina 19. Iz tog braka rodilo se\ntroje muške dece: Stevan 1855, Jovan 1857. i Andrej 1858. godine. Braća\nsu rano ostala bez roditelja. Majka im je umrla veoma mlada, s 24 leta\n(Stevan je tada imao tri godine), a 1867. godine, šest godina kasnije,\numire im i otac. Dečaci su odrasli u dedinoj kući, a kako su brzo ostali\ni bez dede, brigu o njima preuzeo je ujak Jovan, koji se sa sestrom\nMartom 1868. godine preselio u Beograd.\nSremčev brat Jovan bio je dvorski limar, dok je mlađi Andrija postao\nkrojač. On je otišao u Ameriku, postao imućan i živeo u gradu Vest\nInglvud, u američkoj saveznoj državi Nju Džersi. Andrija je svom rodnom\ngradu Senti zaveštao 1938. godine 100.000 dinara radi osnivanja\nzadužbine za školovanje sirote dece, a takođe poklonio Srbskoj\npravoslavnoj crkvenoj i školskoj obštini u Senti tri ordena Stevana\nSremca, koji se danas čuvaju u senćanskoj biblioteci. Jovan Sremac je\nposle Stevanove smrti 1906. godine poklonio gradu Nišu i Narodnoj\nbiblioteci njegovu vrednu ličnu biblioteku od skoro 1.000 knjiga.\nNa severnom delu groblja u Senti nedavno su supružnici Teodora i Petar\nTerzić, istraživači zavičajne istorije, pronašli, sav zarastao u korov,\nspomenik koji je Andreja Sremac podigao svojoj majci. Posle nekoliko\ndana čišćenja, u čemu je pripomagao i lokalni grobar, i ponovnog\nklesanja imena pojavio se monument u punoj veličini. Na spomeniku je\npored imena Katice Sremac i ostale familije zabeleženo da ga je podigao\nAndreja Sremac "građanin slobodne Amerike u Njujorku". Na tom spomeniku\nnema imena Stevanovog oca Avrama. Ta činjenica objašnjava se time da\nbrak Avrama i Ekaterine nije bio baš najsrećniji. Ubrzo posle smrti\nEkaterine, Avram se oženio Milicom Radivojević i 1861. godine sa njom\ndobio sina Vladimira.\nPretpostavlja se da je i Avram Sremac sahranjen na groblju u Senti, ali\nniko ne zna gde se nalazi njegov grob.\nNaslov: Re: Стеван Сремац Ned 29 Nov - 12:52\nUživao u kocki\nSTEVANOV otac Avram voleo je kafanu i često u njoj ostajao do dugo u noć\nuživajući u pijankama i kocki na kojoj je obično gubio velike sume\nnovca. Vremenom je postao grub prema ženi, pa su se iz njihove sobe\nponeki put čuli psovka i plač.\n- Bio je lepo razvijen, sa vedrim, veselim očima i rumenim licem -\nopisao je svog oca Stevan Sremac. - Nosio se kako se nose nemeši i\nvelika gospoda. Šešir malo naero, uvek obrijan i brci ufitiljeni. Sa\nnama se malo zanimao, iako nas je mnogo voleo... Kući je često kasno\ndolazio, zbog čega se, poneki put, čuli psovka i plač, ali se on na to\nMALO je poznato da je Stevan Sremac po majčinoj liniji cincarskog\nporekla. O tome pouzdano svedoči rodoslov Sremčevih predaka.\n- Preci Stevana Sremca su iz Stare Srbije i oni su u Vojvodinu došli u\n17. veku, najverovatnije u vreme Čarnojevićeve seobe ili kasnije - tvrdi\nJovan Mladenović, kustos Narodnog muzeja u Nišu, čovek koji se više\ngodina bavi izučavanjem života jednog od naših najpoznatijih\nkomediografa. - Njegovi preci su, najverovatnije, najpre došli u Srem,\ndocnije prešli u Bačku, a u vreme mađarske revolucije 1848. godine\nzatekli se u Senti, gde su se stalno nastanili. Poznat je rodoslov\nSremčevih potomaka na osnovu jedne njegove beleške o poreklu, ali samo\nsa ženske linije, dok podaci o precima sa muške strane nisu poznati.\nSremčev deda po majci zvao se Filip, sin Jovana Đorđevića iz Iđoša, a\nbaba Ana bila je ćerka Julke i Obrada Miloševića, zlatara iz Stare\nSrbije. Negde u Staroj Srbiji Obrada su ubili i opljačkali Arnauti, a\nnjegova žena Julka sa troje male dece i nešto sačuvanog zlata došla je u\nSentu. Sremčeva prababa Julka bila je poreklom Cincarka ili Grkinja. Na\nto ukazuje memoarski zapis jedne Sremčeve rođake Vide D. Radojčević iz\n1953. godine, koji se čuva u Arhivu SANU. U tom dokumentu piše da "ako\nbi je zapitali (Julku prim. autora) odakle je došla u Sentu, odgovarala\nbi: `Od ta Maleš planina!`" (nalazi se u Makedoniji).\nSremčev deda po majci Filip Đorđević bio je ugledni senćanski trgovac.\nImao je radnju u Senti, bio član Gradskog veća i Matice srpske.\nObrazovan i imućan, pomagao je pri realizaciji kulturnih i nacionalnih\nprojekata toga vremena, posebno očuvanju srpske kulturne baštine.\n- Uživao je ugled i među Mađarima, koji su ga zvali "budna glava".\nPodržavao je i Srbe i Mađare, naročito sirotiji svet, zbog čega je u\ngrađanstvu, kao i kod vlasti, uživao veliki ugled i poštovanje - navodi\nSremčev biograf Mile Pavlović.\nU 24. godini Filip se oženio Anom Malešević sa kojom je imao devet\nkćeri, među njima je bila i Stevanova majka Ekaterina (1834-1858), i\njednog sina Jovana, koji će posle smrti Sremčevih roditelja biti njegov\nPorodica Đorđević živela je u velikoj kući u središtu Sente i tu\nnegovala srpsku tradiciju i nacionalno vaspitanje, što će najpre majka\nEkaterina, a potom i ujak Jovan snažno preneti na mladog Sremca. To\nvaspitanje i taj duh Stevan Sremac će potom pretočiti u moralno načelo\nkoga se striktno pridržavao ne samo u životu, već i u svom književnom\ndelu, što je najizraženije u istorijskim pripovetkama o srpskim županima\nu ciklusu pod naslovom "Iz knjiga starostavnih".\nStevanov omiljeni "uja" Jovan Đorđević, autor himne "Bože pravde", bio\nje, nesumnjivo, jedan od najvećih umova i rodoljuba svog vremena u\nSrbiji. Kao visokoobrazovani čovek bio je zahvaćen valom oduševljenja za\nnarodne ideale. Naročito je radio na duhovnom podizanju svog naroda, a\nsve u želji da se među Mađarima očuvaju jezik i vera srpskog naroda.\n- Njegovom inicijativom i preduzimljivošću, dok je još sarađivao na\n"Srbskom dnevniku", probuđen je interes u narodu za življi rad na\nunapređenju pozorišta i pozorišne umetnosti, čime se kroz glumu i živo\nprikazivanje istorije uticalo na čuvanje tradicija i svetlih primera\nprošlosti - napisao je Mile Pavlović u svojoj knjizi "Stevan Sremac"\nobjavljenoj još 1938. godine.\nIz Sente u Novi Sad, a potom u Beograd stigao je Jovan Đorđević, a ubrzo\nzatim i sva tri njegova sestrića - Stevan, Jovan i Andrija. Dečaci su\nbili prilično nestašni, pa je ujak dvojicu mlađih poslao na zanat, a\nškolovanje je nastavio samo najstariji - Stevan Sremac.\nSTEVAN Sremac je veoma voleo svoj rodni grad Sentu i ponosio se njom. Iz\ntog razloga, mnogo kasnije, u Srbiji potpisivao se sa Senćanin. Ipak,\nnapustivši ovaj grad kao dete, više nije dolazio da ga vidi.\n- Čujem da je sva pijaca senćanska u jevrejskim rukama, pa mi sad nije\nmilo da tamo dođem - govorio je Sremac J. Vujiću, velikom dobrotvoru\nBeogradskog univerziteta, takođe poreklom Senćaninu.\nU Beogradu Stevan Sremac je učio u Prvoj gimnaziji, tada Velikoj. Ovu\nškolu završio je 1874. godine. Gimnazija je tada imala samo šest razreda\ni nije bilo mature. Direktor gimnazije bio je Đorđe Maletić, a\nprofesori Stojan Novaković, Stojan Bošković, Miloš Zečević, Gavrilo\nVitković, Jovan Đaja, Stevan Kaćanski, Alimpije Vasiljević i dugi.\nZajedno sa Sremcem, gimnaziju su tada završili Ljubomir Nedić, Stevan\nMokranjac... Drugovao je i sa bivšim profesorima gimnazije Sretenom\nPašićem, Vitomirom Mladenovićem, Svetozarom Atanackovićem, Ristom\nSremac je bio od onih koji su voleli da čitaju. Kako je njegov ujak\nJovan Đorđević, kod kojeg je živeo, bio upravnik Narodnog pozorišta to\nje veoma često gledao teatarske predstave.\nU Beogradu je Sremac učio i Veliku školu, od 1874. do 1878. godine.\n- Jedanput Srbijanac, on je to ostao stalno - napisao je u svom tekstu\n"Stevan Sremac Čovek" njegov biograf akademik Pavle Popović. - Postavši\npunoletan 1875. on je odmah primio srpsko podanstvo. "Bio je", kaže se u\nnjegovom Službenom listu, "austrijski podanik do 1875, a od tada\nNa Velikoj školi, Sremac je učio istorijsko-filološki odsek. Profesori\nsu mu bili: Daničić za filologiju, Novaković za istoriju srpske\nknjiževnosti, Stojan Bošković za opštu istoriju, Panta Srećković za\nsrpsku istoriju. Uz stare prijatelje na Velikoj školi stekao je i nove,\nmeđu kojima Savu Antonovića i Luku Lazarevića, poznate beogradske\nU VREME kada je Stevan Sremac bio na Velikoj školi, Srbiju su preplavile\nsocijalističke ideje Svetozara Markovića. Međutim, Sremac im se nije\nprepustio i oštro ih je kritikovao. "Nove ljude" Sremac je gotovo po\npravilu prikazivao karikaturalno. O samom Svetozaru Markoviću govorio je\ns podsmehom. Smejao se tome kako su ga nazivali sledbenici njegovi\nimenom, a ne prezimenom, dodajući pri tom reč "pokojni". Ljubomir Nedić\nje objašnjavajući Sremčev odnos prema Svetozaru Markoviću podsetio da je\nSremac upotrebio Njegošev stih: "Svetu lampu lud vjetar ugasi", misleći\nna štetu koju je po njegovom mišljenju socijalistički pokret Markovića\nnaneo srpskoj narodnoj misli.\nMeđu mladim ljudima u Srbiji su se u to vreme sve češće pominjala imena\nKarla Marksa, Engelsa, Bihnera, Černiševskog, Bakunjina i drugih, a reči\n"novi poredak", "oslobođeno društvo", "socijalna demorkatija",\n"socijalizam i internacionala", "federativni savez radničkih i\nzemljoradničkih organizacija" postajale su sve omiljenije. Sremac je\nimao dosta drugova u tim sredinama i s pažnjom je pratio ono što se tamo\ngovorilo i događalo. Međutim, redovno je ostajao po strani.\nVaspitavan u najranijoj mladosti na patrijarhalnim shvatanjima i\ntradicijama on nije mogao i nije želeo da se uključi u taj novi pokret.\nKoncepciju o narodu, njegovim patnjama i robovanju, poeziji i mitu,\nshvatao je kao vrhovno blago svakog Srbina. Upravo zbog toga čvrsto je\nostajao na poziciji da je novo društvo nešto što ne treba podržavati.\nTakvom stavu ostajao je dosledan i u svojim pripovetkama.\n- I kao što u istorijskim pripovetkama glorifikuje narodne vladare,\nvelmože i junake, znane i neznane, tako u humorističkim pričama, gde se\ndotiče političkog života onog vremena ("Ideal", "Maksim", "Luminacija na\nselu" i dr.) ispoljava jasno oštrinu svoje satire i duha prema\npolitičkim protivnicima i njihovim nazorima - ocenio je Mile Pavlović,\nnjegov biograf, dodavši pri tom tvrdnju da je Sremac bio - "čist\nNaslov: Re: Стеван Сремац Ned 29 Nov - 12:53\nSREMAC je imao mnogo prijatelja, a jedan od njih bio je Antun Gustav\nMatoš, koji je svoju prvu recenziju napisao upravo o Sremčevoj "Ivkovoj\n- Nije se radi kritike na mene ljutio kao Janko Veselinović - govorio je\nMatoš. - Sam velik šovinista, znajući me pravaša (onda me beogradska\nboemija zvaše Folnegović), on me smatraše izgubljenom ovcom, zalutalim\nneprobuđenim Srbinom, naročito pošto mu opisah svog "didu", punokrvnog\nHrvata, Bunjevca i bačkog učitelja. Na njega me Sremac nevjerovatno\npodsjećaše, ne sluteći da me to sijećanje na bačka sela, na dunavske\nritove, na sjajne i široke horizonte onih bogatih ravnica najviše k\nnjemu privlačilo... Bijaše tipičan Srbin, konzervativac i zagriženi\nliberal, nacionalist... patriota ponosit kao Svift, obožavaše svoju\nzemlju kao Stern.\nOsećaj pripadnosti naciji bio je kod Sremca izuzetno izgrađen, i u\ntrenutku kad je Srbija odlučila da krene u oslobodilački rat od Turaka,\n1876-1878. godine, on nije imao nikakvu dilemu, već se odmah priključio\ntom pokretu. Profesor Milan Kujundžić, u književnosti zvani Aberdar,\nosnovao je tada takozvanu Đačku bateriju i Sremac se u nju, među prvima,\nMeđutim, nisu svi bili blagonakloni u odnosu na ovaj potez. Đačku\nbateriju dobrovoljaca neki su nazvali "mider baterijom", a među\nprotivnicima je bio i Sremčev ujak Jovan Đorđević. On je formiranje ove\nbaterije smatrao avanturom, a ne dovoljno promišljenim potezom.\n- Da si ti temeljitije konstitucije i vojnički spreman za borbu, ko bi\nbio tako glup da te zadrži - govorio je Đorđević. - Pa i bez toga ne\nbranim ja tebi da se boriš za ideale srpstva, za koje bi i sam dušu\nsvoju dao. Ali, ti ideš tamo gde ćeš gladovati i cvokotati od zime; gde\nćeš da pomogneš Kujundžiću da stekne kolajnu, a sebi jektiku ili sigurnu\nsmrt... U ime tvoje pokojne matere i u ime tvog pokojnog dede, hoću da\nti prigovorim... Njima sam se zaverio da ću da bdeti nad tobom. To sam\ndo danas vršio savesno, pa moram i sad, možda poslednji put da vršim,\nkad ti mesto njih kažem: Ne idi!\nĐorđević je objašnjavao Stevanu da Đačku bateriju ne vodi nikakav\nvojskovođa, već zanesenjak, lirik kome ostali treba da posluže kao dekor\nza sticanje slave. Međutim, sestrić ga nije poslušao.\n- Za mene bi bila najveća sramota ne uzeti učešća u borbi za\noslobođenje, ma ko me vodio! - odgovorio je Sremac svom ujaku. - Svi ste\nnas tome učili, a vi ponajviše: da živimo i ginemo za srpstvo! Učili\nste nas punih dvadeset godina... Svi kličete godinama kroz svoje pesme:\n"Dole ropski lanci! U sveti rat!" - a sad, kad je rat na pragu - "Nemoj u\nrat!" Kad se treba latiti puške - "ne diraj, to nije za tebe!" Idu\ntoliki da prolivaju svoju krv za srpske vekovne svetinje, a ja šta! - da\nza to vreme obijam kavanske pragove. Ne, to ne smem, ne mogu, to neću.\nNe pripadam ja samo sebi i porodici, nego i naciji... tako ste me sami\nSmatra se da je odlazak u dobrovoljce bio prvi i jedini sukob sestrića i\nU BOJEVIMA Sremac nije učestvovao, jer prilike za to nije bilo. Pa,\nipak, bili su to izuzetno teški dani. Đačka baterija bila je prepuštena\nsama sebi. Sremac je išao peške od Beograda (pošao 8. januara) do\nAleksinca (stigao 14. januara), pa zatim dalje do Niša i Vranja. Na putu\nse gladovalo i cvokotalo od zime. U vojsci je dobio čin kaplara. Iz tog\npohoda jedva je izvukao živu glavu.\nU uspomenama njegovog saborca i prijatelja Mihaila Cerovića ostalo je\nzabeleženo da je na putu od Vlasotinca ka Vladičinom Hanu, gde se\nkretala njegova jedinica, Sremac od umora i iscrpljenosti zaspao u snegu\ni umalo tu nije ostao. Samo je pretnja revolverom vozačima poštanske\nkočije, na koju je Cerović bio prinuđen, doprinela da kasnije poznati\npisac bude spasen, tako što su ga ovom kočijom prevezli do Vladičinog\nSremac se brzo oporavio i priključio svojoj jedinici koja je stigla do\nVranja, gde se ulogorila. Međutim, njegove muke nastavljene su i u\n- Smestili smo se, upravo zbili u jednu sobu, snisku i vlažnu, ležimo\nkao prasci, jedan uz drugoga - pisao je Sremac svom ujaku Jovanu\nĐorđeviću. - A, što se tiče hrane, tu tek ličimo na prave prasce. Dosad\nsmo se na putu hranili živim, a sada kuvanim ***. Dobro je samo kad ga\nima i kad idemo napred!\nIz rata Sremac se vratio iscrpljen telesno, ali ne i duhovno. Veliki\nrodoljub i pobornik oslobođenja verovao je da je rat iz koga dolazi samo\npredigra jedne nove, veće drame, koja se u budućnosti mora odigrati,\n"jer su u posedu vekovnog neprijatelja i dalje ostali Kosovo, Drenica,\nSandžak, Povardarje - mesta stare srpske slave i veličja".\nJANUARA 1878. godine javio se Stevan Sremac pismom svom ujaku Jovanu\nĐorđeviću i još jednom pokušao da opravda svoj odlazak u rat.\n- Poštovani i dragi ujo - piše on - izvinite, nisam vas mogao poslušati.\nZove me sveta dužnost. Skoro ćemo dalje krenuti, dok se malo odmorimo.\nPutovali smo osam dana, sve peške, s početka po mraku, a docnije po\nblatu i snegu. Poslednjih dana kad smo išli preko nekih planina, duvao\nje jak vetar i sneg je vejao, tu smo se malo namučili... Još jednom\nizvinite što sam poslušao svoj unutrašnji glas i poziv, a ne vaše\nNaslov: Re: Стеван Сремац Ned 29 Nov - 12:54\nNA kraju rata Stevan Sremac se vratio u Beograd i tu 1878. godine u junu\npoložio poslednje ispite. U oktobru ponuđeno mu je da vaspitava\nMihaila, sina kneževskog namesnika Jovana Ristića, ali je on to odbio.\n- Ludi Steva, koji bega od sreće i kompromituje i mene i sebe - pisao je\novim povodom njegov ujak Jovan Đorđević u svom dnevniku.\nU leto 1879. godine, zahvaljujući svom ujaku, Sremac je postao\npraktikant u Ministarstvu finansija, i tu je ostao tri meseca. O\nlikovima iz Ministarstva pisao je u svojoj pripoveci "Vukadin".\nUjaku je otvoreno saopštio - ne sviđa mu se ministarstvo, njega privlače\nnovi oslobođeni krajevi i život tih patrijarhalnih ljudi.\n- Više volim da razgovaram sa nepismenim seljakom iz Prćilovice, nego da\nme teorijama Karla Marksa dave Pera Todorović i Boža Vučković - rekao\nje Sremac svom ujaku.\nŽelja mu se ispunila dvadeset petog septembra 1879. godine kada je\npostavljen za predavača gimnazije u Nišu, gde je ostao čitavih 11\ngodina. Bilo mu je dodeljeno da predaje srpski jezik i istoriju.\nOvakva odluka je izuzetno obradovala Sremca. Veoma brzo zavoleo je svoju\nnovu sredinu i brzo joj se prilagodio. Svima je pristupao iskreno, sa\nmnogo topline. Upijao je svaku reč, svaki postupak, svaki običaj.\nU gimnaziji je kao predavač bio pravi budilac narodne svesti. Ispunjen\nnacionalnim duhom i osećajem za tadiciju smatrao je svojom dužnošću da\nsvima, i mladima i starima prenese sve ono što zna, posebno o tužnoj\nprošlosti naroda kome je pripadao. U sve priče o prošlosti unosio je i\ndozu humora, pa je tako čitavu tematiku činio još zanimljivijom i\nprivlačnijom za decu kojoj se obraćao.\nMEĐUTIM, nije se baš svima dopalo ono što je Sremac radio, pa je pred\nkraj školske godine došao u sukob sa izaslanikom ministra prosvete.\nIzaslanik je od kolega saznao da Sremac zadaje učenicima da napamet\nnauče neke narodne i rodoljubive pesme. Posebno je tražio da se nauči\n"Otadžbina" Đure Jakšića. Kada mu je izaslanik ministra prigovorio\nrečima: "Po vašem shvatanju i nahođenju najbolje bi bilo dati učenicima\nliru da čitaju?" Sremac je odgovorio: "Liru, dabogme, zbirku odabranih i\npoznatih pesama koje se u narodu i inače pevaju, a ne Bebelove i\nLipknehtove rasprave o socijalnoj demokratiji ili o socijalnoj\nSvojim načinom predavanja Stevan Sremac je izborio izuzetan ugled u\nočima svojih đaka, od kojih su mnogi govorili da im je zbog njega\n"omilela cela književnost".\nIstovremeno, Sremac je bio veoma omiljen i u Nišu. Stanovnicima ovog\ntada ne tako velikog grada izuzetno se dopalo to što Stevan Sremac, iako\n"gospodin iz Preka", nije izbegavao druženje sa običnim narodom.\nSvidelo im se i to što je poštovao kralja Milana, koji je doprineo da se\nSrbija proširi za četiri okruga i od malene kneževine podigne na rang\nkraljevstva. To je za njih bilo veoma važno jer je kralj Milan upravo\nNiš proglasio drugom prestonicom Srbije.\nTu, u Nišu, u vreme svog prvog boravka u ovom gradu, Stevan Sremac je\npočeo da sarađuje u "Staroj Srbiji", glasilu niških liberala, kojima je i\nsam pripadao. Bili su to, zapravo, njegovi prvi književni radovi.\nPisao je kraće tekstove, satirične prirode koji se nisu dopadali\ntadašnjoj vlasti. Zbog toga je bio proglašen za opasnog političkog\nprotivnika, a vlast ga je iz Niša poslala u Pirot, da tamo službuje.\nMeđutim, kako se u Pirotu nije mogao kretati kao u Nišu, niti je imao\ntako veliki broj prijatelja poželeo je da se vrati u nišku gimnaziju.\nPosle dve godine tadašnji ministar prosvete Stojan Novaković uslišio je\nnjegovu molbu i dozvolio mu povratak u Niš...\nRĐU - U ŠKOLU\nVEĆ prve godine njegovog službovanja u Nišu Sremca je na ulici zaustavio\n- Gospodine, kako moj sin u školu? - pitao ga je ovaj čovek.\n- Boga mi, pravo da kažem, neće da uči, rđavo je...\n- Tako je! Nesreća je to: da je dobar ja bi` ga daja na zanat, ali je\nrđa, nije pristao za nikud, pa ga nakara` u školu. Fala ti!\nPRVIH godina svog boravka u Nišu Sremac je uglavnom posmatrao život oko\nsebe. Književnim radom počeo je ozbiljnije da se bavi tek kad je po\ndrugi put došao u Niš. U međuvremenu, zbog potrebe službe proveo je dve\ngodine u Pirotu. Svojim istorijskim pripovetkama dao je opšti naslov -\nIz knjiga starostavnih. Prve od ovih pripovedaka izašle su u "Bosanskoj\nvili" 1888. godine i to se najčešće smatra početkom njegovog književnog\n- Savremeni život izobiluje ružnim primerima, a prošlost iako sumorna i\nteška, pruža divne slike plemenitosti i viteštva, lepote i požrtvovanja;\npruža slike dirljive i lepe, pune svetlosti i tragizma, pune uzvišenih\nprizora - u njima nalazim ono što sadašnjica nema - govorio je Sremac na\npočetku svog književnog rada.\nSremčevi biografi tvrde da je Niš "pružio i otvorio Sremcu čitavu\nriznicu najraznovrsnije građe, kroz koju su se ispoljili njegov duh i\ntalenat u dva potpuno različita pravca. U prvom periodu rada preovlađuju\nistorijska pripovetka, glorifikacija prošlosti, u drugom humoristička\npripovetka, bez dublje socijalne podloge i tendencije". Profesor Mile\nPavlović piše da je "kroz prizmu patrijarhalnih iluzija idealisao\nizvesne epohe i istorijske ličnosti, začinjavajući ih mistikom i\nlegendom ocrtavao prošlost, a kroz neposredna promatranja ljudi i\nsavremenog života izneo sadašnjost, koja je kiptala novim, dotle\nneotkrivenim, posve originalnim tipovima, koji su se nalazili na prelomu\njedne epohe koja je umirala i druge koja se rađala".\nO vrednosti Sremčevih istorijskih pripovedaka kritika je izrekla dva\nsasvim oprečna suda. Ljubomir Nedić je bio oduševljen njegovim\nprikazivanjem junaka srpske prošlosti. Iako strog i nepristrasan u\nocenjivanju pojedinih pisaca i njihovih dela, Nedića su Sremčeve\nistorijske priče zanele i oduševile. On ih je smatrao "kao alem srpske\nknjiževnosti, koji će samoga pisca nadživeti".\nMEĐUTIM, Jovan Skerlić je ove Sremčeve pripovetke proglasio za osrednje.\nPriznajući da je pisac pokazao veliko znanje i uložio mnogo truda on\nkaže da je to "osrednje vrednosti, jer nije ni istorija ni literatura,\npošto Sremac nije imao ni velike mašte, ni osetljivosti, jer se\nograničavao na jednoliko retorske amplifikacije, usiljeni patos, vrlo\npovršnu i bledu lokalnu boju i lake efekte sa frazama i zvučnim rečima.\nŠtaviše, neke od njih nemaju ni apsolutne, ni relativne književne\nOvo, naravno, može da zbuni, a mnogi tako oprečne sudove tumače kao\nposledicu političke ili lične opredeljenosti i naklonosti onih koji su\nSvoje istorijske priče Sremac je pisao sa velikim oduševljenjem, ali je\nkasnije uvideo da taj žanr ne odgovara u potpunosti njegovoj prirodi,\nduhu i talentu. Zbog toga se okrenuo stvarnosti, savremenom životu i\nljudima iz novooslobođenih krajeva. U njihovim odnosima, osobinama,\nživotu i radu vrlinama i manama nalazio je obilje motiva za pisanje. Sa\nnaročitom pažnjom posmatrao je malog prosečnog čoveka, pratio ga u\ntrenucima radosti i žalosti i beležio svoja opažanja.\nProfesor Mile Popović piše da su "njegove beležnice, kao i jedan\ndnevnik, prepuni zapisa, opisa, poređenja, anegdota, koje je potom\npriređivao, doterivao i prošireno ubacivao u svoje humorističke priče...\nIz njih se zapaža kako je Sremac sastavljao i razrađivao teme svojih\npripovedaka. U početku je to beleška, napomena od nekoliko redaka,\nkratak opis ličnosti i njene glavne odlike, uz to možda kakva anegdota."\nTako su nastala neka od najpoznatijih dela Stevana Sremca - "Kir\nGeras", "Pop Ćira i pop Spira", "Zona Zamfirova" i druga.\nNaslov: Re: Стеван Сремац Ned 29 Nov - 12:55\nJEDNOM prilikom, dok je Stevan Sremac sedeo u povećem društvu u jednoj\nkafani, priđe mu stalni posetilac kafane, neki Risantijević, i upita ga:\n- Je li istina da ste vi dosta vickast čovek? Dokažite to jednim vicem,\npa da se malo nasmejemo.\nSremac mu odgovori:\n- Dragi moj Nišlija, nije to lako izmišljati viceve, nego ti nama, pošto\nsi poznat kao glup čovek, odvali neku glupost.\nSREMAC je u Niš došao druge godine po oslobođenju od Turaka.\nPostavljenje za predavača u niškoj gimnaziji, bilo je od izuzetnog\nznačaja za karijeru ovog pisca, ali i za grad koji je tek počeo da diše\nnovim slobodnim životom.\nStari Niš - parađumiš, kako su ga tada nazivali, sa krivudavim ulicama i\nćorsokacima sladunjavih imena; Šefteli sokak, Kevina mala, Sotiraćevo\nsokače, Donina česma i sličnim bio je pun cveća. U "Politici" iz 1935.\ngodine piše da je "varoš s večeri mirisala na bosiljak, kaloper i\nmajčinu dušicu", a da su ljudi puštali srcu na volju i znali za pusti\ndert, "ubavo živuvanje" i "merak". Iz kuća "duboko povučenih od ulice i\nskrivenih pojasom zelenila, čuli su se pesma i glasan kikot razdragane\nNa ulicama počele su da se sudaruju razne tetka Doke, arbanaške\nčorbadžike, čiraci i gospoda. Sve je manje bilo skrivanja iza ćoškova i\nkapidžika. Kafane su postale središte novog društvenog života. Žene,\ndoduše u pratnji, išle su slobodno, otkrivena lica. Događala se prava\nMile Pavlović, Sremčev prijatelj i biograf, piše da je ta sredina bila\nprepuna neiscrpnih motiva i tipova potpuno novih, neiskorišćenih,\nnepromatranih, nezabeleženih. Kao Kolumbo što je otkrio Ameriku, tako je\non ovde otkrio novi svet - nove ljude i novu književnost. Tu su bili,\nnadomak, Ivko i Smuk, Zona Zamfirova, Ibiš-aga i čitava povorka tipova;\ntu su bili ljudi starog kova, njihova mišljenja i jezik, tradicije i\nverovanja; tu zurle i gočevi, ćemane, bubnjevi, dahire i talambasi,\nCigani, bašte, lojze, dimlije, sevdalinke, gugutke u kavezima, libadeta i\ntepeluci, čočeci, sevdasi, slavuji, kubure, tufeci i mesečina - sve\npuno neke topline, prostote i naherenosti.\nStevan Sremac je sve to posmatrao, beležio i potom pretočio u svoje\nizuzetno uspele pripovetke. Nišlije su ga opisale kao "vrlo otmenog, u\nhodu i po odelu, sa šeširom velikog oboda, ispod koga su izbijali\npramenovi bujne kose, milog pogleda"... "rumen u licu, on je sa\npritajenim osmehom ispod uglađenih brkova, pozdravljao meštane ne\nčekajući da bude prvo pozdravljen".\nSremac je bio rado viđen u svakom društvu. Međutim, pored sve svoje\npristupačnosti i sklonosti da i sam pusti srcu na volju, on se za sve\nvreme bavljenja u Nišu družio sa nekoliko svojih kolega i još nekim\n"čaršilijama" srednjeg staleža. Naročito omiljeno društvo bili su mu\nKole Rašić, Đorđe Stanković Marger, čuveni Milenko, kelner iz hotela\n"Orijent", bakalin Grebenarević, Kosta pisar, praktikant Mita Beamter,\nLaza kmet, kafedžija čika Aksentije i mnogi drugi. Kafana "Marger"\ngodinama im je bila zborno mesto. Nažalost, danas ove kafane više nema.\nPorušena je zbog izgradnje stambene zgrade.\nNajveći deo događaja i anegdota koje su mu poslužile kao materijal za\nknjiževna dela čuo je u "Margeru" ili "Bosni", kao i na teferičima svog\nužeg društva, "gde su se rashlađivali, dok im se za meze peklo jagnje na\nražnju i to na "lozinkama", a piće hladilo zakopano u pesak".\nStanovao je samo u niskim, tipično staroniškim kućama. Njegova soba nije\nbila veća od dva i po sa četiri metra i visoka jedva dva metra. Na\nzemljanom podu bile su prvo asure, rogoze i preko njih čerga. Sa doksata\nte kuće, koja se nalazila u blizini kuće Živka jorgandžije, čiju je\nslavu opisao u pripoveci "Ivkova slava", Sremac je pratio "veselo\nživuvanje" i petodnevno svetkovanje Ivkove družine.\nNjegovi savremenici tvrdili su da su mnogi od njih pročitavši o sebi u\nSremčevim pripovetkama, posebno u "Ivkovoj slavi", bili ljuti na pisca.\nAli i pored toga rado su odlazili na predstave putujućih pozorišta ne bi\nli videli svoj nekadašnji život. Stanko Stojiljković je u "Politici"\n1932. godine tim povodom napisao da su "namičući jače kapu na oči ili se\nviše zabuljujući u maramu, oni i one, ulazili na sporedne ulaze i iz\nsklonitog kraja gledali, ljutili se i smejali, ali i priznavali da, iako\nje sve hiperbolisano, ipak je to "ono njino". Sremac je sačuvao\nuspomenu na te ljude, a oni su dali svoj sud o njemu govoreći da je bio:\n- duševan čovek...\n» Стеван Мокрањац


