Istine i laži epizoda 84 (HD), domaća serija za gledanje online\nIstine i laži epizoda 84\nBurn 2019 (HD)\nToy Story 4 2019 (HD)\nOphelia 2019 (HD)\nIn the Shadow of the Moon 2019 (HD)\nSlaughterhouse Rulez 2019 (HD)\nBeograd, krajem devedesetih. Grupa srednjoškolaca maturira. Marina Božić je devojka Pavla Filipovića, školskog siledžije. Nakon što Marina uhvati Pavla tokom seksa sa drugom devojkom u kupatilu tokom mature, napušta zabavu.\nNikola Isidorović joj se pridružuje i imaju seks u njegovom autu. Marina ostaje trudna i njen otac, Rade Božić, vlasnik uspešne kompanije hrane za pse RB Group, joj govori da se uda za Pavla, ne znajući šta se desilo između nje i Nikole.\nIstine i laži epizoda 332\nIstine i laži epizoda 331\nIstine i laži epizoda 330\nIstine i laži epizoda 329\nTa noć ispunjena uzbuđenjima, glasnom muzikom i alkoholom, ostaće im svima u sećanju kao kraj jedne ere i početak nove faze u njihovim životima.\nGlumci: Svetislav Goncić, Ljiljana Dragutinović, Feđa Stojanović, Jana Milić Ilić, Zoran Pajić, Stefan Buzurović, Bojana Ordinačev. Jelena Gavrilović, Vladimir Kovačević, Borka Tomović, Sofija Juričan, Žarko Stepanov, Danijel Korša, Anja Mit, Dušan Kaličanin, Sandra Silađev, Bojan Krivokapić. Vladan Dujović, Sofija Rajović, Marina Ćosić, Milan Zarić, Stefan Radonjić, Đorđe Kreća, Branko Jerinić, Ivana Dudić, Aleksandar Srećković, Kristina Jovanović. Jelisaveta Koraksić, Miljan Prljeta, Nikola Ranđelović, Srna Lango, Nenad Ćirić, Jelena Đukić, Milan Kalinić, Marko Gvero, Mirka Vasiljević, Mina Lazarević. Danijela Banić, Marjan Apostolović, Milan Bosiljčić, Ljubomir Ristić, Branislav Tomašević, Isidora Građanin, Dragana Mićalović, Pavle Pekić, Nada Blam, Nikola Stanković. Teodor Vinčić, Mitra Mladenović, Lena Bogdanović, Ivana Popović, Ivan Tomić, Goran Radaković, Miloš Timotijević, Jelica Sretenović, Ivan Đorđević, Daniel…\nTorrent download – 720p BluRay\nTorrent download – 1080p BluRay\nFilmoteka je jedan od najpopularnijih ‘servisa’ za online gledanje filmova i serija u visokoj rezoluciji. Sajt Filmoteka ima sistem pretrage linkova sa drugih sajtova, tako da se nijedan fajl ne nalazi na našem serveru!\nNajnoviji Online Serije sa Prevodom u HD Rezoluciji\nIstine i laži epizoda 328\nIstine i laži epizoda 327\nIstine i laži epizoda 326\nIstine i laži epizoda 325\nIstine i laži epizoda 324\nIstine i laži epizoda 323\nIstine i laži epizoda 322\nIstine i laži epizoda 321\nIstine i laži epizoda 320\nIstine i laži epizoda 319\nMayday 2019 (HD)\nSpider-Man: Far from Home 2019 (HD)\nAnna 2019 (HD)\nCrawl 2019 (HD)\nWicked Witches 2019 (HD)\nCopyright © Filmoteka 2016-2019. Sva prava zadržana.


Zbrinuto 108 ilegalnih imigranata na Paliću | (Vesti - 11. 02. 2012) Subotica.com\nZbrinuto 108 ilegalnih imigranata na Paliću\n11.02.2012. u 13:38h\nGradski štab za vanredne situacije će, u skladu sa preporukom Vlade Srbije, danas i sutra u saradnji sa Elektrodistribucijom Subotica, sagledati potrošnju struje institucija koje nisu od vitalnog interesa za građane i sutra doneti odluku o tome koje gradske ustanove u ponedeljak, 13. i utorak, 14. februara, neće raditi.\nUslužni centar u Gradskoj kući u ponedeljak i utorak radiće po uobičajenom radnom vremenu.\nGradski štab takođe poziva sve sugrađane da maksimalno štede električnu energiju, zbog očuvanja elektroenergetskog sistema zemlje.\nU nekadašnjem restoranu “Fontana“ na Paliću do danas je smešteno 108 ilegalnih imigranata. Uz pomoć Pokrajinskog štaba za vanredne situacije i Robnih rezervi Vojvodine, obezbeđena im je hrana i odeća, kao i grejna tela.\n- pogledajte ostale fotografije azilanata smeštenih na Paliću -\nU prihvatilištu sa prenoćištem u ulici Alekse Šantića 27A, u proteklih 24 sata zbrinuto je 17 lica. U prihvatilištu „Karitas“-a, gde se obavlja centralni prijem svih beskućnika, proteklu noć je provelo 11 lica. Svima je obezbeđen adekvatan medicinski tretman, lekovi i zamena odeće.\nEkipe zimske službe “Čistoće i zelenila” su u pripravnom stanju i reagovaće u slučaju većih snežnih padavina.


SZS i studenti aktivisti ispred RTS-a\nIzvor: RTS, 09.Okt.2019, 17:57\nPredstavnici Saveza za Srbiju održali su konferenciju za štampu ispred zgrade Radio-televizije Srbije, u znak podrške studentima protiv kojih je RTS podneo krivične prijave zbog farbanja ulaza u zgradu televizije.\nProtestu je prisustvovalo i desetak studenata aktivista iz udruženja "1 od 5 miliona".\nČlanica udruženja Valentina Reković iskoristila je ovu priliku da javno pita direktora RTS-a Dragana Bujoševića zašto je podneo krivičnu prijavu protiv studenata, uz pitanje "ko ga je naterao da potpiše papir sa odobrenjem da u RTS uđe žandarmerija i izbacuje studente i građane?"\nPredsednik Demokratske stranke i predsedavajući...\nSzS i studenti protestuju zbog krivične prijave direktora RTS-a\nIzvor: VOA, 09.Okt.2019\nPredstavnici Saveza za Srbiju (SzS) su pred zgradom Radio televizije Srbije (RTS) održali konferenciju za štampu u znak podrške studentima protiv kojih je RTS podneo krivične prijave zbog upada u zgradu javnog servisa tokom protesta dela opozicije u martu ove godine. Protestu je prisustvovalo i desetak...\nDB TANDEM IZ VRHA SRPSKOG PODZEMLJA…\nBivši načelnik Službe državne bezbednosti Srbije...\n05:12: NOVI PAR ZADRUGE 3? Zadrugari videli FLERT Mime Živković i Mirk...\n05:09: Mihajlo Palić: Bivši\n04:46: Miljana POBESNELA kada je čula da Miloš Bojanić misli da je NI...\n04:34: ISTO KAO ALEKSANDRA I DAVID! Marija Kulić OPLELA po Dalili i Dej...\n04:33: Poslednji, treći dan BSF-a\n04:12: IVANA FANKI DŽI?! Gagi se NALJUTIO na Baneta jer smatra da LAŽE...\n04:12: MIONA UŽASNUTA PONAŠANJEM IVANE ŠOPIĆ! Napala je zbog Filipa,...\n03:45: OTKRILA MU SVE! Miljana se POVERILA Mateji Matijeviću, on je odm...\n03:38: RAT BEZ PRESTANKA! Dalila i Tomović PONOVO ušli u ŽESTOK SUKOB...\n03:38: ZOVE ME, VRIŠTI, SAMO JE GLEDALA U JEDNU TAČKU! Gavrić sa kned...\n03:31: Vučić sa regionalnom direktorkom MSP Nemačke\n03:15: SVI SU FEJK, MI SE VOLIMO: Dalila istakla da postoji LJUBAV izme...\n03:15: IZAŠAO BI IZ RIJALITIJA DA MOŽE, OVO JE PONIŽENJE ZA NJEGA: Mi...\n02:39: KRIVO MI JE ŠTO SAM ISPAO INDIJANAC PREMA MILICI ZBOG NEKOGA KO ...\n02:25: Srednji kurs dinara 117,61\n02:10: ZAKUNI SE DA ĆEŠ ME VOLETI POSLE TOGA! Miljana nije sigurna da ...\n02:10: TOMOVIĆ PONOVO PROGOVORIO O STANIJI: Ono što je rekao joj se ne...\n01:59: OPŠTA POMETNJA ZBOG MUŠKARACA! Tara OSULA PALJBU po Mini i Ivi ...\n01:54: HALIDOVA PRETUČENA LJUBAVNICA SPREMA SPEKTAKL: Na suđenje dolaz...\n01:53: RADE JARAK - Drugi dio\n01:46: Facebook ulaže više od pola milijarde dolara u tehnologiju za ...\n01:42: DORTA JAGIĆ: Noćni uspon u Kuljače\n01:40: ISPITUJE SE UZROK TRAGEDIJE U PRIVATNOJ ORDINACIJI: Dušankino sr...\n01:39: JELENU GOLUBOVIĆ BRUTALNO DAVILI I UDARALI: Masovna TUČA u Paro...\n01:37: HITNA POMOĆ! DIĆIĆE RUKU NA SEBE!? Miljana Kulić u AGONIJI na...\n01:36: VIDEO: Test 2019 Mercedes-Maybach S650\n01:30: Sveže jutro, tokom dana sunčano, do 27 stepeni\n01:29: Stiže novi League of Legends heroj – Senna\n01:26: Zadrugarima pušten POLJUBAC Mine i Mateje, Tomović PREBLEDEO, T...\nPredstavljanje knjige „Depeše iz duše“\nKoncert "Zoran peva Arsena" 15. novembra u Kombank dvorani\nPozorišni Kustendorf na Mećavniku\nDan pre: 08.Okt.2019\nDan posle: 10.Okt.2019


Početna > Mineralna đubriva > Anticlor Fe 24\nTEČNO MINERALNO ĐUBRIVO NK\nAnticlor Fe 24 omogućava poboljšanje vegetativnog stanja biljke nastalog usljed nedostatka željeza. Preparat je namijenjen za folijarnu primjenu, ali se može primjeniti i preko korjena u slučaju da nema značajnih promjena pH. ANTICLOR Fe 24 se može primjenjivati tokom čitave godine, osim kada su biljke u punoj vegetativnoj aktivnosti.\nKalijum oksid (K2O).......................................... 11%\nŽeljezo (Fe) EDTA - helat ................................................3%\n*Kalijum oksid i željezo koje se nalaze u ovom proizvodu su potpuno rastvorljivi u vodi.\nDOZIRANJE I NAČIN UPOTREBE (putem lista)\nVOĆE, POVRĆE, CVIJEĆE, CITRUSI, VINOVA LOZA, INDUSTRIJSKE BILJKE 250 - 350 ml/hl Tretirati čim se pojave prvi simptomi hloroze. Ponoviti 2 do 4 puta u sedmičnom intervalu.\nCVIJEĆE, POVRĆE, UKRASNE BILJKE 150 - 200 ml/hl


октобар 9, 2018 | Beogradske vesti\nMinistar finansija Siniša Mali je 5.juna 2018.godine rekao da će se Nacionalni stadion graditi 17 kilometara od centra Beograda, u Ostružnici,ali izgleda da je došlo do preokreta. Nacionalni stadion,prema novim najavama,trebalo bi da se gradi u Surčinu nakon što je Ministarstvo zaštite životne sredine dalo pozitivno mišljenje na stratešku procenu uticaja Prostornog plana posebne namene koje je uradilo Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture,kako prenosi Tanjug. Prema tadašnjim najavama,Nacionalni stadion trebao bi da prima 60.000 gledalaca a stadion je projektovala „Fenvik Iribaren arhitekts“ kojoj je sedište u Madridu. Najavljeno je i da prvi temelji…\nBEOGRAD - OSTALE GRADSKE VESTI, BEOGRAD - Sport, Beograd - Vesti Beograd, GRADSKE VESTI BEOGRADNacionalni stadion\nSpomen statua posvećena rok muzičaru Nenadu Raduloviću-Neši Leptiru otkrivena je 17.12.2011.godine. Nalazi se na Platou, koji se otvoren istog dana, a nosi ime popularnog muzičara ispred UK Palilula. Na postamentu je napisano: „Plato Nenada Radulovića – Neše Leptira“. Statua je delo akademskog slikara Dragana Ristića, i čine ga kameni postament i statua- metalna gitara i krilo leptira.\nBEOGRADSKI SPOMENICINeša Leptir, Spomen, statua\nPlato ispred Ustanove kulture Palilula u Beogradu od 17.12.2011.godine nosi ime muzičara Nenada Radulovića – Neše Leptira. Istog dana je otkrivena i statua na kojoj je napisano: „Plato Nenada Radulovića – Neše Leptira“. Statua je delo akademskog slikara Dragana Ristića, i čine ga kameni postament i statua- metalna gitara i krilo leptira. Plato je dobio ime na inicijativu novinara Milorada Roganovića i predsednika Opštine Palilula Danila Bašića. Plato je rekonstruisan decembra 2015.godine. Nenad Radulović je bio rоk muzičar, pеvač bеоgradskе grupе Pоslеdnja igra lеptira, po kojoj je i dobio nadimak Neša Leptir. Njegova smrt je…\nBEOGRAD, BEOGRADSKE ZANIMLJIVOSTIPlato Neše Leptira\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Vlade Republike Srbije saopštilo je danas da su pripadnici policije u Novom Sadu po nalogu nadležnog tužilaštva preduzeli sve mere i radnje iz svoje nadležnosti na rasvetljavanju svih okolnosti prijavljenog pokušaja otmice 12-godišnje devojčice. U saopštenju se navodi da je temeljnim proveravama utvrđeno da se 3. oktobra nije radilo o pokušaju otmice, niti o bilo kojem drugom krivičnom delu, kao i da prijavljeni opis događaja ne odgovara činjeničnom stanju. O svemu je obavešteno Osnovno javno tužilaštvo u Novom Sadu, koje se izjasnilo da u navedenom događaju nema…\nU Centru za kulturu Vlado Divljan 14.10. od 20 časova odigraće se predstava „Ženski razgovori“. Predstava je urađena po knjizi Duška Radovića. Igraju: Života Vučić, Slađana Radivojević, Radmila Trošić, Dušan Jović, Mina Zdravković, Zorica Krunić, Dragana Radojičić, Ivana Veljović, Milica Sekularac, Ivan Simonović, Vasilije Petrović, Aleksandar Batočina, Tadija Radivojević, Jana radivojević i Miloš Milošević. Besplatne karte možete preuzeti 10.10. na blagajni Centra od 12h do 20h.\nBEOGRADSKA POZORIŠTA, GRADSKE VESTI BEOGRAD, UK PALILULABesplatna predstava\nGradska оpština Zvеzdara pоvоdоm Dana оpštinе (16. оktоbar), u saradnji sa Ustanоvоm kulturе „Vuk Stеfanоvić Кaradžić” i „Pan tеatrоm”, pоklanja građanima оpštinе Zvеzdara bеsplatnе ulaznicе za dvе prеdstavе: -15.10.2018. u 19 sati u „Pan tеatru”, Bulеvar kralja Аlеksandra 298- prеdstava „Jači smо оd sudbinе” -16.10.2018. u 19 sati u UК „Vuk Stеfanоvić Кaradžić”, Bulеvar kralja Аlеksandra 77a-prеdstava „Кaо da sam tе sanjaо”. Zaintеrеsоvani građani ulaznicе mоgu rеzеrvisati pоzivоm na brоj tеlеfоna 3405-980 radnim danima (pоnеdеljak-pеtak) u pеriоdu оd 8 dо 15 sati,saopštavaju iz opštine Zvezdara. Foto:arhiva/Beogradske vesti\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je za RTS da je jedna osoba uhapšena zbog sumnje da je učestvovao u tuči u jеdnоm ugоstitеljskоm оbjеktu u Bеtоn hali u Bеоgradu. Gospodin Stefanović je izjavio da su indetifikovane i ostale osobe za kojima se traga. Podsećamo vas da je u subotu uveče nekoliko osoba sa palicama ušlo u jedan ugostiteljski objekat i demoliralo ga pri čemu je nekoliko osoba povređeno. Foto:Ilustracija/pixabay\nUhapšeni osumnjičeni da su u Novom Sadu pretukli mladiće albanske nacionalnosti\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih pоslоva u Nоvоm Sadu uhapsili su čеtiri оsоbе zbоg sumnjе da su pоčinili krivična dеla nasilničkо pоnašanjе i tеška tеlеsna pоvrеda. Pоlicija jе uhapsila V. R. (1996), D. R. (1995), M. Z. (1999) i J. P. (1994) zbоg sumnjе da su u nеdеlju, оkо pоla tri ujutru, u Futоškоj ulici prеtukli i nanеli tеškе tеlеsnе pоvrеdе dеvеtnaеstоgоdišnjaku iz Prizrеna, a lakšе pоvrеdе dvadеsеttrоgоdišnjaku iz Nоvоg Sada. Pоvrеđеni mladići su albanskе naciоnalnоsti. Оsumnjičеnima jе оdrеđеnо zadržavanjе dо 48 časоva nakоn čеga ćе, uz krivičnu prijavu, biti privеdеni nadlеžnоm…


Stilske greške pri kupovini visokih potpetica | Sito&Rešeto\nNaslovna Moda Highlight Stilske greške pri kupovini visokih potpetica\nGreške koje pravimo pri kupovini cipela sa visokim štiklama!\nBudite pažljive u odabiru obuće sa visokim potpeticama jer loš izbor obuće može umnogome da ugrozi vaš styling.\nPre svega, izbegavajte ekstremno visoke platforme.\nPlatforme su i dalje u trendu i sasvim lepo nas podsećaju na lude 70-te. Ponekad dobro dođu da nadomeste neki centim visine, a odlično idu uz espadrille u letnjim varijantama. Međutim, nekad je manje zaista mnogo više.\nNaša preporuka vam je da ekstremno visoke platforme, ipak, ostavite seksualnim radnicama.\nKupujete obuću pogrešne veličine\nBez obzira na to što je bila odlična rasprodaja i niste mogle da propustite tako dobru investiciju, a pored toga, mnogo su vam se i dopale, izbegavajte da kupujete veću ili manju veličinu obuće od one koju bi trebalo da nosite. Da biste znale da ste odabrale pravu veličinu cipela, potrebno je da malo hodate u njima po radnji, pre nego se latite novčanika.\nPravilo broj 1 – nikada ne kupuj obuću na odmornu nogu. Posle posla je sasvim OK vreme za kupovinu obuće, kada su vam noge već pomalo umorne i nadute. Pomalo!\nPravilo broj 2 – lakovane cipele kupujte broj veće. Inače ćete zažaliti već nakon prvog nošenja, bez obzira na to koliko dobra i kvalitetna marka bila.\nCipela treba da vam je udobna. Prsti lepo smešteni, da možete da ih pomerate. Petu lako da odvojite od pete cipele. Peta ne sme da vam ispada ili bude zaglavljena. Kaiščići sandala da vam se ne urezuju u kožu. Peta ne sme da viri iz otvorene obuće – sandala i papuča. Potrebno je da ostane oko 1 cm lufta. Prsti, takođe, nipošto ne smeju da vire iz otvorene obuće s prednje strane. Bar pola centima prostora da ostane.\nČuvajte se animal printa\nAnimal print je print koji nikada ne izlazi iz mode. U svakom slučaju, može da bude vaš veliki uspeh ili još veća greška.\nObuća sa animal printom treba da bude jednostavna i da ima stilizovanu formu. Bez dodatnih detalja. Inače, propast.\nPreviše detalja na obući\nVisoke potpetice sa previše ornamenata mogu da budu problematične. Obično loše izgledaju i teško ih je kombinovati.\nJednostavna obuća sa tek ponekim detaljom je savršen izbor koji se ističe.\nPreviše su sjajne\nSjaj je prihvatljiv kada je obuća u crnoj boji ili nude.\nUkoliko želite obuću u žutoj, crvenoj ili ciklama boji, opredelite se za antilop kožu, u kojoj te jake boje mnogo bolje i elegantnije izgledaju.\nPrethodni članakItalijanski kandidat za Oskara, film ”Izdajnik”, u domaćim bioskopima\nSledeći članakFilmska preporuka: Vadi noževe – Daniel Craig, Jamie Lee Curtis i Don Johnson u glavnim ulogama


POSLE 74 GODINE: Američki ratni veteran konačno dobio diplomu srednje škole | Novosti.RS\npetak, 22. 03. 2019. u 23:33\nVAŠINGTON - Veteranu Drugog svetskog rata Polu Snou (94) konačno je, posle 74 godine, uručena diploma srednje škole.\nKako objašnjava AP, Snou bi dobio diplomu još pre 74 godine, da se nije prijavio u vojnu službu.\nPROČITAJTE JOŠ - SAD: Dobila diplomu srednje škole u 97. godini\nPrema navodima lokalnog lista, Snou, koji je poreklom iz Vustera, grada u saveznoj američkoj državi Masačusets, prijavio se da služi u američkoj mornarici 1943. godine, dan pre svog 18-og rođendana. Tri godine kasnije je razrešen dužnosti.


22. sednica Skupštine grada zakazana za 4. februar - Glas Zaječara\nHome Politika 22. sednica Skupštine grada zakazana za 4. februar\n22. sednica Skupštine grada zakazana za 4. februar\nSkupština grada Zaječara zasedaće narednog ponedeljka, 4. februara. Pred odbornicima će se naći dnevni red sa trinaest tačaka.\nPrvo ovogodišnje zasedanje skupštine zakazano je za naredni ponedeljak, 4. februar.\nZasedanje Skupštine grada Zaječara odvijaće se po sledećem dnevnom redu:\n1. Pretres Predloga Statuta grada Zaječara;\n2. Pretres Predloga Odluke o angažovanju revizora za obavljanje eksterne revizije završnog računa Budžeta grada Zaječara za 2018. godinu;\n3. Pretres Predloga Odluke o lokalnim komunalnim taksama;\n4. Pretres Predloga Odluke o izmenama Odluke o komunalnom uređenju na teritoriji grada Zaječara;\n5. Pretres Predloga Odluke o izmeni Odluke o davanju u zakup poslovnih prostorija grada Zaječara;\n6. Pretres Predloga Programa korišćenja sredstava budžetskog fonda za zaštitu životne sredine grada Zaječara za 2019. godinu;\n7. Pretres Predloga Programa za sprovođenje mera za podsticanje rađanja dece na teritoriji grada Zaječara;\n8. Pretres Predloga Odluke o načinu, kriterijumima i postupku dodele sredstava iz Budžeta grada Zaječara za podsticanje projekata od javnog interesa koje realizuju udurženja;\n9. Pretres Predloga Pravilnika o utvrđivanju Javnog interesa;\n10. Pretres Predloga Rešenja o davanju saglasnosti na Pravilnik o pružanju usluga u Ustanovi za dnevni boravak dece i omladine ometene u razvoju u Zaječaru;\n11. Pretres Predloga Zaključka o davanju mišljenja o Inicijativi za izmenu i dopunu Zakona o teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije;\n12. Razmatranje Zapisnika o kontroli primene Zakona u oblasti materijalno-finansijskog poslovanja, namenskog i zakonitog korišćenja sredstava kod indirektnog budžetskog korisnika Mesne zajednice “Veliki Jasenovac” – Veliki Jasenovac u periodu od 01.01.2014. do 31.12.2017. godine;\nPočetak zasedanja zakazan je za 10 časova.\n22. sednica skupštine grada Zaječara\nPrethodni tekstSvetosavski pohod okupio planinare iz cele Srbije\nNaredni tekstVaspitač PU”Đulići” dobitnik Svetosavske nagrade