Vesić:Tužba protiv Prištine Sudu u Strazburu – Studio B\nObjavljeno: 24.11.2020. 11:34 Izmenjeno: 24.11.2020. 17:00\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić najavio da će podneti tužbu Sudu za ljudska prava u Strazburu, jer mu je vlast u Prištini zabranila ulazak na Kosovo i Metohiju.Očekujem od tog suda da kaže li je u Evropi dozvoljeno zabranjivati kretanje ljudi, kaže Vesić.\nOn je za TV Pink ponovio da je kao razlog za zabranu njegovog ulaska na KiM u ponedeljak navedeno da je “opasnost po bezbednost“ i ocenio da je to “formalan“ razlog, a da je suštinski razlog ono što je, kako kaže, trebalo da uradi u Kosovskoj Mitrovici, odnosno, da potpiše povelju o bratimljenju tog grada sa Beogradom.\n“Poruka Prištine Srbima na KiM je da srpska deca nemaju pravo na park i igralište, a da Srbi nemaju pravo na stanove. Priština nije zaustavila mene već Grad Beograd.\n„To je kršenje Briselskog sporazuma. Ovo najbolje pokazuje zašto ne dozvoljavaju formiranje ZSO jer bi Srbi sa KiM sarađivali sa čitavim svetom, ne samo sa Beogradom“, rekao je Vesić.\n“To je politika da treba stvarati stalnu nesigurnost i stvarati uslove da Srbi napuste KiM. Ta politika se sprovodi od Prizrenske lige. Da je Hoti hteo da napravi igralište u Preševu, mi ga ne bismo sprečili jer mislimo da i srpska i albanska deca treba da imaju igralište“, naveo je Vesić.