Uspešna premijera filma „Težina lanaca 3” Borisa Malagurskog u evropskim gradovima – RASEJANJE.info\n01.11.2019 01.11.2019 Katarina\tBoris Malagurski, Težina lanaca\nBoris Malurski sa publikom u Beču\nFoto: Fejsbuk stranica Borisa Malagurskog\nNakon veoma uspele premijere film „Težina lanaca 3” Borisa Malagurskog u Americi i Kanadi srpsko – kanadski filmski producent, režiser, pisac politički komentator, televizijski voditelj uspešno je startovao i u Evropi. Promocije filma održane su u mnogim gradovima širom Evrope (Beču, Minhenu, Nirnbergu, Frankfurtu, Luksemburgu, Lozani i Lionu) a slede još u Cirihu, Štutgartu, Lauterbahu, Insbruku, Salcburgu, Lincu, Gracu i Ljubljani).\n„Težina lanaca 3” je najnovije ostvarenje filmskog serijala, po kome je Boris Malagurski postao veoma popularan. Treći deo kontroverzne dokumentarne trilogije objašnjava kako vojno-industrijski kompleks, multinacionalne korporacije i političke interesne grupe ugrožavaju zdravlje i opstanak ljudi, sa posebnim fokusom na Srbiju i druge države širom sveta poput Kube, Čilea, Italije i Bolivije. Film ne zaobilazi ekonomski pritisak neoliberalnog poretka u svetu, koji se u jurnjavi za profitom ne osvrće na negativne globalne ekološke i klimatske posledice. „Kroz analizu zločina protiv prirode, genetske modifikacije hrane i pitanja klimatskih promena, film razotkriva sistem u kojem živimo i predstavlja inspirativne priče koje će vas naterati da se pokrenete i preduzmete inicijativu za promene“, istakao je Malagurski.\nVeliko interesovanje za film „Težina lanaca 3” u Minhenu\nU nekih gradovima zbog velikog interesovanja u toku večeri film je prikazan dva puta. Kao i na prethodnim projekcijama filmova „Težina lanaca 1 i 2“ Boris Malagurski je odgovarao na pitanja publike. On je ujedno apelovao na sve prisutne, da svako svojim angažmanom doprinese širenju svesti o potrebi za sistemskim promenama. Slikanje, druženje i davanje donacija kako bi pomogli i podržali njegov rad, takođe su bili sastavni deo ove promocije.\nRođen je 1988. godine u Subotici, školovao se u Kanadi i danas živi u Beogradu. Objavio je sedam dokumentarnih filmova. Uređivao je i vodio tv emisije „Revolucija“ i „Globalno“. Od 2017. godine sarađuje sa Sputnikom. Vlasnik produkcijske kuće „Malagurski Cinema“. Beogradski dnevni list „Politika“ nazvala ga je „srpskim Majklom Murom“ jer je priznao da je koristio post – produkcijske tehnike slavnog američkog režisera. Ovaj „nadimak“ kasnije su preuzeli mnogi mediji u Srbiji i inostranstvu. Sa premijerom „Težina lanaca 3“ Malagruski nastavlja:\nEvropska turneja se završava premijerom u Ljubljani 08.11.2019. u 20.00 časova\n← Istorijat SPKD „Prosvjeta“\nU Karlsrueu proslavljena parohijska slava Prepodobna majka Paraskeva →\nDruženje uz fudbal u Štutgartu\n13.02.2020 14.02.2020 Katarina


SVET U RASPADU | Građanski demokratski forum\nSVET U RASPADU\nPitao sam se poslednjih decenija za čim zapravo to ljudi s naših prostora žale kad pominju Tita i Jugoslaviju, za čim to žale ljudi celog sveta kada se pomene čak i Hladni rat? Od koje je vrste ta nostalgija?\nSigurno ne misle da je to bila ideja raja, pouzdano ne žale za atomskim skloništima, kao što ni sutra neće žaliti za maskama koje ko zna da li sprečavaju koronu. Ne žale ni za komunističkim lagerima i nestašicama, neprobojnim granicama, terorom i regresijom i balsamovanim liderima, ne žale za komunističkim sivilom, kao ni za antikomunističkom histerijom. Njihov san sigurno nije da sve to vide obnovljeno, sva ta carstva i sultane, sve te pretnje i strahove.\nOno za čim žale je odredjeno stanje uma koje je postojalo nekad, a sad ga više nema. Žale za onim stanjem uma koje se tada smatralo normalnim i legitimnim: da narodi žive unutar istog političkog entiteta, a da nemaju nužno istu religiju, isti jezik, a ni istu istorijsku putanju. Žale za tim da odu kod suseda koji ne deli s njima sve to i da na miru u istinskom prijateljskom razgovoru bez opterećenja i predrasuda kao da čine neki prekršaj ili podvig – čestitaju jedan drugom različite praznike, da pojedu pritom drugačija jela i kolače, da nazdrave pićima koja nisu njihova, pod krovovima koji nisu kao njihovi, i da se nadju jedno drugom u svakoj potrebi bez opterećenja i predrasuda – koje im svako veče saopštavaju preko televizije i naredno jutro jutro opet u novinama.\nViše je nego jasno da narodi koji praktikuju čak i značajne različitosti ne žive ništa bolje kad žive jedni bez drugih, jer etnička pripadnost, identitetska razularenost, religija ili rasa ne čine legitimne temelje za izgradnju nacija. Naprotiv, sužavaju ih do turobnih bankrota i nestanaka.\nTragedije koje su pogađale moju epohu bile su paradoksalne. Velikodušni ideali moje mladosti nestali su bez traga. Diskreditovani su univerzalnost, harmonični procvat prožimajućih kultura, konvergencija vrednosti i jednakost u ljudskom dostojanstvu. Usred sveopšte prisutne i izvikane globalizacije doživeli smo velika zatvaranja i zagledanosti u sopstveni pupak, većinska stanovništva nisu postala tolerantnija, već paradoksalno i grubo manje tolerantna – a usitnjavanjima izgleda da nema kraja. Rasparčavanje ima tendenciju da nikada ne prestane, iako je postalo jasno da nije nikakvo adekvatno rešenje. Danas je svako ko je drugačiji potencijalni izdajnik. To je očigledni katastrofalni rezultat razbijanja celina gde narodi žive jedni pored drugih i jedni s drugima. Danas oni čak i kada su zajedno u istoj državi – žive sasvim odvojeni. Narodi, koji su apstrakcija, žive u odvojenosti koja sve samo nije apstraktna.\nSvet pliva u posledicama konzervativnih revolucija tačerizma i reganizma. Desnica više ne oseća sramotu. Percepcija velikih zločina doživela je kolebanja. Ideje Bžežinskog ubiraju plodove svoje pobede. Misao Adama Smita, formulisana u XVIII veku, a prema kojoj bi svaka osoba trebalo da dela prema sopstvenim interesima i sebičnostima, jer svaka od tih sebičnosti ponaosob donosi korist celom društvu, danas je pretvorena u složenu i misterioznu operaciju koja nas dovodi do situacije da jedan procenat ljudi poseduje osamdeset procenata ukupnog svetskog bogatstva. To je ta “nevidljiva ruka” ili kako se to danas popularno zove “svetska zavera”. Taj termin najčešće zloupotrebljavaju oni kojima upravo ta nevidljiva ruka, negde velika a negde mala, omogućava svaku nečasnost, nekažnjeno ubistvo, kradju i prevaru, prevashodno nad svojim narodom. Pravilo je pritom da što su manji, to se više kriju iz prostački lažnog nacionalizma, kako bi u svom malom skučenom svetu koristili mrvice svetske pometnje i podlosti.\nNa taj način, i kod nas, kao i u celom čovečanstvu se rastače društveno tkivo. Najsnažniji primer ohole sebičnosti smo doživeli od globalnog lidera, Sjedinjenih američkih država. Umesto da pomognu poraženom sovjetskom bloku, kao što su pomogli Evropi i Japanu posle Drugog svetskog rata, oni su se potrudili da ga raskomadaju, nasladjivali su se svojom pobedom, otimali bivše države sovjetskog bloka i pripajali ih svojem vojnom savezu. Smetnuli su s uma da je velokodušnost često najbolje rešenje. I upravo zato, jer su tretirali svoje dojučerašnje neprijatelje kao neprijatelje zauvek, suludo smatrajući da sve zemlje sveta treba da im budu saveznici ili štićenici – kažnjeni su nesposobnošću da očuvaju svoj moralni kredibilitet, koji je nekad bio ogroman, a sad ga nigde nema. Čak se i Evropa distancirala od njih takvih.\nNije svet zaboravio koliko mu je draga Amerika i koliko nam je potrebno sve što ona predstavlja i sve ono što je dala ostatku planete. Ali, sopstvenu ulogu arbitra su oni sami doveli u ćorsokak. Takvo delovanje je dovelo u krizu i epohalni evropski projekat ujedinjavanja. Evropa je od sopstvenog kolonijalizma svojevremeno ustuknula, napustila teritorije kojima je vladala, odmerivši pametno granice te dominacije. Amerika to nije uspešno obavila, pa je to imalo za posledicu i krizu unutar evropskih ujedinjavanja. Ni u Evropi lideri različitih nacija nisu hteli da se odreknu ni mrvice svog dela suvereniteta. To je u biti isto ono divljanje sebičnosti Homo sapiensa koje se dogadjalo tokom raspada Jugoslavije, prikriveno tobožnjom brigom za nacion. Amerika danas cicijaši, dok je Evropa krhka, hibridna gradjevina, a Jugoslavije više nema osim u našim nostalgijama.\nDanašnji svet želi profit bez troškova, to je ideal kojem današnji kapital uglavnom teži. Takvi uslovi su slični ropstvu. Nije možda daleko dan kada će se pojaviti antieksploatatorske jedinice. Jer drugog izbora neće biti. Ni kamere za nadzor tada neće biti od velike pomoći.\nNenad Prokić, član Saveta GDF


Državni vrh na čelu sa Slobodanom Miloševićem, Mirjanom Marković i njihovim partijskim drugovima, odluči ko je neprijatelj, izdajnik i strani plaćenik, izda nalog tajnim službama za praćenje te osobe. Praktično, svi koji su ubijeni prethodno su atipično praćeni i prisluškivani.\nOperativci koji to rade često ne znaju šta je krajnji cilj, ali zato njihovi šefovi u Službi znaju. Na taj način pripreman je teren za JSO, čiji su predstavnici u saradnji sa kriminalcima uglavnom stupali na scenu kada je trebalo pucati.\nJSO je bila oružana jedinica tajne službe, formirana za obavljanje prljavih poslova. Uglavnom nekoliko minuta pre ubistva operativcima se naređuje da prekinu svako praćenje i prisluškivanje.\nParalelno sa tim, prethodno su podobni novinari, po nalogu političara ili Službe, pripremali atmosferu javnog linča osobe čije se ubistvo priprema. Posle ubistva, policija je uglavnom služila ne da radi istragu, već da izda šturo saopštenje da se dogodilo ubistvo i da su počinioci nepoznati. Kada je bilo potrebno, logistiku su pružali predstavnici Vojske, odnosno vojne službe. Po izvršenom zločinu, političari su davali izjave u kojima su opravdavali zločine, mediji to prenosili, istraga je tapkala u mestu i krug je bio zatvoren tako što je javnosti putem medija sugerisano da je taj koji je ubijen i trebalo da bude ubijen. Svi ti ljudi koji su promenjivali takav mehanizam uglavnom su ostali da rade i u službama i u medijima i posle promena 5. oktobra. Matrica je bila ista i kada se pripremalo ubistvo premijera Srbije Zorana Đinđića.\nRadomir Marković postavljen je za načelnika DB-a u oktobru 1998. godine, kada je sa tog mesta smenjen Jovica Stanišić. Marković je bio čovek od poverenja Mirjane Marković i Slobodana Miloševića. Na čelo Službe došao je iz policije, gde je od ’97. godine bio načelnik Resora javne bezbednosti. Prethodno je u junu ’93. godine rukovodio akcijom hapšenja lidera Srpskog pokreta obnove Vuka Draškovića i njegove supruge Danice, kada je bračni par Drašković brutalno premlaćen.\nBio je u veoma bliskoj vezi sa porodicom Milošević-Marković, jer je Marka Miloševića vodio u lov i učio ga da puca. Dolaskom Radomira Markovića u službu DB-a na važno mesto, kršenjem svih pravila i propisa, dolazi i predstavnik SPS-a.\nUroš Šuvaković bio je član Glavnog odbora SPS-a. Od 27. novembra 1998. godine radio je u analitici DB-a. Danas vodi udruženje "Sloboda“, brani lik i delo Slobodana Miloševića i piše kolumne. Po funkciji koje je imao u Službi, morao je da zna sve zločine i ubistva koja su se pripremala zato što je analitika najvažniji segment Službe, jer tu dolaze sve informacije koje prikupe operativci i tu se prave dosijei.\nNa funkciji zamenika načelnika analitike DB-a Šuvaković je bio kada su ubijeni Slavko Ćuruvija, četvorica funkcionera Srpskog pokreta obnove, Ivan Stambolić i kada je bio pokušaj ubistva Vuka Draškovića u Budvi. Predstavnici SPS-a i JUL-a, posle promene vlasti 2000. godine, kada je počelo otkrivanje zločina koje je počinila Služba, tvrdili su da nisu imali nikakve veze sa tajnom policijom. Međutim, takve tvrdnje demantovane su saznanjem da je upravo Uroš Šuvaković bio zamenik načelnika analitike.\nPored predstavnika nevladinih organizacija, i novinari i mediji koji nisu pristajali da budu pod kontrolom Miloševićevog režima proganjani su od samog početka. Vrhunac histerije događa se od kraja 1998. godine. Sa početkom intenziviranja sukoba na Kosovu, a pre NATO-bombardovanja, trebalo je naći načina kako da se zabrani kritika Miloševićevog režima, koja se tada mogla čuti samo putem nezavisnih medija.\nZato Vlada narodnog jedinstva Mirka Marjanovića, koju su činili SPS, JUL i Srpska radikalna stranka, odlučuje da se donošenjem protivustavnog zakona o informisanju i raznim uredbama obračuna sa takvim novinarima i medijima.\nU oktobru ’98. godine usvojen je protivustavni Zakon o informisanju, koji je značio gušenje osnovnog prava, predviđenog Ustavom: slobode govora i mišljenja.\nPo tome će ostati upamćen donedavno generalni sekretar Srpske radikalne stranke Aleksandar Vučić, koji je tada bio ministar za informisanje. Presude o milionskim novčanim kaznama protiv nezavisnih medija donosile su se preko noći. Pošto to niko nije mogao da plati u roku od 24 sata, logično je bilo da sledi gašenje novina, a kod ostalih, koji nisu kažnjeni, dovodi do autocenzure.\nU to vreme počinju intenzivniji sukobi na Kosovu. Zapad mesecima preti da će uslediti NATO-bombardovanje, ako se kriza ne reši mirnim putem.\nNa početku bombardovanja ubijen je i novinar Slavko Ćuruvija.\nPrethodno je putem državnih medija obeležen kao izdajnik. Predstavnici vlasti najavljivali su da će se, ako počne bombardovanje, obračunati sa svim izdajnicima u zemlji, čime je, uz pomoć Službe, medija i političara, stvarana atmosfera koja kasnije treba da u javnosti opravda ubistvo novinara Slavka Ćuruvije.\nDa je u Službi bezbednosti u vreme Miloševića preovladavalo mišljenje da sve koji su od strane režima proglašeni za izdajnike treba ubiti najbolje pokazuje komentar Dragana Filipovića, tada visokog funkcionera DB-a.\nSve u vezi sa ovim ubistvom odmah je ukazivalo da se radi o rukopisu DB-a. Međutim mediji tada ćute. Bombardovanje traje, u zemlji je vanredno stanje.\nFunkcioner JUL-a i savezni ministar Goran Matić u maju 2000. godine za "Tanjug“ izjavljuje da oni koji postavljaju pitanje ko je ubio Ćuruviju destabilizuju državu.\nMilan Radonjić, tadašnji načelnik beogradskog centra DB-a, u međuvremenu je oslobođen i optužbe za učešće u ubistvu četvorice funkcionera Srpskog pokreta obnove na Ibarskoj magistrali. Dežurni u beogradskom centru DB-a na dan ubistva Ćuruvije, kao i u vreme zločina na Ibarskoj magistrali, bio je Cvjetin Milinković, koji je preminuo 2006. godine. Miroslav Marković, koji je potpisao tekst "Ćuruvija dočekao bombe“, radio je do nedavno u dokumentaciji Politike.\nDragan Hadži-Antić povukao se iz javnosti, bavi se zastupanjem interesa Kube u Srbiji i zajedno sa Urošem Šuvakovićem promoviše knjige Mirjane Marković.\nOna je pobegla iz zemlje neposredno pre ubistva Zorana Đinđića i pored toga što je protiv nje bila podneta krivična prijava kao inspiratora ubistva Ćuruvije. Tu prijavu podneo je brat Slavka Ćuruvije, Jovo Ćuruvija. Nikada nije saslušana. Danas živi u Rusiji, gde je dobili politički azil.\nPosle 5. oktobra prioritet novom rukovodstvu DB-a bio je otkrivanje ubica Slavka Ćuruvije, Ivana Stambolića, četvorice funkcionera Srpkog pokreta obnove, kao i pokušaja ubistva Vuka Draškovića.\nU međuvremenu, donete su pravosnažne presude za ubistvo na Ibarskoj magistrali, za ubistvo Stambolića i pokušaj ubistva Vuka Draškovića u Budvi 2000. godine. Podignuta je zajednička optužnica za ubistvo Stambolića i pokušaj ubistva Vuka Draškovića u Budvi i u tom postupku prvi put se kao naredbodavac pojavljuje Slobodan Milošević, ali i Mirjana Marković. Taj postupak je bio i prvi u kojem je otkrivena i uloga koju tad ima Vojska u pripremi za ubistvo Vuka Draškovća.\nDa je režim Slobodana Miloševića bio spreman na sve najbolje pokazuje činjenica da je tokom NATO-bombardovanja žrtvovano 16 radnika RTS-a. Naređeno im je da ostanu u zgradi, iako se znalo da će zgrada biti bombardovana.\nZa to ubistvo optužen je i na 10 godina zatvora osuđen samo tadašnji generalni direktor RTS-a Dragoljub Milanović. Tokom čitavog toka istrage Milanović je negirao mogućnost da je mogao znati da će zgrada RTS-a biti bombardovana. Međutim, tadašnji načelnik analitike u beogradskom centru DB-a Vlada Nikolić otkriva šta se dešavalo te noći.\nVlada Nikolić: Naravno, ono što je bilo... Sva saznanja koja je Služba imala o tome prezentovala je višim instancama i baš zato što smo očekivali da se tako nešto desi meni je bilo jezivo to saznanje da su ti ljudi praktično žrtvovani.Ova izjava Vlade Nikolića praktično potvrđuje tvrdnje porodica poginulih radnika RTS-a, koji godinama zahtevaju od nadležnih da kazne sve koji su znali i bili krivi za žrtvovanje radnika RTS-a.\nDragoljub Milanović osuđen je juna 2002. zbog odgovornosti za pogibiju 16 radnika RTS-a. On međutim, po svemu sudeći, nije jedini krivac za pogibiju radnika RTS-a, pitanje je samo ko koga štiti i dalje. Milanović je zatim do pravosnažnosti presude na slobodu pušten odlukom Vrhovnog suda Srbije. Javnost je bila šokirana takvom odlukom Vrhovnog suda. Rešenje je međutim donelo veće Vrhovnog suda kojim je, kako se kasnije, saznalo predsedavao Ljubomir Vučković. Taj sudija je prošle godine osuđen na šest godina zatvora zbog primanja mita, protivzakonitog posredovanja i zloupotrebe položaja u slučaju kriminalne grupe Zorana Jotića Jotke. Advokat Milanovića, Branimir Gugl, tvrdio je da Milanović neće pobeći i da je pasoš predat državi.\nMeđutim Milanović je tada sa lažnim ispravama pobegao iz zemlje. Tek u akciji "Sablja“, posle ubistva premijera Srbije, uhapšen je u Crnoj Gori i saopšteno je da su Milanoviću u bekstvu 2002. pomagali Milorad Ulemek Legija i Zemunski klan. Oni su mu omogućili prelazak u Crnu Goru sa lažnim policijskim legitimacijama. To je najbolji primer koliko su veze između Miloševićevih ljudi iz medija, Zemunskog klana, policije, DB-a, pravosuđa i JSO-a bile jake i kada on više nije bio na vlasti.\nU međuvremenu, desilo se i bombardovanje televizije Beograd, u kojem je poginulo 16 radnika RTS-a.\nPosle ubistva novinarke Dando, studio BBC-ja dobio je nekoliko anonimnih poziva, u kojima se ubistvo Dandove povezivalo sa bombardovanjem RTS-a. U jednom takvom razgovoru, muškarac koji je pozvao između ostalog je rekao: "Vi masakrirate, mi uzvraćamo masakriranjem. Prvu žrtvu imali ste juče." Beri Džordž je u avgustu ove godine pravosnažno oslobođen svih optužbi, a ubistvo novinarke ostalo je nerešeno.\n"Međutim, zbog nagomilanih obaveza, Soroš je odlagao dolazak, prvo za mesec dana, a onda još za dva. Kontaktirao sam ’Mungosa’, odlučio je da ga sačeka po svaku cenu. Vreme je prolazilo, NATO-agresija, za koju smo procenjivali da će trajati znatno duže, zaustavljena je posle tri meseca potpisivanjem fiktivnog mirovnog sporazuma.\nTim povodom pozvao me je načelnik Marković i rekao da poslove koje sam započeo ili storniram ili preusmerim na klasično obaveštajno delovanje, jer bi svaka radikalna akcija u novonastalim uslovima mogla biti politički kontraproduktivna. Kada odgledam tekuće aktivnosti Džordža Soroša, ne mogu a da ne primetim da bi bilo sebično nazvati ga srbomrscem, jer on zaista podjednako mrzi i Ruse, Arape, Kineze i Afrikance. Stvarno bi bila nepravda da taj smrdljivko nadživi svoje mnogobrojne žrtve. Uveren sam da će neki drugi ljudi, iz neke druge patriotske službe, kad-tad odlučiti da mu presude. Želim im više uspeha nego što smo mi imali, a i ’Mungos’ je još uvek u top formi. Trenutno je bez posla, stoji na raspolaganju.“\nAleksandar Vasiljević, načelnik Vojne službe bezbednosti 1991-1992, zamenik načelnika 1999-2001:: Tu su vršene razne manipulacije. U javnosti su izlazili različiti ljudi, od kojih su neki pisali čak i nekakve svoje sastave.\nAleksandar Vasiljević: Pa, mislim i na njega.\nAleksandar Vasiljević: Imao sam prilike da letimično pregledam jednu od tih knjiga i interesovalo me da neke sadržaje o kojima je on pisao proverim ja po svojoj evidenciji koju imam. Ja sam pregledao, pre svega, neke datume za koje sam ja imao zabeleženo u svojoj beležnici. Znači, imam dva slučaja, jedan koji se odnosi na nekakvo izlaganje generala Ojdanića na nekakvom sastanku, da su tu bili komandanti ratnih mornarica... Ja ne znam ko je bio. Tog dana general Ojdanić nije bio na tom sastanku, nego je bio na Zlataru. I drugo, našao sam i za sebe, da ja na jednom od tih sastanaka, u kojem Vlajković to navodi i citira, nisam bio ja tu.\nAleksandar Vasiljević: Postoje formalni razlozi da je nešto što je proglašeno kao tajna ne može da se publikuje dok se donese formalna odluka o skidanju stepena tajnosti. On taj deo nije ispoštovao...\nAleksandar Vasiljević: Znate šta, svaka služba koja se u žargonu zove tajna služba, službe koje se bave poslovima državne bezbednosti, da li je to u Americi, u Engleskoj, u Rusiji, uopšte nije bitno, to su poslovi državne bezbednosti. U žargonu su one tajne službe i tajna služba ne može da bude, ja bih rekao, jedan kiosk u kojem sve što radi, ona to dnevno deli i saopštava.\nAleksandar Vasiljević: Ma, koji zločin?! To je bilo prvi put da neko ukrade dokumenta sa sastanka kolegijuma.\nAleksandar Vasiljević: Ja se slažem da je problem što su dokumenta ukradena.\nAleksandar Vasiljević: Ima, ima i stvarnih tajni, a ima i onoga što bi moglo u proceduri da se donese odluka da to ne predstavlja tajnu.\nAleksandar Vasiljević: Važno je, važno je, ja ne kažem da nije važno to što piše u dokumentima.\nAleksandar Vasiljević: Nijedan lider opozicije nije bio stavljen pod mere od strane vojne službe u vreme dok sam ja bio i reaktiviran i pre toga, dok sam bio u onoj JNA.\nAleksandar Vasiljević: Znači, nije, nije stavljeno pod mere, ali ako je vojna služba došla do nekih saznanja bez uvođenja obrade, bez prisluškivanja, bez bilo čega, hajde da kažem, nečiji sin, koji je u taj deo uključen, ispriča svom ocu šta rade, a taj otac dođe pa kaže organu bezbednosti, a onda ta služba taj podatak uzme pa prosledi DB-u da znaju šta se tamo radi, jer objektivno je rađeno na nasilnom menjanju stanja u zemlji, na organizovanju masovnih demonstracija i naoružavanju. Ne znam zašto imate smešak, jer mogu i ja da se smejem, ali oni koji otimaju oružje i koji idu neredima, ja sam... Da se razumemo, ja znam i za stanje koje se događalo u martu ’91. godine, 9. marta, i znam za stanje kako se odvijalo ovde 5. oktobra i mi smo iz vojne službe izneli svoj stav, ne iz straha šta će se dogoditi po nas, nego po zemlju u celini, da Vojska ne sme da napravi grešku kakva je učinjena 9. marta, da izlazi na ulice i da ona zavodi red, jer bi to vodilo krvoproliću i građanskom ratu.\nAleksandar Vasiljević Oko moje uloge u 5. oktobru, probijalo se kroz javnost jedno, drugo i treće, ja nemam potrebe da o tome govorim.\nAleksandar Vasiljević: Prvo nije bio sastanak, znači, nismo pozvani na sastanak.\nAleksandar Vasiljević: Nisam otišao sam, otišao sam sa generalom Đakovićem, koji je bio načelnik, nominovani načelnik Uprave bezbednosti, priključio nam se general Krga, koji je bio tada načelnik Obaveštajne uprave, otišli smo na moju inicijativu do načelnika Generalštaba i u Generalštab, jer mi nismo bili u istoj zgradi. Došli smo, ja bih rekao, nepozvani, u Generalštab i tu je general Pavković doneo odluku da se Vojska ne upotrebljava. I pored pritisaka koje je na njega vršio Milošević. Tri puta ga je pozivao oko toga, oko angažovanja Vojske prema studiju, koji je već bio profunkcionisao na Košutnjaku i kada je Pavković rekao: "Evo, sad ćemo, gospodine predsedniče.", on mu je zadnji put kad ga je pozvao i posle toga mu spustio slušalicu, rekao: "Nebojša, hoćeš ti meni reći, kao čovek čoveku, hoćeš li ti meni ovo učiniti ili nećeš?" A onda je on rekao: "Pa evo, gospodine predsedniče, sad će, samo što nisu." I on mu je spustio slušalicu. Ali je general Pavković praktično odbio da postupi po zahtevu Miloševića.\nAleksandar Vasiljević: Pa dobro, verovatno je uticalo što smo nas tri došli da ga, ja bi’ rekao, ojačamo u toj odluci.\nAleksandar Vasiljević: Ja sam te noći otišao na spavanje, sutra sam trebao da idem, već da krenem na godišnji odmor i noću ponovo sam bio pozvan u Generalštab. To je bilo negde oko pola dva. I tu su pored kolegijuma bila dva čelna čoveka iz resora Državne bezbednosti.\nAleksandar Vasiljević: Bio je Rade Marković i Branko Crni i bila je jedna mučna situacija, koliko sam ja mogao da vidim, on je bio... Marković je bio dosta zamišljen, neraspoložen, ćutljiv i onda je kratko tražio da se sretne sa generalom Pavkovićem u četiri oka, izašli su u drugu prostoriju i odmah iza toga su ovi iz Državne bezbednosti otišli sa sastanka. Jedno pola sata iza toga, ošao je čovek iz RDB-a i doneo je jedan koverat i predao ga generalu Pavkoviću. General Pavković je meni i generalu Đakoviću rekao: Aco, idite, vidite šta je ovo u drugoj toj prostoriji tamo od kabineta. Kada smo otvorili, to je bio samo jedan spisak, znači, kucan mašinom pisaćom, nema zaglavlja, nema kome je naslovljen, apsolutno ništa. Ima prvi, drugi i do rednog broja 40.\nAleksandar Vasiljević: Gotovo svi aktuelni lideri opozicije, podaci o njima, gde stanuju, gde najčešće zalaze, gde bi se mogli naći, koja kola voze, kakvo im je obezbeđenje. Dakle, to su podaci o tim licima. Očigledno je da je Rade Marković to poslao generalu Pavkoviću i general Pavković je pitao: "Jeste pregledali?" "Jesmo." "Pa, šta je to?" Ja sam rekao: "To su neke gluposti, budalaštine".\nAleksandar Vasiljević: Pa, ja ne mogu da tvrdim da li sam to sprečio, prvo nisam bio ja sam, to je i general Đaković sa mnom, imali smo isti stav, da Vojska oko toga ne treba da se meša, a očigledno je dato da bi se ta lica verovatno negde pronalazila, pa hapsila ili tako nešto. I general Pavković je rekao: i ja se s tim slažem i dajte to tamo da se iseče. I to je predato šefu tamo kabineta, ađutantu, koji je to pred nama ubacio u mašinu i isekao.