PREDATI TUŽILAŠTVU - Lažnim novcem plaćali u Bingu pa uhapšeni | Trebinje Live\nPREDATI TUŽILAŠTVU - Lažnim novcem plaćali u Bingu pa uhapšeni\nPolicijski službenici Centra javne bezbjednosti Trebinje su u subotu, 13.2.2016. godine, Tužilaštvu BiH dostavili izvještaj o počinjenom krivičnom djelu zbog postojanja osnova sumnje da su lica inicijala A.R. i V.L. počinili krivično djelo krivotvorenje novca.\nNaime, policijski službenici Centra javne bezbjednosti Trebinje su lice incijala A.R. zatekli u trgovačkom centru „Bingo“ gdje je pokušalo da, kao prave, stavi u opticaj lažne novčanice, nakon čega je lišeno slobode.\nDaljim radom, došlo se do saznanja da je lice A.R. zajedno sa svojim nevjenčanim suprugom V.L. iznajmilo smještaj na području grada Trebinje.\nUz saglasnost tužioca Tužilaštva Bosne i Hercegovine izvršen je pretres prostorija koja su navedena lica iznajmila kojom prilikom su uz potvrdu o privremenom oduzimanju predmeta oduzeli odrećeni broj novčanica u različitim apoenima, u dvije valute: evro i konvertibilna marka. Nakon izvršenog pretresa i lice inicijala V.L. je lišeno slobode.\nZa navedena lica postoje osnovi sumnje da su isto krivično djelo počinili i na području koje operativno pokriva Centar javne bezbjednosti Istočno Sarajevo i Centar javne bezbjednosti Bijeljina.\nOba lica su uz izvještaj o počinjenom krivičnom djelu predati u nadležnost Tužilaštva Bosne i Hercegovine.\nOd početka 2016. godine ovo je drugi izvještaj o počinjenom krivičnom djelu „Krivotvorenje novca“


Šta je to deponija?\nmesto za odlaganje otpada\nmesto za upravljanje otpadom kao sekundarnom sirovinom\nmesto za odlaganje otpada 0\nmesto za upravljanje otpadom kao sekundarnom sirovinom 0\ni jedno i drugo 0\nZnate li koju količinu otpada u proseku godišnje proizvede jedna srpska porodica?\n10 kilograma 0\n100 kilograma 0\n1 tona 0\nKoliko u Srbiji ima smetlišta i divljih deponija?\nmanje od 1000 0\noko 2000 0\nviše od 3000 0


ivica656183 je Limundovac - Limundo.com\nČlan od 29. 6. 2011.\nPoslednja aktivnost: 8. 12. 2021. u 22:01\nS obzirom da ne volim videti negativne ocene kod clanova koji licitiraju na mojim aukcijama,imam potrebu da svoje obrazlozim. Obe negativne sam dob...\nO članu ivica656183\nS obzirom da ne volim videti negativne ocene kod clanova koji licitiraju na mojim aukcijama,imam potrebu da svoje obrazlozim. Obe negativne sam dobio od jednog clana (nakon 800 pozitivnih),koga sam blokirao u toku mojih aukcija na kojima je dao ponude. A iz razloga,sto sam sa njim imao neprijatna iskustva iz prethodnih saradnji (vec je pobedjivao na nekim mojim aukcijama ranije,a potom pravio probleme).Ovo su negativne tog clana koje potvrdjuju moju pricu. A Limundo nije hteo da mi obrise jer je on mene prvo negativno ocenio,pa su moje ocene negativne koje sam ja njemu dao definisali kao osvetnicke! Skrenuo bi vam paznju! Ako blokirate nekoga ko je dao ponudu u toku vase aukcije,i on pobedi na kraju jer je dao najvecu ponudu,nece moci da vas kontaktira i imacete problem kao ja! Ovo nigde ne mozete saznat,jer vas Limundo ne obavestava o tome ni na koji nacin!!!22. Avg. '16\n14:26 Preuzeo robu i neće da plati!\nNije za saradnju!\n(od prodavca) krisztitike\n24. Apr. '16\n16:35 Zbog ne javljanja u propisanom roku za clana negativna ocena.\n(od prodavca) vuk1911\n13. Jan. '16\n18:25 Nije doslo do saradnje, nazalost negativna zbog povracaja provizije\nNEGATIVNA Ocena sa Kupinda\n(od prodavca) trajanos3\n19. Maj. '14\n21:24 Aukcija završena 04.05.2014 u 21:00h. Sada je 19.05.2014. i nema uplate, pored nekoliko obećanja. Žao mi je ali molim te NEMOJ više licitirati na mojim aukcijama jer ovo nije prvi put!\n(od prodavca) 69MrRiverside\n10. Mart. '14\n09:04 Neodgovoran clan.Ne preporucujem saradnju.Pobedio i nista.E, pa mora negativna ocena za takvo ponasanje.\n(od prodavca) ptatic\n16. Okt. '13\n19:10 NIJE DOSLO DO SARADNJE\n(od prodavca) raddans\n11. Feb. '12\n14:46 Kenan Duljic iz Novog Pazara mi poslao pokvaren DVD ja sam mu vratila DVD uz dogovor da on meni vrati novac, posle vise od jednog meseca nije ispostovao dogovor.Neka se bruka i igubi obraz za 1300din.\n(od kupca) chipsich\n19:58 Prodavac nije naveo da u suštini levi kanal ne radi a naveo je kako sve radi na 4 zvučnika .\n(od kupca) jobucina\nZa nekorektne clanove - Neverovatno je da cu doci u situaciju da budem negativno ocenjen,jer previse vodim racuna da sebe ne dovedem u tu poziciju! I kako raste broj mojih pozitivnih,tako bi mi sve vise bilo krivo da userem nesto! No,desavalo se da "naletim" na nerazumne koji su dali sebi za pravo da me negativno ocene,ili vrate negativnu iz revansizma! Uvek sam imao argumente da to "operem",pa tesko da ce i vama uspeti ako ste resili tako da postupite. (Ovo sve nije vazilo sa clanom 》extraken《koji je uspeo uz pomoc Limundo tima,tj Ivane iz Limundo tima da mi se posere na nalog! U trenutku kada mi je dao ocene imao je vec 8 negativnih na 400 pozitivnih a ja ni jednu negativnu na 800 pozitivnih. Dzelat mi je bila Ivana iz Limundo tima.Zato,pokusajte lepo da resimo nesporazum ako mislite da je doslo do toga. Ali proverite prvo sa sobom jeste li u pravu! Primer - Nemojte me optuzivati da nesto nisam naveo u opisu jer sam hteo da "precutim",a vi me niste ni pitali u toku aukcije! Nemojte mi reklamirati obucu ako sam naveo tacnu duzinu gazista (duzinu uloska) i napisao da odgovara odredjenom broju,a kada ste dobili obucu zalite se kako na istoj nigde ne pise broj obuce jer je za vas to validno a ne duzina gazista. Ako se iz bilo kog razloga predomislite oko kupovine,nemojte izmisljati da vam je kompjuter zabagovao,da je dete slucajno pritisnulo taster,da ste babi napravili nalog pa ona nezna kako jos uvek to funkcionise... Da odustajete od kupovine,a izlicitirali ste predmet na 10 dinara! Budite fer i odigrajte igru do kraja i da se ocenimo kao ljudi,pa vi posle postavite ponovo to na aukciju i dobijete novu ocenu itd... Ove sam primere naveo jer sam ih stvarno i imao kao probleme! Kao i jos desetak nebuloznih! Sve najbolje vam zeli Ivica iz Smederevske Palanke!!!\nOcene člana ivica656183\n1.000 pozitivnih i 1 negativna (računa se prva ocena dobijena od istog korisnika)\n1.367 pozitivnih i 2 negativne\nPitanje za člana "ivica656183"


GERMANWINGS II - Forum Klix.ba\nPost by zmijaIzmaj » 04/04/2007 23:23\nNiskobudžetna njemačka avio-kompanija "GermanWings" iz Kelna neće dobiti odobrenje za letove za Sarajevo sve dok bh. institucije ne ratifikuju Sporazum sa EU o zajedničkoj evropskoj vazduhoplovnoj ...\n... oblasti, rekao je juče Đorđe Ratkovica, direktor Direkcije za civilnu vazdušnu plovidbu BiH.\n"Prema važećem bilateralnom sporazumu Njemačka ima 12 linija. Za dodatne linije potreban je novi sporazum", rekao je Ratkovica i dodao da sporazum treba da ratifikuju Predsjedništvo, Savjet ministara i parlament i Delegacija evropske komisije u BiH.\nHajnc Joahim Šotes, portparol "German Wingsa", izjavio je "Nezavisnim" da je ta kompanija veoma razočarana i da neodobravanje letova šteti imidžu BiH i putnicima koji su željeli letjeti za Evropu. On navodi da je sporazum potpisan u junu prošle godine i da je do sada morao biti verifikovan.\n"Da su htjeli dozvolu su nam mogli dati bez problema. Svi letovi su bili dobro popunjeni", rekao je Šotes i dodao da su na njihov zahtjev predstavnici njemačkog Ministarstva za saobraćaj stupili u kontakt sa Ministarstvom prometa i veza BiH. U tom ministarstvu su nam, međutim, rekli da oni nisu upoznati s tim jer taj posao vodi Direkcija.\nU Međunarodnom aerodromu Sarajevo kažu da su spremni odmah odobriti letove "German Wingsa".\n"Mi nismo uskratili dozvolu, već Direkcija. Nama je u interesu da lete jer je to dobro za naše putnike koji će imati letove po niskim cijenama", rekla je Edita Sulejmanović, portparol sarajevskog aerodroma.\nhttp://www.biznis.ba/index.php?option=c ... 8&Itemid=2\nKako mrzim ovu Direkciju...zaposljavaju ljude preko stele, znam iz iskustva, vjerovatno ih se tako vecina zaposlila, pa olako shvacaju pos'o, bez trunke odgvornosti, o poslovnosti da ne govorim...\nPost by tueg » 04/04/2007 23:47\nLetovi izmedju 7. i 25. aprila su definitivno odgodjeni. Sa stranice Germanwingsa:\nFlights to and from Sarajevo between 7 - 25 April 07\nOwing to the fact that Germanwings has still not received from the Bosnian authorities its previously agreed authorisation to operate flights, we unfortunately have been forced to cancel flights between Cologne and Sarajevo between April 7 and April 25 2007.\nPassengers who have booked flights to and from Sarajevo during this period can change their bookings via our call centre. Passengers who do not wish to rebook will of course be granted a full refund.\nPost by drug_komesar » 05/04/2007 01:07\ne bas me pogodilo\nza onih dvadesetak letova sto sam planirao morat cu opet da koristim air pink!\nPost by _BosanaC » 12/04/2007 09:47\nPusur wrote: Flights to and from Sarajevo between 7 - 25 April 07\nKoji su ovi nasi politicari kreteni nepismeni, majo daraga!!!!\nPost by amalia » 13/04/2007 12:25\nUpravo sam dobila mail od GermanWigsa u kojem me obavjestavaju da je let za Sarajevo u julu ove godine otkazan.\nNude mi let za Hrvatsku ili novac nazad.\nZnaci, od GermanWingsa nema nista.\nPost by ozbiljna » 13/04/2007 16:26\nI meni su upravo otkazali za maj i juni! (a vec su mi otkazali za slijedecu sedmicu)\ndajte odgovornog da ga zadavim! tako sam ljuta...\nne mogu da vjerujem da se niko NIGDJE ne oglasava u vezi s ovim!\nPost by titami » 14/04/2007 14:00\nLast edited by titami on 04/11/2007 14:20, edited 1 time in total.\nJoined: 27/03/2007 13:47\nPost by razumibezumlje » 18/05/2007 21:52\nizgleda da nema nista od germanwingsa letova za rajvosa ove godine .......\na bili smo blizu .......\nPost by basta sljezove boje » 18/05/2007 22:11\nzmijaIzmaj wrote: Niskobudžetna njemačka avio-kompanija "GermanWings" iz Kelna neće dobiti odobrenje za letove za Sarajevo sve dok bh. institucije ne ratifikuju Sporazum sa EU o zajedničkoj evropskoj vazduhoplovnoj ...\nnjemacki privrednici su vec govorili o tome kako se u BiH za otvaranje businessa otvoreno trazi mito. U Njemackoj je prije postojala poreska olaksica kojom se mogao traziti povrat novca koji je dat kao mito za business u nekim zemljama, medjutim to se vise ne moze. Normalno je da je Aerodromu u interesu da se otvore ovi letovi, jer naplacuje redovitu taksu po putniku. Gospoda iz direkcije lete prvom klasom Lufthanse i boli ih neka stvar za obican narod. Bas sramotna direkcija!\nPost by mrs. zurbrigen » 18/05/2007 22:14\nlufthansa na letovima iz sarajeva nema prve klase.\niz kojih je gradova germanwings trebao letjeti za sarajevo?\nPost by Edin H. » 18/05/2007 22:14\nKad su stipse pa nisu uletili tamo gdje je trebalo\nNeka ih je stid i Boga i naroda\nPost by basta sljezove boje » 18/05/2007 22:27\nmrs. zurbrigen wrote: lufthansa na letovima iz sarajeva nema prve klase.\na ti mislis da gospoda iz Direkcije saobracaju samo na letovima Sarajevo - Njemacka?\novo drugo - Köln, koliko ja znam\nima Zagreb, Split, Dubrovnik, Pristina\nPost by basta sljezove boje » 18/05/2007 22:32\nEdin H. wrote: Njemacka posla\nde, ne pisi gluposti\nDie von Lufthansa kontrollierte Billigfluggesellschaft Germanwings bekommt keine Start- und Landerechte für Sarajevo.\nDeshalb würden die im bereits geltenden Sommerflugplan vorgesehenen drei Flüge pro Woche aus Köln/Bonn in die Hauptstadt von Bosnien und Herzegowina wieder gestrichen, teilte das Unternehmen am Montag mit. Germanwings warf den Verkehrsbehörden des Landes vor, die Verkehrsrechte zu blockieren, obgleich Bosnien und Herzegowina das Abkommen für einen freien Flugverkehr innerhalb Europas unterschrieben habe.\n"Wir haben kein Verständnis für die protektionistische Haltung der Behörden von Bosnien und Herzegowina“, sagte Germanwings-Chef Thomas Winkelmann. „Trotz intensiver Verhandlungen, an denen sich auch die deutschen Behörden beteiligt hatten, konnte keine Einigung erzielt werden.“\nEs gebe eine starke Nachfrage nach Flügen zwischen Deutschland und Sarajevo, wie die bisherigen Buchungen und Anfragen zeigten. Bislang bietet vor allem die mehrheitlich staatliche B&H Airlines Flüge zwischen Sarajevo und deutschen Flughäfen an. In Deutschland besitzt seit 1998 lediglich Lufthansa Flugrechte und fliegt Sarajevo von München aus direkt an.\nzalite se nasim vlastima ...\nPost by mrs. zurbrigen » 18/05/2007 22:39\npa ja sve kontam, ljudi iz direkcije imaju puno posla, dje oni imaju vremena letjeti po svijetu.\nja uopce ne razumijem, zasto ta gospoda donose tako glupe odluke. ja mislim, da bi bas na toj relaciji imali dobar promet. außerdem platzt der flughafen von sarajevo auch nicht gerade aus allen nähten, dass man nicht noch einige flüge mehr verkraften könnte. ali izgleda, da se taktika zove: ako mozes negdje napraviti gresku, napravi!\nPost by Princess Fiona » 18/05/2007 22:49\nrazumibezumlje wrote: izgleda da nema nista od germanwingsa letova za rajvosa ove godine .......\nOvo su objavili na website-u jos prije mjesec dana\nGermanwings has cancelled the start of its new flight connection to Sarajevo / The transportation authorities of Bosnia Herzegovina continue to deny the German airline open access to the market\nCOLOGNE/BONN – Germanwings today announced plans to abandon plans for a new scheduled connection between Cologne/Bonn and Sarajevo, due to the continuing blockade by the transportation authorities of Bosnia Herzogovina. Shortly before the planned inaugural flight to Sarajevo at the end of March, the transportation authorities were denying flying rights to Germany´s premier low-cost airline, despite the country having signed the European Open Skies Agreement, which regulates free access to markets for airlines within Europe and from which foreign airlines also profit in Germany.\nDespite intensive negotiations, in which the German authorities had also been participating, no agreement could be reached and Germanwings continues to be denied market access. Thomas Winkelmann, Spokesman for the Board of Germanwings, commented: “We cannot understand the protectionist attitude of the authorities of Bosnia Herzegovina. Bookings for the route and feedback from both at home and from Bosnia Herzegovina over the last few weeks demonstrate that our low-cost connections have been eagerly anticipated. Travellers now have no other choice than to continue paying very high prices for flights or to make an arduous journey by car.” Thomas Winkelmann continues: “We can only hope that free competition in air transportation is introduced in this part of Europe as quickly as possible.”\nTo avoid further disruption to the travel plans of passengers, Germanwings has now taken all affected flights off its summer flight schedule. Customers will be reimbursed the full cost of their flights as well as any taxes and fees. Germanwings very much regrets the inconvenience caused to its customers.\nPost by basta sljezove boje » 18/05/2007 22:55\nmrs. zurbrigen wrote: pa ja sve kontam, ljudi iz direkcije imaju puno posla, dje oni imaju vremena letjeti po svijetu.\njedini problem je navedena Direkcija, Aerodrom je svakako bio za uvodjenje linija, jer bi zaradio po svakom putniku aerodromsku taksu. Zanimljivo je da se German Wings uspio dogovoriti sa Kosovom i da leti jednom nedeljno iz Kölna za Pristinu\nPost by Princess Fiona » 18/05/2007 23:01\nI sa Beogradom, ali ocigledno nekom smeta iz Direkcije da lete za Sarajevo.\nJoined: 15/06/2005 18:23\nPost by Muratowitz » 21/05/2007 13:33\nMozda je problem u BH AIRLINES-u!! Ko bi letio sa njima za par stotina eurića kad možeš GW-oma za par desetina !\nKupujmo domaće...štitimo domaće...ma koliko skupo bilo\nPost by Discball » 30/05/2007 11:04\nDefinitivno su nas izbacili sa liste destinacija i ko zna do kada,....\nPost by daduli_sa » 07/10/2007 14:13\nDo kada cemo imati najskuplje letove? pa postali smo crna rupa, Pristina, Ohrid i mnogo manje vukohebine imaju mogucnost jeftinih letova a mi ko debili!\nNebitno ko je kriv i ciji je interes... znam da je putniku najgore.... i najskuplje\nPost by kao novi » 07/10/2007 14:51\ndaduli_sa wrote: Do kada cemo imati najskuplje letove? pa postali smo crna rupa, Pristina, Ohrid i mnogo manje vukohebine imaju mogucnost jeftinih letova a mi ko debili!\nmi jesmo debili i ovo je najgora vukojebina.. shvati to. ja tebe razumijem i nadam se da ce GW raditi i ovdje.. ali cinjenica je da sve vise tonemo i zaostajemo za svima BG i ZG su vec daleko a kako je krenulo i ohrid ce biti, hahaha\nPost by nausnica » 07/10/2007 14:54\nDa, dokle smo dosli s ovom temom?\nPost by ed0 » 07/10/2007 17:55\nJel istina da Alitalia prekida liniju od kraja oktobra?\nPost by Edin H. » 07/10/2007 17:58\nNije bitno koliko se place za letove ka Sarajevu, bitan je snazan i dinamican razvoj domaceg vazduhoplovstva\nPost by Alfons Kauders » 07/10/2007 19:06\nEdin H. wrote: Nije bitno koliko se place za letove ka Sarajevu, bitan je snazan i dinamican razvoj domaceg vazduhoplovstva\n... u vlasnistvu ugledne ratnoprofiterske obitelji cengic...