Bivolice – srednjovjekovno goveče na sandžačkim pašnjacima | Društvo | Al Jazeera\nAko Balkan slovi za mjesto spoja kultura istoka i zapada, onda bi region Sandžaka trebao predstavljati upravo tu civilizacijsku raskrsnicu koja je zbog ekonomske izolacije zadržala mnoga autohtona obilježja minulih vremena.\nPored karakterističnom narječja, i arhaičnog vokabulara koji se njeguje u ruralnim krajevima tog dijela Srbije (i Crne Gore), jedna od najposebnijih odredica regiona je uzgoj jedinstvene vrste domaće životinje – bivolice.\nBivolica je po zvaničnoj definiciji rasa krave koja je na prostor Balkana dospjela u srednjem vijeku, i da su je, u zavisnosti izvora, doveli krstaši, odnosno Osmanlije. Inače, riječ je o vrsti goveda koje svojim izgledom pojašnjava da dolazi iz Azije.\nNa zvaničnoj stranici Centra za očuvanje autohtonih rasa stoji podatak da je bivolica ugrožena rasa i da se na prostoru Srbije nalazi nešto više od 500 jedinki.\nParcijalni egzodus naroda Zapadnog Balkana je svuda evidentan\nNa prostoru novopazarskog kraja, u prošlom vijeku gotovo da nije bilo domaćinstva koje nije uzgajalo ovo goveče, iako su se ograničavale samo na bošnjačke porodice tog dijela Srbije, brojke su bile daleko veće od sadašnjeg bilansa.\n„Ljudi su otišli za hlebom na Zapad. Napustili svoja ognjišta, rasporodali stoku i krenuli u potragu za boljim životom“, kaže Mensur Hadžić iz sela Mitrova kod Tutina.\nEgzodus prema Zapadu\nParcijalni egzodus naroda Zapadnog Balkana je svuda evidentan. Negdje u većim, a negdje u manjim procentima, ali u Sandžaku bukvalno nema kuće koju je privremeni rad ili iseljavanje u zapadnoevropske zemlje mimoišlo.\nMensur Hadžić je po profesiji nastavnik matematike i fizike, i sa svojom porodicom je 1990-tih godina postao dio statistike iseljenika tutinskog kraja.\n„Ja se jednostavno nisam našao gore u Nemačkoj, vratio sam se sa porodicom 2002. godine i odlučio da ponovo oživim nešto što smo ostavili iza sebe zbog trke za boljim uslovima za život“, kaže Hadžić.\nProsvjetni radnik koji se sa Zapada vratio životu na selu\nNa svojoj farmi uzgaja 10 bivolica i jednog bivola, i tim brojčanim stanjem čini jednog od ozbiljnijih uzgajivača te vrste goveda na prostoru Srbije.\n„Stvarno mi nije poznato da neko uzgaja više bivolica od mene, znam da u okolnim selima ima još ukupno pet do šest ovih goveda, dok se ranije na svake dve krave držala se po jedna bivolica. Ovo što sam uradio je moja dužnost prema zemlji, smatram da je najveće dobro upravo u tom povratku iskonskim vrednostima od kojih smo potekli“, komentariše Hadžić.\nMozzarella – Buffalo sir\nSir mozzarella je zbog svog jedinstvenog spoja ukusa, teksture i atributa zdrave hrane poznat je širom meridijana. Gastronomski entuzijasti ga nazivaju još i „Buffalo sirom“, jer se u originalnom, tradicionalnom obliku proizvodi upravo od mlijeka bivolice. Na prostoru Srbije se ne proizvodi mozzarella, ali činjenica da postoje gotovo svi preduslovi za međunarodnu eksploataciju ove autohtone životinje rađa se hipotetička šansa za iskorištavanje bivolice.\nMlijeko od bivolica je izuzetno kvalitetno i poznato je po izrazito visokom nivou mlječne masti koja se kreće i do osam posto, samim time najpoželjniji proizvod je maslac koji na tržištu dstiže cijenu i do 15 eura po kilogramu. Sir i kajmak su također veoma atraktivni proizvodi, a nerijetko se glavni kupci nalaze među dijasporom ovih krajeva.\n„Nije zvanično potvrđeno, ali bivoljeće maslo i mlečni proizvodi se preporučuju osobama koje pate od visokog nivoa holesterola u krvi, a zbog pitkosti i prijatnog mirisa, preporučuje se i onim najosetljivijim, maloj deci i starcima“, kaže Remzija Hadžić, Mensurova supruga.\nNečista i nepoželjna\nZbog ‘agresivnijeg’ izgleda i nesvakidašnjeg oglašavanja bivolice, mnogi su joj iz neznanja pridavali epitet nečiste i nepoželjne životinje.\nStanovnik Novog Pazara, Rešad Zukorlić komentariše da je osim masovne migracije, negativan stav prema bivolici doprinio smanjenju broja tih domaćih životinja u novopazarskom regionu. Negativan imidž baziran na predrasudi i nepoznanici prorazio činjenicu da je bivolica zapravo plemenita i izuzetno vrijedna životinja.\n„Pre dvadeset godina neki od nas su se libili bivolica, kao da su to nečiste, krupne i agresivne životinje. Kada bih znao da neko drži te domaće životinje izbegavao bih da popijem čašu mleka u toj kući, danas kada smo svesni kvaliteta proizvoda koje ta životinja omogućava platili bismo desetine eura. Kako je krenulo ta životinja bi mogla potpuno da nestane sa naših prostora“, navodi Zukorlić.\nMnogi su iz neznanja bivolici pridavali epitet nečiste i nepoželjne životinje\n„Bivolica mora ostati u Sandžaku, to je deo našeg nasleđa i kulturne vrednosti. Sada ja delujem kao entuzijasta, ali ne mora biti tako, kada bi se malo ozbiljnije pristupilo očuvanju ovako vredne životinje u Srbiji svi bismo mogli imati koristi“, poručuje Mensur Hadžić, uzgajivač bivolica iz Tutina.\nIz trenutne perspektive, bivolica je samo jedna životinja koju su tradicionalno uzgajali Bošnjaci u Sandžaku i koja poput kolateralne štete nestaje sa ugašenim seoskim domaćinstvima. Sa šire tačke gledišta, jedna autohtona životinja sa Balkana nestaje na samom pragu Evrope, te iste Evrope koja je gladna organskih, čistih i prirodnih životnih namirnica, i koja bi hipotetički, uz minimalni angažman mogla očuvati životinju od čijeg se mlijeka, između ostalog, i proizvodi svima poznata Mozzarella.