Dan: 1. maja 2019\nMinistar saobraćaja i infrastrukture Cahit Turhan, razvoj trgovine između Irana i Turske, rješavanje problema u drumskom saobraćaju i željezničke rekao je da dogovor o poboljšanju transporta. Turhan je došao da uspostavi službene kontakte. [Više ...]\nMesečni odmor od žičare u Bursi\nBursa-Uludag, koji pruža alternativni prijevoz do dijela usluga održavanja žičare, bit će obavljen za mjesec dana, bio je prekinut. Izradio Bursa Teleferik A.Ş., koji donosi tisuću putnika 500 na vrh s kabinom 176 na sat. [Više ...]\nRektor Gören posjeti TÜLOMSAŞ\nRektor Univerziteta Kütahya Dumlupınar Dr. Remzi Goren, Turska Lokomotiva i Industrije motora Inc. u Eskişehir (TÜLOMSAŞ), posjetio. profesor Dr. Remzi Gören, Kütahya Strukovna škola društvenih nauka vanr. Dr. Hakan [Više ...]\nMinistarstvo kulture i turizma pretvorilo je Gar kuću u biblioteku u Konyi. Nakon što je planirano svečano otvaranje stanice da se proširi širom Turske biblioteke. Novo za ljubitelje putovanja vlakom Ministarstva kulture i turizma [Više ...]\nOdržan je uvodni sastanak Diyarbakır Logistics Village-a, koji će dati veliki doprinos ekonomiji i zapošljavanju pokrajine. Hasan Basri Güzeloğlu, guverner Diyarbakır-a [Više ...]\nTimovi, pješaci širom grada kako bi se osigurao sigurniji prijelaz u mnogim točkama gradskog slogana "Prvi pješak", gradski gradski odjel Eskişehir započeo je procesom slikanja. saobraćaj [Više ...]\nTimovi vatrogasne jedinice Općine Manisa, udaljeni otprilike 4 kilometara tunela Sabuncubeli sudjelujući u vježbi, pomogli su timovima. Timovi vatrogasne službe Općine Metisa, udaljeni oko 4 kilometara [Više ...]\nSedmica saobraćaja koju podržava Metropolitanska opština Sakarya 7. Tradicionalna biciklistička tura održat će se na Trgu demokracije na 5-u u nedjelju u svibnju, pod sloganom "Prioritet je život, prioritet je pješacima". 11.00 biciklizam i biciklizam na događaju [Više ...]\nProdužit će se i metropolitanska linija Basaksehir-Kayasehir u metropolitanskoj općini 4. Projekt pruge pripremljene za produljenje 4 kilometara do Fenertepea dostavljen je istanbulskoj guvernariji radi pokretanja procesa procjene utjecaja na okoliš. Trošak 742 miliona 500 [Više ...]\nće se dogoditi Turska u razvijenim i slomljena šine ili klizišta, poplave i snijeg naprednu tehnologiju detektira blokiran situacijama koje mogu nastati zbog snijega početak nove ere međunarodnih patenata i uzimajući u [Više ...]\nBursa je stigla u javni prijevoz\nCijene javnog prijevoza, koje se od 2016-a u Bursi održavaju konstantnim, a koje je Metropolitan općina dva puta zaredom smanjila za 18, ponovno su uspostavljene zbog sve većih troškova. [Više ...]\nMeđunarodno udruženje transporta i logistike usluga UTIKAD, Lufthansa Cargo AG na svečanosti dodjele nagrade u organizaciji Turske podršku i saradnju zahvalnosti "dobio je nagradu. Prema performansama Lufthansa Cargo u 2018-u [Više ...]\nNačelnik Općine Metropolitan Samsun Mustafa Demir sudjelovao je u probnoj vožnji na 3th Stage OMU Kampus željezničkoj sistemskoj liniji i rekao, hatt Naša linija koja će uskoro biti stavljena u upotrebu bit će korisna stanovnicima Samsuna Samsun Samsun Metropolitan [Više ...]\nDanas u povijesti 1, maj 1877, barun Hirsch je u pismu uredu gospodstva izjavio da će željezničko preduzeće Rumeli iskreno nastaviti svoje usluge tokom rata. Novac za vojni transport trebalo je platiti za kasnije. [Više ...]


Okrugli sto: „Društveni i materijalni položaj penzionera u Srbiji i zemljama okruženja“ | UGS Nezavisnost\nOkrugli sto: „Društveni i materijalni položaj penzionera u Srbiji i zemljama okruženja“\nDatum: 06. oktobra 2019 Kategorija: Sindikat penzionera NEZAVISNOST, Vesti UGS1 komentar\nNa inicijativu i u organizaciji Sindikata penzionera Srbije ‘’Nezavisnost’’, u okviru Olimpijade sporta, zdravlja i kulture trećeg doba, u Vrnjačkoj Banji je 29. septembra ove godine održan je okrugli sto na temu:\n’’DRUŠTVENI I MATERIJALNI POLOŽAJ PENZIONERA\nU SRBIJI I ZEMLJAMA OKRUŽENJA’’\nUčesnici okruglog stola su, osim predstavnika organizatora, bili i predstavnici Saveza penzionera Srbije, Udruženja sindikata penzionisanih vojnih lica i gosti na Olimpijadi starih lica – predstavnici sindikata (udruženja) penzionera iz Italije, Hrvatske, Makedonije i Republike Srpske.\nNakon uvodnih izlaganja predsednika Sindikata penzionera Srbije “Nezavisnost“ Miloša Grabundžije i predsednika Saveza penzionera Srbije dr. Andreja Savića, i sveobuhvatne diskusije u kojoj su učestvovali predstavnici svih prisutnih penzionerskih organizacija, jednoglasno je usvojen\nPenzionerske organizacije i sindikati se protive stalnim “reformama“ sistema PIO na rashodnoj strani, posebno:\nOsnovno zalaganje reprezentativnih sindikata i penzionerskih organizacija zemalja učesnica na ovom okruglom stolu je da se sistem PIO reformiše, pre svega, na prihodovnoj strani. Treba iznaći nove realne izvore prihoda za potrebe PIO, i na taj način smanjiti učešće troškova PIO u DBP i izdvajanja iz budžeta za ove namene, a pre svega kroz: povećanje finansijske discipline u naplati doprinosa za PIO, iznalaženjem novih, realnih izvora finansiranja prava po osnovu PIO, npr: “legalizacija“ neformalne ekonomije, iz sredstava od privatizacije infrastrukturnih objekata građenih sredstvima fondovaa PIO, ekonomičnije poslovanje objekata za standard penzionera koji su u vlasništvu fondova PIO.\nOptimalna formula za usklađivanje penzija je ona koja u obzir uzima kretanje BDP, rast zarada i rast cena, odnosno troškova života (inflacija), na način da se poveća, ili barem očuva, realna vrednost (kupovna moć) penzija.\nIz sistema PIO treba “izvući“ sva izdvajanja koja nisu direktno vezana za penzije – zdravstveno osiguranje penzionera, tuđu negu i pomoć, smeštaj u ustanove, pogrebne troškove… i dr.\nSocijalnu pomoć penzionerima i starim licima treba finansirati iz posebnih fondova namenjenih socijalnoj pomoći, a ne iz “odložene štednje“ penzionera, odnosno iz sredstava doprinosa za PIO, namenjenih isključivo penzijama čija se vrednost obračunava na osnovu godina penzijskog staža i iznosa uplaćenih doprinosa;\nBudući da su dosadašnje reforme sistema PIO uglavnom provođene bez socijalnog dijaloga i ravnopravnog učešća socijalnih partnera, penzionerske organizacije iz zemalja učesnica insistiraju na tome da vlade i nadležne državne institucije navedenih zemalja imaju obavezu da poštuju principe socijalnog dijaloga i ravnopravnog učešća svih socijalnih partnera u procesu reformi sistema PIO, uključujući i učešće reprezentativnih sindikalnih i penzionerskih organizacija u upravljanju fondovima PIO, kroz upravne odbore i druga tripartitna tela fondova PIO.\nNaredne reforme sistema PIO treba da se odvijaju u okviru i kroz unapređenje sistema obaveznog penzijsko – invalidskog osiguranja (I stub), bez eksperimenata sa II stubom koji ni u jednoj zemlji nije zaživeo u korist penzionerske populacije;\nUkoliko postoji interesovanje za III stub (dobrovoljno penzijsko osiguranje), neophodno je njegovo precizno zakonsko regulisanje;\nUčesnici okruglog stola se zalažu za što tešnju saradnju i organizaciju zajedničkih aktivnosti sindikalnih centrala zaposlenih i organizacija koje okupljaju penzionersku populaciju, a posebno sindikata penzionera, na nacionalnom, ali i na regionalnom nivou. To se odnosi na jačanje uloge sindikalnih centrala u procesu ukupnih reformi penzijskog i invalidskog osiguranja, a posebno prilikom donošenja zakona o PIO;\nPredstavnici penzionerskih i sindikalnih organizacija zastupaju stav da reforma socijalnog sektora, pa tako i sistema PIO, podrazumeva drugačiju, odgovorniju ulogu države koja se sastoji se u:\nadekvatnijoj preraspodeli sredstava,\nobezbeđenju (kroz efikasne kontrolne mehanizme) poštovanja ustavnih, zakonima i drugim aktima utvrđenih prava, kao i međunarodnih normi;\nSindikalne i penzionerske organizacije, učesnice skupa, podržavaja inicijativu da FERPA (evropska asocijacija sindikata penzionera) postane ravnopravan član Evropske konfederacije sindikata, kao i preporuku FERPE o jedinstvenim uslovima za dostojanstvenu penziju.\nOvi zaključci će, nakon provere kod svih učesnika u radu okruglog stola i eventualnih usaglašenih izmena i dopuna, biti verifikovani, objavljeni na sajtovima, društvenim mrežama i drugim oblicima informisanja učesnika okruglog stola i dostavljeni adekvatnim državnim organima zemalja učesnica kao i FERPI.\nUloga sindikata u borbi protiv korupcije\nИНФОРМАЦИЈЕ СА САВЕТОВАЊА О ЗАРАДАМА И ЗАПОШЉАВАЊУ У КОМУНАЛНИМ ПРЕДУЗЕЋИМА\n10. oktobra 2019. u 13:38\nSkok cene struje za privredu u 2018 i 2019 je bio cak 45%, koliki je bio i skok osnovnih zivotnih namirnica, dok penzije miruju od 2017 God. 1.7 miliona penzionera se vodi u glad, bolest i smrt. To je GENOCID za koji se podnosi krivicna prijava medjunarodnom sudu, jer sve akcije prema domacem sudstvu i tuzilastvu nemaju nikakvog efekta.