Slavoljub Djukic: On, Ona i mi\nSNOVI MIRE MARKOVIC\nU izdanju Radija B 92 stampana je nova knjiga Slavoljuba Djukica: " On, Ona i mi " u kojoj je opisan zivotni i politicki put Slobodana Milosevica i Mire Markovic. Knjiga je pisana u hronicarskoj formi, sa preplitanjem sudbina vodecih licnosti Srbije i dogadjajima onako kako su tekli. Uz mnoge pojedinosti nepoznate javnosti i opise zakulisnih politickih borbi, autor je paznju usmerio na odnose supruznika Milosevic i njihovu ulogu u nacionalnoj drami Srba. U ovom feljtonu, u nekoliko nastavaka, objavljujemo delove portreta Slobodana Milosevica i Mire Markovic i izvesne epizode koje obelezavaju minulo vreme.\nO politickim i ljudskim osobinama dvoje najmocnijih licnosti u Srbiji, o njihovim ambicijama, sporovima, privatnostima i razlicitim ulogama u kojima je tesko utvrditi ko je predvodnik a ko pratilac kad blisko saradjuju a kada su u konkurentskim odnosima.\nZadar, jesen 1968. godine\nPrica koja sledi vezana je za boravak junakinje ove hronike u Zadru, u poseti svome mladom muzu, vojniku Slobodanu Milosevicu, a ime domacina kod koga je odsela i njegove supruge, inace dalje familije Mire Markovic, bice izostavljeno iz razloga koji se uvazavaju.\nTih godina Slobodan i Mirjana su nepoznati siroj javnosti. Oboje su na pocetku karijere, ali sa dobrim preporukama. Ona je diplomirala sociologiju, partijski je aktivista i cerka visokog funkcionera, Mome Markovica, narodnog heroja. Zalila je sto nije upisala studije dramskih umetnosti: reziju. Ta sklonost doci ce do izrazaja kada politika postane njen zivot.\nSlobodan je uspesno zavrsio prava. Prvu platu je primio u Univerzitetskom komitetu Beograda i, sa jakom partijskom karakteristikom ( " Energican, vredan, disciplinovano izvrsava zadatke " ), regrutovan je u oficirsku skolu. U svojoj biografiji imao je samo jedno slabo mesto; sporna je njegova fizicka i vojna sprema. Medju mnogim odlicnim fakultetskim ocenama najslabija je iz predvojnicke obuke, " samo sedmica " . Zbog neznog zdravlja, u gimnaziji je oslobodjen casova fiskulture. A njegovi drugovi tvrde, uz uobicajeno preterivanje, da u zivotu nikada nije potrcao, niti podigao nesto teze od kasike. No, imao je druge prednosti vaznije za napredovanje u zivotu: imao je dobru partijsku skolu.\nLjubav Mire i Slobodana bila je mnogo vise nego uobicajena mladalacka veza. Oni su toliko zajedno da im, po sopstvenom priznanju, najteze pada odvojen zivot. A to se dogadjalo samo u vreme letnjih raspusta kada je Mirjana, kao gimnazijalka, letovala sa ocem na Brionima, i, evo, sada, dok Slobodan sluzi vojsku. Svojoj prijateljici, novinarki " Duge " , poverice kasnije tajnu da su ona i Slobodan sacuvali gomilu mladalackih pisama, koja su pohranjena u romanticnu ambalazu sa neznim cvetnim motivima. I ova pojedinost je vazna da bi se lakse razumeo odnos junaka ove hronike.\nAli, evo dogadjaja koji je povod ovog secanja i koji je, malo je reci, iznenadio pribranu i, inace, uzdrzanu Mirjaninu rodjaku. Dok setaju zadarskim trgom i caskaju, zastaju pred jednim izlogom u kojem, na pocasom mestu, stoji uramljena Titova slika. Mirjana dugo zagleda izlog, a onda se okrece i tiho kaze: " Ovako ce jednoga dana stajati i Slobina slika. "\nRodjaka je gleda radoznalo, pomalo zbunjeno, ima razloga i da se preplasi od onoga sto je cula. Da se neko tako drsko usudi da odredjuje naslednika druga Tita, svetskog lidera, oca nove Jugoslavije, " nasu proslost, sadasnjost i buducnost " , i da jos, na njegovom mestu, vidi svoga mladog supruga, poletarca, to prelazi svaku meru.\n" Kako to mislis " , upitala je rodjaka, " da ce Slobodan biti predsednik Srbije " ?\n" Ovako ce Slobodanova slika, kao Titova, stajati u izlogu " , odsutno je ponavljala Mirjana, kao da govori o stvarima koje ne podlezu nikakvoj sumnji.\nOva zadarska epizoda ima i svoju pouku: kada od nekoga cujemo sulude ideje, uzdrzimo se od podsmeha, jer se moze dogoditi da, jednog dana, upravo ta licnost odredjuje nasu sudbinu.\nUvek odvojeno, a na kraju zajedno\nMilosevic je zavrsio prava, struci se nije posvetio. Rano je upoznao prirodu rezima i znao je koja se vrata najlakse otvaraju. Sve je pocinjalo i zavrsavalo se partijskim aktivizmom, kome se junak ove hronike posvetio kao gimnazijalac. Uvek sa Partijom i na oku foruma, to je formula uspeha. Cak i kada je bio na celu najmocnije jugoslovenske banke, Beobanke, on je volonterski obavljao duznost neuticajne partijske organizacije, beogradskog Starog grada.\nMira Markovic je isla drugim putem, mada se i taj put svodio na isto: politika iznad svega. Ona se drzala struke, profesure, ali je vrhunac moci stekla uz pomoc politike, za koju je govorila da je njena duhovna potreba, a ne zanimanje. Pre nego sto je Milosevic, na velika vrata, usao u politiku, Mirjana je imala jako uporiste u univerzitetskoj partijskoj organizaciji. Agilna i upucena u tajne politike, iz porodice poznatih komunista, mogla je, pre nego njen suprug, da pravi sopstvenu politicku karijeru. No, ostati u pozadini, a biti mocan, ispomagati svoga supruga da bi se ojacao i sopstveni polozaj, glavno je obelezje odnosa Slobodana i Mirjane.\nKada se o Miri Markovic znalo tek toliko da je predsednikova supruga, jedan politicki dobro obavesteni prijatelj mi je rekao da, ako zelim da upoznam licnost Slobodana Milosevica, moram najpre upoznati licnost Mire Markovic. Da nije nje bilo, ne bi bilo srpskog vodje, Milosevica. Ona je programirala njegovu karijeru, podsticala njegove ambicije i bila inspirator i organizator mnogih dogadjaja i politike rezima u Srbiji. Ali, i obrnuto. Bez Slobodanovog vladarskog prestiza, ne bi bilo ogromnog uticaja njegove supruge. Zajedno su odrastali i ispomagali se, zajedno su krcili put ka vrhovima vlasti i medjusobno je delili.\nMada sve sto rade supruznici Milosevic, rade uigrano, u tandemu, sa podeljenim ulogama, njihov odnos je cesto zagonetan i nerazumljiv. Tesko je utvrditi gde je Slobodan a gde Mirjana, ko je predvodnik a ko pratilac, ko koga upotrebljava i zloupotrebljava. Oni blisko saradjuju, ali se, takodje, nadigravaju i poigravaju, cak podvaljuju jedno drugom, kako je to sa ljudima jakih individualnosti, a sudbinski povezanih za sva vremena.\nNajvise se gloze u izboru prijatelja i saradnika kojima se moze ukazati poverenje. Ovaj sukob traje od pocetka njihove karijere, i u njemu, obicno, Mirjana pobedjuje. Onaj koga bi ona izabrala, tome je obezbedjena dobra buducnost. Ako je samo Slobodanov izabranik, cekale su ga nevolje.\nZa ljude koji nisu po njenoj volji, ne otvaraju se vrata Tolstojeve 33. Kada bi se Radovan Karadzic, pre konacnog razlaza, javio na kucni telefon, uvek bi odgovarala: " Slobodan nije kod kuce. " Svrstala ga je medju cetnike i prema njemu pokazivala otvorenu netrpeljivost. I mnogi drugi Milosevicevi saradnici prisiljeni su da sa srpskim predsednikom kontaktiraju izvan njenog pogleda. I on o tome vodi racuna i prilagodjava se njenim zeljama. Kad god su kolektivni supruznicki susreti, a oni su najcesce u ekskluzivnom restoranu " Jugopetrola " , kod Dragana Tomica, u novoj luksuznoj zgradi na Novom Beogradu, spisak pozvanih gostiju diktira Slobodan, pazeci da medju njima ne bude niko cije prisustvo nju nervira.\nOna najvece poverenje ima u svoje prijatelje. Uveravala je supruga, i u tome obicno uspevala, da se samo na njene drugove moze osloniti, da ce ga " svi drugi izdati " , a medju svojima je govorila: " Da nije mene, Slobodan bi bio sa jako losim ljudima, odnosno samo sa losim ljudima. "\nSlobodan tolerise ove njene slabosti i dopusta njenim sticenicima, vise nego drugima, do granice koja se tesko uklapa u sliku o vladaru pred kojim svi strahuju. Najvise sebi dozvoljava Zoran Todorovic, zvani Kundak. Njegovo ponasanje, tvrde ocevici, ide do nadmenosti, a nista se ne menja u njihovim odnosima i Todorovicevoj poziciji uticajnog politicara. Mirjanina zastita daje punu sigurnost njenim miljenicima.\nMoc vencanog prstena\nSa statusom bracnog druga, Mirjana je dobila i sva druga ovlascenja i postala najmocnija zena u istoriji Srbije. Dovoljno je njeno poverenje steci, a onda sve ide samo po sebi, ministarski i ambasadorski polozaji, sigurnost u vrhovima vlasti.\nGde god se krece i sve sto pise i govori prati je sa publicitetom koji imaju vodeci drzavnici. " Mi znamo da je vasa rec dovoljna da se sacuva ono sto su radnici stvarali cetrdeset tri godine, i na vama je da je izgovorite " , javno su se Mirjani obratili zaposleni beogradskog " Jugoeksporta " , koji su strajkovali vise od godinu dana. Ono sto ne mogu legalni predstavnici rezima, moze ona. Po povratku iz Kine, uzgred se, pred novinarima, povoljno izrazila o svome pratiocu, profesoru Slobodanu Unkovicu: " On bi bio sjajan ambasador u Pekingu. " Ubrzo je imenovan za ambasadora.\nOnaj koga ona osudi, to je konacna presuda, kao sto je bilo sa mnogim politicarima, od Panica do Karadzica, koji su izgubili poverenje srpskog predsednika. I obratno: njena rec zlata vredi. Pola godine pre nego sto ce Slobodan Jovanovic, udarna novinarska pesnica rezima, postati zrtva cistki u vrhovima socijalista, uveliko se govorilo o njegovom " skorom odlasku " . Nikakvog povoda nije davao: uvek je bio poslusno odan. Sigurno odlazi, uporno se tvrdilo u redovima socijalista. A njegovi drugovi su to zakljucili na osnovu jedne nezne Mirine upadice. Kada se pomenulo ime Slobodana Jovanovica, ona je cedno upitala: " Je li to onaj sa neopranom kosom? " I tu je njegova karijera zapecacena.\nNo, svoju moc ona nikada ne priznaje. Govorila je: " To sto se moje procene pokazu, ponekad, kao tacne, nije zato sto sam ja u dogovoru sa nekim anticipirala dogadjaje koji ce se tek desiti. To jedino znaci da sam imala sposobnost za ocenu, ali, i za procenu, sposobnost da stvari vidim, ali i da ih predvidim... Ako se moje misljenje podudara sa nekim politickim dogadjajem, ja to dozivljavam kao podrsku, kao priznanje. "\nSuvise se, medjutim, dogadjaj podudara sa njenim gledistima i opste je uverenje da je srpski predsednik talac svoje zene. I anegdote na racun supruznika Milosevica su usmerene na Mirjaninu superiornost. Slobodanu ne smetaju ovakve sale i ne pokazuje nelagodnost zbog svoga podredjenog polozaja, kako je predstavljen u javnosti. Vise mu je stalo do lepog misljenja o Mirjani nego o njemu, sto je neobicno za coveka koji veruje da ceo svet ima pod svojim nogama. Za nju je spreman sve da ucini. Uz samo jedan uslov koji je za njega bitan: da se zna ko je prvi, da je njegova rec poslednja. Sve ce uraditi sto ona zeli, ali uz njegov pristanak. Da on kaze: moze.\nTaj princip postuje i Mirjana. I utoliko je potrebna korekcija tvrdnje generala Stevana Mirkovica koji kaze da Milosevic " okrece pedale, a Mirjana upravlja volanom bicikla " . On jeste cesto okretao pedale, ali je on i vlasnik bicikla, i sve sto radi, radi po sopstvenoj volji.\nU osnovi, njihov je odnos partnerski, mada oboje vole da dominiraju. Pored mnogih nesaglasnosti i trvenja, medju njima je, u bitnim stvarima, puna saglasnost. Idu odvojeno, a na kraju su uvek zajedno. On nema maste, krut je, tesko pomerljiv, ali se razume u drzavne poslove i vest je takticar. Ona ima ideje i preduzimljiva je, ali ne poznaje funkcionisanje drzave. Tako se nadopunjuju.\nOna je njegova inspiracija, voditelj i smisao zivota. A koliko god sve hoce i sve moze, Mirjana nista ne moze bez njega. U Srbiji je uspostavljen sistem odnosa u kojima se nijedna odluka ne donosi bez Slobodanove saglasnosti. Taj hijerarhijski odnos svi uvazavaju, ukljucujuci predsednikovu suprugu, koja zna da samo pokraj njega moze ostvariti svoje ambicije.\nNikada ona ne istupa kao naredbodavac. Samo u retkim prilikama koristi se imenom supruga: " Rekao je Sloba " , ili " Tako misli i Sloba " . No, sve sto ona govori podrazumeva se da tako misli i Slobodan, koji je toliko opsednut " lepotom, pamecu i odanoscu " svoje supruge da je postao dobrovoljni izvrsilac njenih zelja. Njena volja postaje njegova volja. Ona je jedina osoba pred cijim se zahtevima ( " Mili, moras to da uradis! " ) slama autokratska i slavoljubiva priroda ovog coveka.\nNa direktno pitanje novinara kako je zeni feministkinji, uz muza predsednika drzave, Mirjana odgovara: " Ako je feministkinja, sve je to isto, bez obzira da li je udata za predsednika drzave, violinistu, lovca na polarne medvede, sluzbenika vlade, ili slavnog astronauta. Ima samo dve mogucnosti: ili ce on biti ocaran njenim mislima, njenim dzemperom i njenim suzama, ili - rat! "\nTaj rat je Mirjana dobila Slobodanovom saglasnoscu, kako ce se videti iz price koja sledi. Sve sto njoj godi, prihvatice ovaj covek koji, u jednoj saci, drzi celu hijerarhiju vlasti i pred kojim se klanjaju njegovi podanici, ali nikada toliko da bi izgubio vladarsku kontrolu.


Sanjin Prcić je dijete ljubavi i rata - SportSport.ba\nPiše: A. Pašić 14.02.2017., 19:02\nPovremeni bh. reprezentativac Sanjin Prcić igra kao preporođen otkako je stigao u Perugiju.\n14.03.16., V. Vukmirović\nPovremeni bh. reprezentativac Sanjin Prcić (22) za kratak vremenski period uspio je opravdati...\n10.03.16., A. Pašić\nPovremeni bh. reprezentativac Sanjin Prcić donio je svojoj Perugiji pobjedu u večerašnjoj utakmici.\n05.03.16., A. Pašić\nRennais LI1 20 17 1 1 0 1\nRennais CDL 0 0 1 0 0 0\nBiH EPK 2 1 1 0 0 0


Glasine s tržnice – uvod | NBACro.com\nGlasine s tržnice – uvod\nObjavljeno: 30.06.2015 20:25\nSutra se otvara sezona biranja i potpisa free agenata, a sve mreže će eksplodirati od informacija, što točnih, što krivih. Mi ćemo sve to ispratiti s konstantnim updateom teksta “Glasine s tržnice” gdje ćete moći vidjeti sve špekulacije, lažne uzbune, tradeove, potpisane ugovore, itd. Danas ćemo istaknuti najvažnije slobodne igrače po pozicijama i njihove bivše/sadašnje klubove, te kakav im je status – nezaštićen (unrestricted) ili zaštićen (restricted-momčad može matchirat svaku ponudu u roku od tri dana) ugovor.\nCENTRI – C\nPRVA KLASA – Marc Gasol (Grizzlies-nezaštićen), DeAndre Jordan (Clippers-nezaštićen), Tim Duncan (Spurs-nezaštićen), Brook Lopez (Nets-nezaštićen)\nDRUGA KLASA – Greg Monroe (Pistons–nezaštićen), Tyson Chandler (Mavericks-nezaštićen), Enes Kanter (Thunder-zaštićen), Robin Lopez (Blazers-nezaštićen), Omer Asik (Pelicans-nezaštićen), Brandan Wright (Suns-nezaštićen)\nTREĆA KLASA – Kosta Koufos (Grizzlies-nezaštićen), Jordan Hill (Lakers-nezaštićen), Ed Davis (Lakers-nezaštićen), Chris Kama (Blazers-team opcija), Kevin Seraphin (Wizards-nezaštićen), Alexis Ajinca (Pelicans-nezaštićen), Bismack Biyombo (Hornets-nezaštićen), JaVale McGee (76ers-nezaštićen), Aron Baynes (Spurs-zaštićen), Kendrick Perkins (Cavaliers-nezaštićen), Cole Aldrich (Knicks-nezaštićen), Joel Anthony (Pistons-nezaštićen), Jeff Withey (Pelicans-zaštićen)\nVISOKA KRILA – PF\nPRVA KLASA – LaMarcus Aldridge (Blazers-nezaštićen), Kevin Love (Cavaliers-nezaštićen), Draymond Green (Warriors-zaštićen), Paul Millsap (Hawks-nezaštićen)\nDRUGA KLASA – Josh Smith (Rockets-nezaštićen), Tristan Thompson (Cavaliers-zaštićen), David West (Pacers-nezaštićen), Thaddeus Yound (nets-nezaštićen), Mirza Teletović (Nets-zaštićen), Kevin Garnett (Timberwolves-nezaštićen)\nTREĆA KLASA – Brandon Bass (Celtics-nezaštićen), Amare Stoudemire (Mavericks-nezaštićen), Carlos Boozer (Lakers-nezaštićen), Jonas Jerebko (Celtics-nezaštićen), Amir Johnson (Raptors-nezaštićen), Luis Scola (Pacers-nezaštićen), Andrea Bargnani (Knicks-nezaštićen), Tyler Hansbrough (Raptors-nezaštićen), Andray Blatche (Kina, Guanghui-nezaštićen), Jonas Jerebko (Celtics-nezaštićen), Thomas Robinson (76ers-nezaštićen), Luc Richard Mbah a Moute (76ers-nezaštićen), Jason Smith (Knicks-nezaštićen), Glen Davis (Clippers-nezaštićen), Reggie Evans (Kings-nezaštićen), Drew Gooden (Wizards-nezaštićen), Darrell Arthur (Nuggets-nezaštićen), Matt Bonner (Spurs-nezaštićen), Lavoy Allen (Pacers-nezaštićen), Kyle O’Quinn (Magic-zaštićen), Charlie Villanueva (Mavericks-nezaštićen), Dorrell Wright (Blazers-nezaštićen)\nNISKA KRILA – SF\nPRVA KLASA – LeBron James (Cavaliers-nezaštićen), Kawhi Leonard (Spurs-zaštićen)\nDRUGA KLASA – Khris Middleton (Bucks-zaštićen), Tobias Harris (Magic-zaštićen), DeMarre Carroll (Hawks-nezaštićen), Paul Pierce (Wizards-nezaštićen)\nTREĆA KLASA – Corey Brewer (Rockets-nezaštićen), Jae Crowder (Celtics-zaštićen), Mike Dunleavy (Bulls-nezaštićen), Al-Farouq Aminu (Mavericks-nezaštićen), Tayshaun Prince (Pistons-nezaštićen), Kyle Singler (Thunder-zaštićen), Omri Casspi (Kings-nezaštićen), KJ McDaniels (Rockets-zaštićen), Jared Dudley (Bucks-player opcija)\nŠUTERI – SG\nPRVA KLASA – Jimmy Butler (Bulls-zaštićen), Dwyane Wade (Heat-nezaštićen)\nDRUGA KLASA – Monta Ellis (Mavericks-nezaštićen), Lou Williams (Raptors-nezaštićen), Wesley Metthews (Blazers-nezaštićen), Danny Green (Spurs-nezaštićen), Jamal Crawford (Clippers-team opcija), Manu Ginobili (Spurs-nezaštićen), Iman Shumpert (Cavaliers-zaštićen), JR Smith (Cavaliers-nezaštićen), Arron Afflalo (Blazers-nezaštićen)\nTREĆA KLASA – Marc Belinelli (Spurs-nezaštićen), Rodney Stuckey (Pacers-nezaštićen), Gerald Green (Suns-nezaštićen), Jason Terry (Rockets-nezaštićen), Alan Anderson (Nets-nezaštićen), Alexey Shved (Knicks-nezaštićen), Gary Neal (Timberwolves-nezaštićen), Marcus Thornton (Celtics-nezaštićen), Leandr Barbosa (Warriors-nezaštićen), Wayne Ellington (Lakers-nezaštićen), Will Barton (Nuggets-zaštićen)\nRAZIGRAVAČI – PG\nPRVA KLASA – Goran Dragić (Heat-nezaštićen), Brandon Knight (Suns-zaštićen), Reggie Jackson (Pistons-zaštićen), Rajon Rondo (Mavericks-nezaštićen)\nDRUGA KLASA – Patrick Beverley (Rockets-zaštićen), Jeremy Lin (Lakers-nezaštićen), Mo Williams (Hornets-nezaštićen)\nTREĆA KLASA – Aaron Brooks (Bulls-nezaštićen), Nate Robinson (Clippers-nezaštićen), CJ Watson (Pacers-nezaštićen), Jameer Nelson (Nuggets-nezaštićen), Norris Cole (Pelicans-zaštićen), Cory Joseph (Spurs-zaštićen), JJ Barea (Mavericks-nezaštićen), Matthew Dellavedova (Cavaliers-zaštićen), Austin River (Clippers-nezaštićen), Andre Miller (Kings-nezaštićen)\nSve najave na jednom mjestu