Bićemo prvaci sveta - Tizer #1 | TVINEMANIA\nIzašla je prva najava najava filma “Bićemo prvaci sveta”, čija je tema posvećena osnivanju čuvene jugoslovenske košarke i osvajanju prve zlatne medalje u Ljubljani 1970. godine.\nFilm Darka Bajića je baziran na stvarnim događajima i posvećen je ličnostima koje su zaslužne za nastanak i razvoj košarkaške kod nas.\nPremijera je najavljena za početak godine, a glavni akteri su mladi glumci Strahinja Blažić (pokretač košarkaškog buma u Srbiji), Miloš Biković (predsednik košarkaške federacije Jugoslavije), Aleksandar Radojičić (Lik Bore Stankovića, prvi čovek FIBA), Marko Janketić (tvorac jugoslovenske koparkaške škole).\nPored glumaca sa naših prostora, gost u film će biti i američki glumac John Savage, koji tumači lik Vilijama Džonsa koji je bio jedan od osnivača Svetske košarkaške federacije FIBA, 1932.godine.\nOsim Srbije, film je sniman i Sloveniji, Hrvatskoj i Makedoniji.\nTagovi: Bićemo prvaci sveta


14.04.2018. 12:11h 14.04.2018. 12:11h\nIako je zaljubljivanje jedan od najlepših ljudskih osećanja, ljudi retko priznaju da nosi i određene strahove s kojima se ljudi potajno bore.\nIpak, lakše je razgovarati o leptirićima koje ljudi osete prilikom prvog poljupca, nego o najdubljim strahovima i nesigurnostima koje svi imamo. Bez obzira na to što ne razgovaramo o svim strahovima koje ljubav nosi, to ne znači da oni ne postoje kod svakoga.\nPogledajte sliku - šta ste prvo zapazili?\n— Hope Of Deliverance (@sad_pa_tako) 14. април 2018.\nVaš najveći strah je onaj od nepoznatog. Lako je plašiti se budućnosti i onog što dolazi, jer u ljubavi, kao i u ratu, sve je dopušteno i moguće. Postoji li išta strašnije nego otvoriti svoju dušu nekome i rizikovati da vas povredi i napusti?\nOvo je strah s kojim se svi moraju uloviti u koštac i naći način kako se da se uprkos njemu oslobodite i rizikujete tugu i raskid kako bi ostvarili poverenje i beskompromisnu ljubav.\nAko ste prvo nju videli, vaš najveći strah je da izgubite sebe u novoj vezi. Sviđa vam se ideja zaljubljivanja, povezivanja s nekim za koga smatrate da vas razume i podržava, ali se i bojite da će ta osoba i vaša veza uticati na to ko ste i kakvi ste. Verovatno ste u prošlosti imali neka loša iskustva u ljubavi i prijateljstvu gde ste biti potpuno ranjivi, ali to ne znači da će ovaj put isto završiti.\n3. Muškarac sa kapuljačom\nAko ste prvo videli muškarca s kapuljačom vaš najveći strah je pokazati svoju tamnu stranu. Verovatno mislite da vas ljudi u okolini vide kao veselu, dragu, nasmejanu i toplu osobu, jer vi jeste sve to, ali ste još puno drugih stvari, i to je ono što vas užasava. Da neko otkrije vašu mračnu stranu. Bojite se da u vezi nećete moći da sakrijete svoje nedostatke i mane, i bez obzira koliko to pokušavali, nećete uspeti. Ali, to niko ne može.\nAko ste prvo primetili ženu u daljini, vaš najveći strah je da nikad nećete doživeti pravu ljubav. Usamljenost osećate poput noža, a vaši prošli neuspešni ljubavni odnosi su vam ostavili osećaj da iako ljubav može biti stvarna, ona verovatno nije za vas i možda je nikad nećete naći. Istina je malo drugačija, ako stvarno želite ljubav, naći ćete je. Pristup ljubavi je jako važan, umesto traženja lošeg u ljudima, otvorite im se i pružite im priliku da vas iznenade. Nemojte se povlačiti u sebe.\nKurir.rs/24 sata.hr, Foto: Printscreen/Twitter\n(FOTO) NIJE NAMEŠTALJKA, TAKO MI BABE: Ceo Tviter bruji o ovom selfiju zbog jednog jezivog detalja! Da li ga vidite?


Za lažno predstavljanje i prevaru devet meseci zatvora - Radio Sto Plus\nZa lažno predstavljanje i prevaru devet meseci zatvora\nDragiša Drobnjaković (45) iz Priboja osuđen je danas u Osnovnom sudu u Novom Pazaru na zatvorsku kaznu od devet meseci za krivična dela lažno predstavljanje i prevaru, kao i novčanu kaznu od 100 hiljada dinara i obavezu plaćanja troškova paušala i veštačenja neuropsihijatra...\nDragiša Drobnjaković (45) iz Priboja osuđen je danas u Osnovnom sudu u Novom Pazaru na zatvorsku kaznu od devet meseci za krivična dela lažno predstavljanje i prevaru, kao i novčanu kaznu od 100 hiljada dinara i obavezu plaćanja troškova paušala i veštačenja neuropsihijatra koji iznose ukupno devet hiljada dinara.\nPolicija je Drobnjakovića uhapsila 20. jula prošle godine zbog sumnje da je predstavljajući se kao radnik Bezbedonosno informativne agencije doveo u zabludu i oštetio više lica sa područja Novog Pazara i Raške, na taj način što im je obećavao da će ih zaposliti i za tu uslugu tražio novčanu naknadu.\n“Od S. K. je primio 200 evra i 15 hiljada dinara, uz obećanje da će mu upisati sina u Srednju školu unutrašnjih poslova u Sremskoj Kamenici. Od A. K. je primio 20 hiljada dinara jer je obećao da će ga zaposliti u kamp Žandarmerije, a od Z. M. je uzeo 3.600 dinara za posao u Bezbedonosno informativnoj agenciji”, navedeno je tada u policijskom saopštenju.\nJedan od oštećenih koji je prosustvovao današnjem izricanju presude Nazif B. iz Novog Pazara kaže da je Drobnjakoviću dao 550 evra da ga zaposli, kao i da je zadovoljan kaznom na koju je on osuđen.\n„Obećao mi je zaposlenje u kampu Žandarmerije u Novopazarskoj banji, a više puta mi je tražio pare za lekarsko uverenje koje je navodno trebao da vadi u Beogradu. Rokovi koje on pominjao su prolazili, on se nije javljao na telefon ili bi ga isključivao. Kasnije smo saznali da on nikada nije radio u Bezbedonosno informativnoj agenciji, već da je bio vojni vodnik“, kaže Nazif.\nOn veruje da će ovaj slučaj poslužiti kao dobar nauk svim građanima da ne veruju nepoznatim ljudima ništa dok to ne provere.\nPrema informacijama radija Sto plus Drobnjaković je na ovaj način prevario oko 15 osoba.


Studio | Prodaja studijske opreme | Lyra Style Beograd\nVeliki izbor studijske opreme, sve na jednom mestu. U ponudi su Neumann, JZ, Rode, Sennheiser, Proel, Shure, Superlux, T Bone, Warm Audio, AKG, Beyerdynamic, Soundcraft, Midas i Presonus studijski mikrofoni, preampi i miksete. Najbolje cene studijske opreme.\nNema rezultata za "Soundsation Studio". Pokušajte da prilagodite filtere.


"Oslobođenje" za Faučija - BIGportal.ba\n22 Januara, 2021 22 Januara, 2021 0865\nVodeći američki stručnjak za zarazne bolesti Entoni Fauči sada ponovo razgovara sa američkom administracijom sa priznatim autoritetom, piše AP.\nFauči nikada zaista nije otišao sa funkcije, ali je izdržao gotovo godinu dana napada i podrivanja od strane bivšeg predsednika Donalda Trampa.\nNovi predsednik SAD, Bajden, se tokom predsedničke kampanje obavezao da će Faučija postaviti za glavnog medicinskog savetnika kada je stupio na dužnost, a 80-godišnji naučnik, koji je službovao pod sedam predsednika, odmah je prihvatio i stupio u akciju.\nOn je to nazvao “oslobađajućim“ i kaže da iza njega sada stoji administracija koja je prihvatila njegove preporuke za borbu protiv kovid-19.\n“Jedna od novih stvari u ovoj administraciji jeste da ako ne znate odgovor, ne pogađate. Samo kažete da ne znate odgovor“, rekao je Fauči tokom konferencije u Beloj kući, prenosi agencija.\nVraćanje Faučiju centralne uloge u borbi s kovid-19, znak je da je “nauka koja je bila potisnuta, sada opet u prvom planu“, smatraju američki zdravstveni stručnjaci, navodi AP.


F1: Predstavljeni Ferari i Meklaren - Nacionalna Klasa\nYou are here : Home / Vesti / Vesti iz formula takmičenja / F1: Predstavljeni Ferari i Meklaren\nKategorija: Formula Vesti Objavljeno petak, 24 februar 2017 23:14 Autor Marko Todorović Pogodaka: 128 Ferari i Meklaren su predstavili svoje bolide za 2017. godinu. Meklaren je pokazao i kompletno nove boje, pa izgleda dosta drugačije od onoga što smo navikli od ekipe iz Vokinga.\nFerari je kao i par godina unazad odabrao online prezentaciju novog bolida, koji je predstavljen u Fioranu. Novi bolid oznake SF70H je napravio i prve kilometre na snimanju promo materijala na stazi u Fioranu, a na prezentaciju su bili šef ekipe, Mauricio Arivabene, tehnički direktor, Matia Binoto i vozači, Sebastijan Fetel i Kimi Rajkonen. Na bolidu je pomalo specifičan zadnji kraj koji ima T formu na tzv. "ajkulinom repu, koji su za sada primenili svi bolidi izuzev Mercedesa. Prošla godina i nije baš bila dobra za ekipu iz Maranela, nisu uspeli da zabeleže pobedu i Red Bul im je oteo titulu vicešampiona. Meklaren je isti dan kao i Ferari predstavio svoj bolid, a napravljen je totalni zaokret kada su boje u pitanju. Meklaren je iskoristio svoj narandžastu boju koja krasi njihove putničke automobile i sve to u kombinaciji sa crnom deluje dosta drugačije od onoga što nam je Meklaren servirao proteklih godina. Meklaren Honda za 2017. godinu nosi oznaku MCL32 i predstavljen je u čuvenom Meklaren tehnološkom centru. Promena boja i totalni zaokret na tom polju je potvrda odlaska Ron Denisa i angažovanje Zeka Brovna na mestu šefa ekipe. Meklaren je prošlu sezonu završio na šestom mestu i sezona nije bila idealna, ali je bila daleko bolja od povratničke Hondine sezone 2015. Unapređenja koje ekipa očekuje na polju performansi i pouzsdanosti su primarna za ovu ekipu i smatra se da je na tom polju najviše učinjeno.


Degenek najavio: Zvezda želi duplu krunu! | Fudbal\nDegenek najavio: Zvezda želi duplu krunu! | MONDOBA\nDegenek najavio: Zvezda želi duplu krunu! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n19.05.2020. / 16:25\nAutori mondo.rs Autori Nebojša Marković 19.05.2020. / 16:25\nDefanzivac crveno-bijelih ima visoka očekivanja pred završetak sezone.\nFudbaleri Crvene zvezde su se vratili na teren, odigrali su i prvu test utakmicu protiv omladinaca i povratak nadmetanju u Superligi Srbije je sve bliže.\nMiloša Degeneka to raduje, a defanzivac šampiona Srbije najavljuje da njegova ekipa želi da ove sezone osvoji duplu krunu.\nSuperliga Srbije se nastavlja naredne sedmice, kada će Zvezda u 27. kolu gostovati protiv Rada na Banjici. Pobjeda u tom meču značila bi i novu titulu šampiona, treću uzastopnu.\n"Želimo da osvojimo duplu krunu. Zvezda dugo čeka na osvajanje oba domaća takmičenja. Mi to zaista želimo, kako bismo obradovali naše navijače. Daćemo maksimum, želimo da se upišemo u istoriju našeg kluba. Mislim da bi to bila kruna svega što je Zvezda uradila u prethodne tri godine, naročito u Evropi. Obecavam navijačima da cemo "izginuti" na terenu kako bismo to ostvarili", rekao je Degenek za klupski sajt.\nZvezda je protekle nedjelje savladala omladinski tim u pripremnoj utakmici. Degenek navodi da je ekipa sve bolja svakim danom.\n"Iz treninga u trening vidim da smo jači, bolji i spremniji. Mislim da svi saigrači nisu toliko izgubili po pitanju fizičke forme, zaista smo radili tokom ovih dva mjeseca jer smo znali da će nam to samo pomoći. Naravno, na treneru Stankoviću i stručnom štabu je da odredi ko će igrati, a sigurno je da će to biti najspremniji. Bitno je da se osjećamo odlično."\nOn se osvrnuo i na mlade fudbalere koji su dio Crvene zvezde.\n"Mislim da je Zvezdina budućnost u dobrim nogama. U omladinskoj selekciji ima dosta dobrih, talentovanih i kvalitetnih igrača. Takođe, i u prvom timu vidimo da imamo produkte Omladinske škole koji stvaraju razliku na terenu. Tu mislim na Veljka Nikolića i Željka Gavrića, a tu je i Njegoš Petrović koji je takođe mlad fudbaler. Očekujem da će neko od omladinaca u narednih par godina biti među glavnim igračima i u prvom timu Crvene zvezde", zaključio je Miloš Degenek.\nSlavoljub Đorđević zadovoljan: Zvezdina deca uvek pokažu karakter\nFK Crvena zvezda Miloš Degenek fudbal Superliga Srbije\nUpravo gledate Vakcinacija u Banjaluci za starije od 65 godina bez zakazivanja 0 Video Pre 30 min Zainteresovani mogu doći na Banjalučki velesajam danas do 15 časova


Chrystabell za Novu: „Midnight Star“ je možda eliksir zvezdane svetlosti!\nKultura Autor:Zorica Kojić, Dragan Ambrozić11. jan. 202215:14 > 13. jan. 2022 11:26\nChrystabell Foto: Promo\nAmerička umetnica Chrystabell spada u neobične pojave na nebu popularne muzike. Mada deluje u alternativnom teksaškom art krugu, njena karijera već dvadeset godina neraskidivo je povezana sa imenom harizmatične rediteljske gromade kakva je David Lynch. Već i samo dovođenje u vezu sa ovakvom međunarodnom veličinom, sa kojom je sarađivala i kao glumica i kao kompozitorka i kao izvođač, dovoljno je da skrene pažnju na njenu nesvakidašnju ličnost.\nSvoj najnoviji album „Midnight Star“, Chrystabell će sasvim ekskluzivno, premijerno predstaviti uživo u Novom Sadu. U okviru Dočeka 7530, u četvrtak 13. januara 2022. u 21.30 časova u Crkvi imena Marijinog (Katedrali), ova osobena muzička umetnica, prestižni model i muza Davida Lyncha, nastupiće na već odavno rasprodatom koncertu, čiji će posetioci imati retku privilegiju da uživo iskuse susret sa jednom sasvim specijalnom vizuelno-zvučnom dream pop senzacijom.\nZavodljivim glasom koji hipnotiše i svojim upečatljivim izgledom, misteriozna Chrystabell obezbedila je sebi armiju odanih obožavalaca, a glavna uloga FBI agentkinje u trećoj sezoni Lynchove serije „Twin Peaks“ donela joj je još i planetarnu popularnost.\nPodsetimo da se Doček 7530 u Novom Sadu organizuje u slavu tradicionalnog „srpskog narodnog” računanja vremena, ali i julijanskog kalendara po kome se pravoslavna Nova godina dočekuje 13. januara. Tog datuma publiku očekuje još i mnoštvo velikih izložbi i muzičkih nastupa, kao i centralni događaj – predstava svečanog otvaranja godine titule Evropske prestonice kulture pod nazivom „Zeniteum :: 2022“ slovenačkog pozorišnog reditelja i tvorca postgravitacijske umetnosti Dragana Živadinova. Ogromna reka ljudi koja će se kretati gradom u tom periodu simbolizovaće reku vremena, što povezuje prošlost tradicionalnog računanja 7530. godine i budućnost globalnog računanja 2022. godine, kao i matematičke proračune Milutina Milankovića i Mileve Marić-Ajnštajn sa različitim umetničkim izrazima.\nPred svoj dolazak u Novi Sad ovako specijalnim povodom, Chrysta Bell je našla vremena da nam odgovori na nekoliko pitanja koja će je približiti ovdašnjoj publici.\nKako je izgledalo odrastati u Teksasu, posmatrano iz perspektive jedne umetnički nadarene devojčice? Da li je Teksas u stvari veoma ’cool’ mesto da se provede tinejdžerstvo? U čemu bi bile prednosti života na Jugu u odnosu na izvikane centre na Zapadnoj i Istočnoj obali, poput Njujorka i Los Anđelesa?\n- Ono što za mene Teksas čini posebnim jeste prostranstvo zemlje i beskonačnost neba. Teksas je tako velik, tako otvoren i uglavnom ravan, da traje i traje zauvek. Sve je moguće pod takvim nebom. Volela sam da gledam džinovski zlatni mesec kako se pojavljuje na horizontu, i potom posmatram njegovo menjanje boje i veličine, dok se kreće preko čitavog noćnog neba. Ovakav prizor daje jednoj kosmički radoznaloj devojci poput mene mnogo prostora za snove. Voziti se noću beskrajnim teksaškim autoputem, jureći za tim čudesnim mesecom dok se u kolima sluša muzika, u priličnoj je meri moja omiljena aktivnost.\nDa li ste voleli da izlazite kao tinejdžerka, i kojoj ste sceni pripadali po svojim interesovanjima i imidžu? Na čije koncerte ste rado odlazili?\n- Nisam baš bila deo neke određene ’scene’ kao tinejdžerka. Sećam se da sam imala svega nekoliko bliskih prijatelja, koji bi se verovatno svi od reda složili sa mnom da sam u to doba pripadala pomalo čudnoj sorti, barem u poređenju sa svojim drugim vršnjacima. Veliku promenu, međutim, doživela sam kao 16-godišnjakinja, kada sam konačno skinula protezu i počela da vozim. Moj prvi auto bio je „65 mustang kabriolet“, kog sam jednostavno obožavala. Ako mene pitate, uvek sam volela da pevam i igram, i definitivno sam bila onaj tragični romantičar što stalno juri neuzvraćenu ljubav!\nI, kada ste konačno postali svesni svog muzičkog talenta i sopstvene želje da se izrazite na taj način? Koje su vaše najranije muzičke uspomene i uzori? Kojoj ženi-umetnici ste se najviše divili, gradeći svoj sopstveni stil?\n- Znala sam da želim da pevam za publiku već sa 6 godina, odmah nakon mog prvog iskustva na sceni sa Hi-Pockets the Clown. Moja mama mi je bila glavni uzor u pevanju. Dok sam odrastala, ona je isporučivala tzv. ’pevajuće telegrame’. Napisala bi pesmu za svakog klijenta i poklonila bi im je zajedno sa ogromnim buketom balona! Nastupala je i u mjuziklima – gledala sam je u različitim ulogama najmanje 50 puta. I u tim prilikama mogla sam da osetim koliko je srećna što peva, i u kojoj meri su i svi drugi uživali u tome da je slušaju. Bila sam opčinjena čitavom tom atmosferom i oduvek me je veoma privlačio svaki aspekt scenskog nastupa.\nKako ste konačno dospeli u vidokrug maestra Davida Lyncha? Kako biste ga opisali kao osobu? Kako je bilo sarađivati sa Lynchom kao muzičkim autorom – reč je o strani njegove ličnosti koja je manje poznata širokom auditorijumu u odnosu na onu rediteljsku, svakako?\n- Veoma je slično iskustvo u radu sa Davidom, u oba domena. On je ljubazan i sjajan svetionik na koji glumac ili muzičar može da računa da će mu uvek osvetliti put. David to čini sa gracioznošću, lakoćom i saosećanjem, uvek ulivajući samopouzdanje izvođaču. Glavna razlika je u tome što – kada smo u muzičkom studiju – to je mnogo intimnija situacija, nego kada smo na snimanju filma. Neizmerno sam uživala u oba iskustva, ali priznajem da je u studiju prilično čudesno imati ga samo za sebe! Zaista je zabavno biti blizu Davida Lyncha – izuzetno je ispunjavajuće zadovoljstvo po čitav dan stvarati prelepu muziku u studiju sa njim.\nPiše Dragan Ambrozić: Šta ima novo kod nas 2022?\nPiše Zorica Kojić: Kako se u Muzičkoj školi “Stanković” neguje muzička baština\nŠta nam možete reći o svom aktuelnom novom albumu „Midnight Star“ – on dolazi nakon onog praktično prvog iskustva celog savremenog čovečanstva sa pandemijskom situacijom – jeste li imali to na umu dok ste radili na njemu? Da li je vaš album – u tom smislu – neka vrsta skloništa ili baš naprotiv čarobnog napitka koji vas štiti i omogućava da hrabro izađete napolje i pretvarate svoju imaginaciju u stvarnost?\n- Znate, zapanjujuće je da pandemija zapravo nije imala mnogo veze sa ovim albumom. Započeli smo „Midnight Star“ pre nego što je ona nastupila, ali je albumu svakako prijao nesvakidašnje visok nivo fokusirane pažnje koju smo Christopher Smart (producent i koautor) i ja mogli da mu posvetimo u novonastaloj situaciji. Ova muzika proizašla je u stvari iz želje da napišem najbolju muziku svog života ikada, da pređem na sledeći nivo u svakom mogućem smislu i usudim se da uzletim do potpuno nepoznatih visina, čak i izvan kosmičkog horizonta. Situacija sa pandemijom priuštila nam je tako dovoljno vremena za rad, koje smo onda uložili u ovaj poduhvat. Sviđa mi se ideja da je album „Midnight Star“ magični napitak! Možda je on eliksir zvezdane svetlosti, a kada otvorite kristalnu posudu u kojoj se nalazi, zalebdi magla duginih boja. I sve što vam treba jeste samo jedna kap, pa da sve vaše ćelije nežno zavibriraju čudnovatim elektricitetom…\nNajzad, kakvu vrstu nastupa uživo može očekivati publika u Novom Sadu, na otvaranju programa Evropske prestonice kulture?\n- Dolazim čak iz La Vernije u Teksasu da napojim ovim magičnim muzičkim napitkom sve divne ljude Novog Sada. Moj fantastični bend i ja predstavićemo muziku sa već pomenutog, najnovijeg albuma „Midnight Star“, kao i muziku sa mojih ranijih izdanja. Nadam se da ćemo kroz ovo zajedničko iskustvo svi osetiti neodoljive vibracije što će nas nositi u noć i još mnogo dalje. Sanjam da bi naš koncert u Novom Sadu trebalo da bude baš ovakav.\nBonus video: Zašto je izgradnja muzeja Đorđa Balaševića podelila Novi Sad\nChrysta BellEvropska prestonica kultureNovi Sad


Art magazin - Galerija Zuzke Medveđove, Bački Petrovac\nAdresa: Muzej vojvođanskich Slovaka, Maršala Tita 23, 21470 Bački Petrovac, Republika Srbija\nTelefon: 021 / 781 377\nRadno vreme: 8 – 14 (ponedeljak – petak)\nOsoba za kontakt: mr Pavel Čanji, direktor\nGalerija Zuzke Medveđove svečano je otvorena u Bačkom Petrovcu 1. jula 1989 godine.\nU okviru Galerije Zuzke Medveđove realizuje se jedna od najznačajnijih likovnih manifestacija Slovaka sa ovog područja - Bijenale slovačkih akademskih slikara, koje je prvi put održano 1991. godine. U sklopu Bijenala je i manifestacija "Likovno savetovanje", koja okuplja značajne stručnjake iz oblasti likovne umetnosti i štampa se "Zbornik radova".\nOsnovni cilj galerije je prezentacija radova prve slovačke akademske slikarke Zuzke Medveđove u sklopu stalne postavke, kao i pojedinačnih izložbi značajnih likovnih umetnika.\nU toku godine galerija realizuje u proseku pet samostalnih i kolektivnih izložbi.


Kako je ranije rekao ministar zdravlja RS Alen Šeranić, prostor za smeštaj pripremljen je u Univerzitetskom kliničkom centru RS, Bolnici “Srbija” u Istočnom Sarajevu, te bijeljinskoj Bolnici.\n– Raspolažemo testovima i zaštitnom opremom za inicijalni prijem pacijenata koji su potencijalno zaraženi ovim virusom, a u slučaju potrebe, biće obezbeđene i veće količine testova i zaštitne opreme. Na nekadašnjoj lokaciji Klinike za plućne bolesti u centru grada, u narednim danima biće adaptiran prostor u smislu karantina, za smeštaj onih osoba kod kojih postoji sumnja na zarazu korona virusom. Za sada je reč o smeštajnom kapacitetu od 50 kreveta – rekli su u ovoj zdravstvenoj ustanovi.\n– U slučaju pojave virusa kod nas, za očekivati je da imamo pozitivne na virus korona, obolele i vitalno ugrožene. U karantin bi bili smešteni ljudi pozitivni na virus korona, oboleli u bolnice, a vitalno ugroženi, odnosno, teško oboleli, u jedinice intenzivne nege, gde postoji i podrška respiratorima i veštačkim plućima. Direktori bolnica u RS i FBiH zatražili su od aktuelnih premijera da bude obezbeđeno što više testova za otkrivanje zaraze i zaštitne opreme za zdravstvene radnike – naglašava Đajić za Srpskainfo.\n- U tu svrhu, obezbeđena je jedna soba za izolaciju. Pre nego ti pacijenti budu hospitalizovani, ostali pacijenti sa odeljenja će biti premešteni na druga odeljnja naše bolnice ili infektivna odeljenja drugih bolnica u RS – kaže za naš list portparol ove bolnice Dalibor Bošković.\nJOŠ JEDAN SMRTNI SLUČAJ Preminuo muškarac (70) iz Prijedora, bio pozitivan na korona virus


Viteški festival Just out kod Despotovca | N1 Srbija\nDespotovac "okupirali" vitezovi iz cele Evrope\n28.08.2017. |18.44 |\nOkolina manastira Manasija kod Despotovca izgledala je tokom proteklog vikenda kao lokacija za snimanje popularne serije Igra prestola. Razlog za to je viteški festival "Just out", koji je ove godine okupio 50 hiljada ljudi. Ljubitelji srednjevekovnog oružja i viteštva došli su iz 17 evropskih zemalja.\nKao u vreme kada je manastir Manasija osnovao despot Stefan Lazarević, njegovu okolinu okupirali su vitezovi u oklopima.\n"Želimo da pokažemo ljudima kako mi doživljavamo život u srednjem veku. Ovde smo da bismo se zabavili, a naročito zbog mačevanja", kaže učesnik iz Francuske Fransoa Erik.\nBorbe vitezova su veoma zahtevne, jer samo su oklopi teški po 50-60 kilograma, a u borbi buzdovanima učestvovale su i žene.\n"Ja imam 4 brata, tako da sam navikla da se malo tučemo", kaže Sara iz Slovenije.\nNeda, učesnica festivala iz Hrvatske poziva sve da im se pridruže.\n"Dođite malo da družite s nama. Videćete da smo mi svi normalni, da nemamo nikakve dijagnoze", našalila se.\nU pauzama između borbi, posetioci su mogli i da nauče nešto o srednjem veku.\n"Želimo da animiramo sve koji dođu da uče o istoriji, da shvate razliku između pravog oružja i onoga što gledaju na filmu", objašnjava Džonatan koji je došao iz Francuske.\nTakođe, točilo se srednjevekovno pivo i kuvalo po srednjevekovnim receptima.\n"Pokušavamo da oživimo to kako su ljudi živeli u 14. veku u Transilvaniji. Da pokažemo ljudima šta su kuvali, kako su se oblačili, kako su plesali u slobodno vreme", kaže za N1 Ana iz Rumunije.\nNajviše posetilaca van Srbije ove godine je došlo iz Francuske, i istočne Evrope, a ove godine prvi put su došli i potomci Vikinga, Danci i Šveđani.\nVitez Festival Despotovac\nJako lepa zamisao, reklamirano u Beogradu, Nisu... Doslo jako puno ljudi, a kapaciteti prostora su daleko manji. Konkretno, binu velika vecina nije mogla da vidi, a stajalo se u gomili prasine... Domaci zadatak za organizatora: Neka pripreme prostor, a onda pocnu da reklamiraju dogadjaj na svakom koraku. Zahvaljivanje AV na angazmanu u govoru organizatora je izgleda postao folklor, na osnovu reakcije ljudi bih rekla da je vecini bio visak...\nJako lepa zamisao ali losa organizacija. Parkinga nema, prevoz je bio ocajan iz grada prema manastiru. Vise je prostora odvojeno za satore sa pljeskavicama nego za satore sa vitezovima. Jedan obicni seoski vasar sa malo boljom zabavom od kafanskih pevaljki.\npotpuna laz,bilo je super


Jedinica Sudske policije preuzela Marokanca osumnjičenog za ubistvo | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 27.1.2021. u 16:03\nSlužbenici Interventno-operativne jedinice Sudske policije u Federaciji BiH danas su na Graničnom prijelazu Rača | Sremska Rača, u skladu s naredbom Kantonalnog suda u Sarajevu, preuzeli osobu inicijala S. E. D., državljanina Maroka, osumnjičenog za ubistvo.\nRadi se o osobi za kojom je Kantonalni sud u Sarajevu raspisao potjernicu.\nU skladu s rješenjem Kantonalnog suda u Sarajevu o određivanju mjere pritvora i naredbom tog suda, osumnjičenika će službenici Sudske policije sprovesti u nadležnu pritvorsku jedinicu – Kazneno popravni zavod, saopćeno je iz Sudske polcije u FBiH.\nKljučne riječi: izdvojeno, Marokanac, sudska policija, ubistvo


Dobojski Info - PUTEVI: Vlažni kolovozi zbog kiše\nPUTEVI: Vlažni kolovozi zbog kiše\nčetvrtak, 10 oktobar 2019 08:49\nFOTO: Dobojski Info | PUTEVI: Vlažni kolovozi zbog kiše\nU usjecima i pored kamenih kosina mogući su sitniji odroni kamenja i zemlje na kolovoz, saopšteno je iz Auto-moto saveza /AMS/ Republike Srpske.\nJednom trakom saobraćaj će se odvijati i na dionici puta Klašnice-Prnjavor u mjestu Potočani, gdje se nastavljaju radovi na popravci kolovoza radnim danima od 8.00 do 17.00 časova.\nSporije zbog radova saobraća se i na dionicama magistralnih puteva Olovo-Kladanj-Stupari, Srebrenik-Orašje, Lanište-Ključ, Doljani-Metković, kao i na putu Jezero-Jajce na području Federacije BiH.\nPUTEVI: Oprez zbog mokrih kolovoza i magle\nPUTEVI: Saobraćaj otežan, kolovozi mokri i klizavi\nViše iz ove kategorije « VRIJEME: Danas sunčano i toplije VRIJEME: Danas oblačno, ponegdje kiša, najviša temperatura 21 stepen »


Nalazite se:Vijesti|Četvrtak, 05 Septembar 2019\nČetvrtak, 05 Septembar 2019 22:16\nInformacija o pregovaračkom postupku bez objave obavještenja-nabavka usluga mobilne telefonije\nČetvrtak, 05 Septembar 2019 11:53\nMinistrica za rad, socijalnu politiku i izbjeglice ZDK Azra Šabanović razgovarala je sa direktorom JU Dom za stara lica Zenica Kemalom Efendićem, koji je nedavno imenovan na direktorsku dužnost.\nEfendić je upoznao ministricu Šabanović sa aktivnostima koje se provode u ovoj ustanovi, a iskazao je i zahvalnost resornom ministarstvu za podršku i redovno izmirivanje troškova smještaja starih i iznemoglih osoba iz ZDK. Također, razgovarano je i planiranim aktivnostima povodom 1. oktobra, Međunarodnog dana starih lica, kojeg ova ustanova obilježava svake godine.\nČetvrtak, 05 Septembar 2019 09:17\nPREMIJER GANIĆ RAZGOVARAO SA PREDSTAVNICAMA UDRUŽENJA DJECE I MLADIH OBOLJELIH OD DIJABETESA U ZDK\nPremijer ZDK Mirza Ganić primio je predstavnice Udruženja djece i mladih oboljelih od šećerne bolesti u Zeničko-dobojskom kantonu, a razgovarano je o inzulin ovisnom dijabetesu sa fokusom na djecu oboljelu od dijabetesa TIP-1 kojih u ovom kantonu ima oko 120.\nPravilna kontrola šećerne bolesti može omogućiti kvalitetan, zdrav i dug život, ali su oboljeli svakodnevno izloženi bolnim ubodima prilikom mjerenja nivoa glukoze i inzulinske terapije. Nove tehnologije kao što su senzori za kontinuiranu kontrolu nivoa glukoze u krvi i uređaji za kontinuirano snabdijevanje organizma inzulinom, tzv. inzulinske pumpe, omogućile su da se broj uboda svede na minimum.\nZbog toga u ovom udruženju traže da se sagledaju mogućnosti uvođenja senzora na listu ortopedskih pomagala u ZDK, kao i da se obezbijede sredstva za nabavku većeg broja inzulinskih pumpi za djecu oboljelu od šećerne bolesti. Važeća lista pomagala predviđa uvođenje i održavanje o trošku Zavoda zdravstvenog osiguranja ZDK do pet inzulinskih pumpi godišnje.\nPremijer Ganić dao je podršku roditeljima u borbi za prava oboljele djece, podržavši i inicijativu "Za život sa manje boli". Rješenja za uvođenje i nabavku ovih pomagala tražit će se u saradnji sa ZZO ZDK i Zavodom zdravstvenog osiguranja i reosiguranja FBiH.


Ministarstvo za infrastrukturu i Sekretarijat za romsku nacionalnu strategiju pokrenuli su krajem 2007. godine akciju legalizacije romskih naselja, a do sada je takvu odluku donelo 14 opština, objavila je leskovačka Regionalna informativna agencija JUG pres.\nLegalizacija romskih naselja je preduslov da opštine dobiju novac za izradu urbanističke dokumentacije za tu akciju, i to su dosad učinili Prokuplje, Pirot, Kruševac, Apatin, Opovo, Bela Palanka, Mladenovac, Sokobanja, Knjaževac, Bor, Srbobran, Negotin, Veliko Gradište i Beočin.\nBačka Palanka, Bujanovac, Topola i Lajkovac su opštine u postupku donošenja odluke o legalizaciji romskih naselja.\nMinistarstvo za infrastrukturu će novac za izradu urbanističkih planova dodeljivati iz sredstava predviđenih za izradu planske dokumentacije za nerazvijene opštine.


Nekretnine Kikinda - Beogradski Oglasi\nKuća na prodaju - Sajan (Kikinda)\nProdajem kucu veoma povoljno CENA: 13.000EUR\nSNIŽENJE 67 m2 kuća , plac 765m2. tako piše u vlasničkom listu . - list nepokretnosti broj 820 k. o . nakovo , opština kikinda. PAŽ...\nProdajem kucu sa velikom bastom CENA: 11.000EUR\nna prodaju starija kuca u idjosu bez vlage , kuca se nalazi u najvisem delu sela sa velikom bastom i dvoristem. kuca pogodna za mlade bracne parove...\nNa prodaju kuca povsine 100m2 CENA: 6.500EUR\nProdajem trosobnu kucu od 100m2 na placu od 1600m2. Kuca poseduje basticu, svinjac, kokosinjac, podrum, tavan, . . . Spolja zahteva ulaganja, iznut...\nStarija kuca, useljiva, ima dvoriste, nusprostorije, dvosoban sa kupatilom, struja, voda, kablovska, internet, treba pogledati.\nProdajem kuću u centru Kikinde od 161 m2, uknjižena 1/1, vlasnik, sa placem od 5,6 ari, parking. Kuća je u centru, 100 m od pijace i pešačke zone, ...\nNa prodaju kuca veoma povoljno CENA: 11.000EUR\nKuća se nalazi u Sajanu, 15 km do Kikinde. Odmah useljiva, bez ulaganja.\nprodajem seosko domacinstvo koje se nalazi u sajanu moze i zamena za kikindu ako di netko iz kikinde zelevo da zivi na selu kuca se nalazi na pola ...\nZVATI na broj 062 961 44 86 Jeftino dvodelna kuća za mlade bračne parove - povraćaj novca. Jer država finansira do 10 000evra za prvu nekretninu m...\nVikendica ima struju bunar sa vodom 2 sobe, kuhinju. Sve je legalizovana i vlasnik sam takodje ima i 1,4 jutra obradive zemlje\nprodajem kucu sa 33 ari zemljista u Ruskom Selu\nKikinda, Rusko Selo\nProdajem kucu129m2, pomocne objekte14m2 i 34m2 koji su legalni i uknjizeni uz 33ari (3242m2) zemljista oko njih, tj. Parcele broj 2464, 2465 i 2466...\nKuca se nalazi u Bašaidu u odličnom stanju! Plac je od 1000 qm od kojih je kuća 200qm Kuća se nalazi u tranzitnom mestu. Beograd 40 min. Novi ...\nNa prodaju veoma povoljno kuca CENA: 14.000EUR\nUSLUŽAN OGLAS ZVATI NA OVAJ BROJ 0621937980 MIROSLAV VLASNIK ,UKNJIŽENO. ZIDANO CIGLOM + STIROPOR FASADA. GAS ,TROFAZNA STRUJA , GRADSKA ...\nProdajem kuću u centru sela Nakovo kod Kikinde, sa velikom obradivom baštom i pratećim objektima. Kuća ima vodu, struju, gas, telefon. Jedan vlasni...\nOglasi za nekretnine, Prodaja i izdavanje nekretnina u Beogradu i Srbiji, stanovi , kuce , poslovni prostor sa ili bez agencija za nekretnine, Kikinda, -


Usred epidemije Vlada Srbije daje za radove na Hramu osam i po miliona eura | Kodex.ME\n07. 07. 2020 - 07:50 Autor: Kodex\nPet dana kasnije Vlada Srbije, prenosi N1, donosi i odluku da iz svoje pozamašne budžetske rezerve pomogne i koronavirusom teško pogođeni Novi Pazar sa 91 milionom dinara.\nN1 podsjeća da nije prvi put da Vlada finansira radove na Hramu Svetog Save iz budžetske rezerve – zapravo to je pravilo već nekoliko godina.\n“To treba da nam pokaže da je oslonac, jedan od bitnih oslonaca vlasti Aleksandra Vučića upravo Crkva. Znate, ovdje je Crkva i napravljena da ide uz nogu vladara. Tako je bilo od Sv. Save na dalje. Tako je bilo čak i u vrijeme Broza. Patrijarh je ljubio ruku Brozu. E, sada je samo obrnuto, vladari ljube ruku patrijarhu”, smatra novinar Slobodan Stupar.


VEČERAS JE NOĆ KRVAVOG MESECA: Za njega se vezuju mnoga proročanstva i dešava se 28 puta tokom jednog veka (VIDEO FOTO) | Novosti.RS\n20. 01. 2019. u 21:20\nU Severnoj i Južnoj Americi kao i u delovima Evrope u večeras će moći da se posmatra pomračenje super Meseca.\nOvo je jedino pomračenje u toku ove i sledeće godine, a Mesec će biti bliži Zemlji i izgledaće veće i svetlije.\nSenka Zemlje će u potpunosti prekriti Mesec tokom 62 minuta, naveli su naučnici i dodali da ukoliko bude vedro nebo fenomen će biti vidljiv u Severnoj i Južnoj Americi, ali i na Grenlandu, Islandu, u Irskoj, Velikoj Britaniji, Norveškoj, Švedskoj, Portugalu i na obalama Francuske i Španije.\nPomračenje Meseca, koje se događa samo 28 puta u jednom veku, mnogi teoretičari zavere vide kao znak upozorenja biblijskog proročanstva koje se ostvaruje.\nDžon Hagi, američki sveštenik, u svojoj apokaliptičnoj knjizi "Četiri krvava Meseca: nešto će se promeniti" sugeriše da je ova pojava ispunjene proročanstva opisanog u svetoj knjizi.\nHagi je napisao da se ovaj fenomen tokom potpunog pomračenja pominje u knjizi proroka Joela 2:31: "Sunce će se pretvoriti u tamu, a Mesec u krv, pre nego što veliki i užasan Gospodnji dan dođe".\n…"mnogi teoretičari zavere vide kao znak upozorenja biblijskog proročanstva koje se ostvaruje."Kakve veze imaju teoreticari zavere sa Biblijom?!