Zoran Milanović: Korumpirana Ukrajina slavi koljače Jevreja\n- Ja nisam ukrajinski neprijatelj niti ruski prijatelj. Ja nisam preterao. U raportima EU piše da je Ukrajina korumpirana. Mi smo drugi najgori. Ukrajina ima problem, moraju ga početi rešavati. Oni imaju separatiste, moraju to rešavati. A ne ići u konfrontacije sa silom kao Rusija. Ko ih na to potiče, to je šarlatan - rekao je Zoran Milanović u emisiji "RTL Danas".\n- Ukrajina slavi heroje iz Drugog svetskog rata koji su koljači Židova, to oni slave - rekao je Milanović.\n- Ti ljudi su jednako loši ili gori od Pavelića. Imamo problem - zaključio je hrvatski predsednik.\nUkrajina Zoran Milanović Jevreji Rusija Ukrajina Ukrajina vesti rat u Ukrajini najnovije vesti\nSANKCIJE protiv Rusije otvaraju mogućnost da brojne države uđu na rusko tržište i popune upražnjene trgovinske niše, a među takvim zemljama je i Tajland, izjavio je ruski ministar ekonomskog razvoja Maksim Rešetnjikov.\n22. 05. 2022. u 08:27\n"PROUČIĆEMO TO PITANJE" Moskva razmatra razmenu zarobljenih pripadnika "Azova" za Viktora Medvedčuka\n08:55 HEROJI I NEIMARI MEĐU KORICAMA: „Media invent“ i "SKANU" u Loznici još jednom premostili Drinu\n08:54 LIVERPUL SE UZDA U DŽERARDA: "Vukovi" kao zagrevanje za finale\nU poslednjem 38. kolu engleske Premijer lige ekipa Liverpula dočekuje "bezbrižni" Vulverhemton.\n24 NOŽ U LEĐA SRBINU: Kako su Rafael Nadal i Rodžer Federer izveli da Novak Đoković izgubi prvo mesto na ATP listi


kosarka.me - Prikaz članaka po tagu: Priština\nPrikaz članaka po tagu: Priština\nKakva šteta: Mornar nije uspio da napravi podvig, Prištini titula prvaka\nKošarkaši Mornara nisu uspjeli da osvoje pehar namijenjen pobjedniku Balkanske lige. Barani su u drugom meču finala savladali Prištinu rezultatom 75:68 , ali to nije bilo dovoljno za titulu, jer su Kosovari u prvom susretu pobijedili sa 14 poena razlike (82:68).\nPavićević: Ako u posljednju četvrtinu uđemo sa zalihom od 5-6 poena, imamo veliku šansu\nKošarkaši Mornara poraženi su u prvom meču finalne serije Balkanske lige od ekipe Prištine rezultatom 82:68, pa će im sjutra u Baru biti potreban pravi podvig i pobjeda od 15 poena razlike kako bi se okitili titulom prvaka regionalnog takmičenja.\nMornaru u revanšu potrebna pobjeda od 15 poena razlike\nKošarkaši Mornara poraženi su večeras u Prištini u prvom meču finalne serije Balkanske lige. Kosovari su rezultatom 82:68 savladali crnogorski sastav, kojem će za 8 dana u Baru biti potrebna pobjeda od 15 poena razlike da bi podigla trofej namijenjen pobjedniku ovog regionalnog takmičenja.\nPrekinut niz Mornara - Priština slavila u Baru\nU svojem posljednjem meču prve faze Balkanske lige, košarkaši Mornara pretrpjeli su prvi ovosezonski poraz u svim takmičenjima! Bolja od Barana u ''Topolici'' bila je Kosovska Priština rezultatom 75:86.\nMornar pobijedio Prištinu na Kosovu!\nKošarkaši Mornara nastavljaju sa pobjedama! Barani su u svom četvrtom ovogodišnjem nastupu u Balkanskoj ligi upisali i četvrti trijumf, ovog puta na Kosovu protiv favorizovane Prištine rezultatom 62:72!\nRakočević zaustavljen u finalu, Prištini Balkanska liga\nKošarkaši Prištine osvajači su Balkanske lige u sezoni 2014/2015. Ekipa sa Kosova je i u revanš meču bila bolja od Rilskog u Bugarskoj savladavši ga rezultatom 80:71.\nPoraz Sutjeske u Prištini\nKošarkaši Sutjeske poraženi su večeras u Prištini rezultatom 99:92, i tako su kolo prije kraja druge faze Balkanske lige izgubili sve šanse za prolaz u naredni krug.\nPriština: Ugostićemo Sutjesku na najbolji mogući način\nProšlo je tačno sedam dana od incidenta na meču Balkanske lige, između Sutjeske i Prištine, i danas je na programu revanš meč ova dva tima na Kosovu.\nVučurović nakon incidenta ostao bez angažmana\nSamo dva dana nakon incidenta na utakmici Balkanske lige između Sutjeske i Sigal Prištine, crnogorski internacionalac iz tabora Kosovara, Nikola Vučurović, ostao je bez angažmana.


Ništa za jeftinije dinarske kredite - B92\nNišta za jeftinije dinarske kredite\nBeograd -- Banke nisu u stanju da naplate skoro 23 odsto kredita koje su odobrile graðanima i privredi Srbije.\nIzvor: B92 subota, 22.03.2014. | 15:57\nPosebno zabrinjavajuæe je da su kašnjenja u otplati u porastu, a situaciju bi dodatno mogao da zakomplikuje privredni oporavak Evrope.\nTendencija smanjivanja kreditne aktivnosti u Srbiji se nastavlja a poveæava se kašnjenje u otplati kredita I privrede i gradjana, ukazuju podaci Udruženja banka.\nStopa nenaplativih kredita kod pravnih lica u privredi je u februaru ove godine iznosila 29,1 odsto , kod preduzetnika su nenaplativi krediti prošlog meseca iznosili 21,5 procenata, dok su u otplati i dalje najodgovorniji graðani kod kojih je stopa neplaæanja 8,8 odsto.\nMeðutim , i graðani sve teže ispunjavaju svoje obaveze pa se nemoguænost otplate kredita svakog meseca poveæava po 0,1%. Onima koji su zaduženi u evrima situaciju bi mogao dodatno da pogorša oporavak evropskog tržišta koji æe sa sobom povuæi rast Euribora koji je na istorijskom minimumu od 0,41 odsto. Ekonomisti se slažu da do rasta ove varijabile, bar ove godine, neæe doæi.\n"On je i bio nizak usled intervencija ECB zbog krize. E sad, pošto se sa intervencijama stalo, kako polako izlazi iz recesije, euribor æe rasti ali opet neæe rasti do pretkriznog nivoa od 5 odsto, ali možemo oèekivati u nardenih nekoliko godina da æe rsti do 2-3 posto", kaže Dušan Uzelac direktor portala Kamatica.\n"Dakle u 2014. se ne oèekuje rast Euribora u Evropi pa samim tim i rasta kamatnih stopa u Srbiji tj. rata koje plaæaju graðani èija rata zavisi od te kamatne stope"\nGraðani ipak moraju da imaju u vidu da æe do rasta Euribora u narednim godinama doæi, a njihova moguænost da plaæaju uveæane rate kredita zavisi od oporavka domeæa privrede.\n"Ako Srbija u smislu privrednog oporavka bude orijentisana i na druga tržišta koja mogu brže da se oporave od evropskog onda taj eventualni skok euribora na srednji rok može da se neutralizuje rastom BDP-a Srbije", kaže Mališa Ðukiæ iz Bankarske akademije\nS duge strane, izgleda da æe i najave banaka o moguænosti jeftinijih kredita u dinarima ostati samo najava. Dinarske kamate mogu pasti ako inflacija bude niža od prošlogodišnje a NBS snizi svoj Euribor odnosno referentu kamatnu stopu.\nKada bankari kažu da mogu da obore kamate je najèešæe onako razloženo da oni imaju prostora, mogu i jeftinije da ponude neki proizvod ali s druge strane nemaju potrebe jer postoji tržište koje hoæe da kupi po postojeæoj ceni. Do realnog pojeftinjenja æe doæi kada tržište kaže skupo nam je ovo ponudite nam nešto povoljnije i jeftinije.


Evropski parlament: "Amazon da prestane sa prodajom odeće sa sovjetskim simbolima"! - Princip | Princip\nNaslovna » Evropski parlament: “Amazon da prestane sa prodajom odeće sa sovjetskim simbolima”!\nEvropski parlament: “Amazon da prestane sa prodajom odeće sa sovjetskim simbolima”!\nČlanovi Evropskog parlamenta pozvali su izvršnog direktora kompanije Amazon, Džefa Bezosa, da zaustavi onlajn prodaju robe sa sovjetskim simbolima.1\nU otvorenom pismu, evropski parlamentarci su kao razlog naveli to što ovi simboli povređuju žrtve bivšeg sovjetskog “režima”.\nOvaj poziv pristiže nakon što je kompanija Walmart u septembru obećala da će stopirati prodaju odeće sa srpom i čekićem, nakon sličnih pritužbi.2\nDvadeset i sedam poslanika, neki od njih iz zemalja bivšeg Istočnog bloka, navode da su milioni sovjetskih građana stradali pod vlašću bivšeg “režima”, dok je navodno “preko 10 miliona ljudi” deportovano u Sibir gde su bili izloženi “nehumanim uslovima života, prisilnom radu, gladovanju i fizičkom nasilju”.\n“Krvave akcije, teror i nečovečnost sovjetskog režima uticali su na skoro svaku porodicu u ranije okupiranim zemljama”, pišu članovi Evropskog parlamenta i dodaju da se “tragične posledice ovih akcija osećaju do danas”.\nDodao Ana Ružić dana 18/11/2018.\nTags: Amazon, Odeća, Simboli, Srp i Čekić, Walmart, Zara


Poslovanje u skladu sa međunarodnim standardima | Rudnik Uglja Pljevlja Crna Gora\nPoslovanje u skladu sa međunarodnim standardima\nSaopštenja 5 Mar\nUspješno je završen obiman i složen projekat implementacije i sertifikacije Integrisanog Sistema Menadžmenta (IMS), prema međunarodnim standardima i to ISO 9001:2015 Sistem menadžmenta kvalitetom, ISO 14001: 2015 Sistem menadžmenta životnom sredinom i ISO 45001:2018 Sistem menadžmenta zaštitom zdravlja i bezbjednošću na radu.\nNa taj način se naša kompanija našla rame uz rame sa brojnim svjetskim kompanijama koje su svoju opredjeljenost ka stalnim unaprjeđenjima i dosljednoj primjeni međunarodnih standarda i zvanično potvrdile kroz nezavisan i nepristrasan proces provjera preko treće strane.\nRad na ovom projektu je započet u maju 2019. godine, nakon što je menadžment kompanije donio stratešku odluku da se otpočne sa aktivnostima na implementaciji IMS-a.\nU realizaciju projekta bile su uključene sve organizacione cjeline i obuhvaćeni svi procesi koji se odvijaju u kompaniji, sa krajnjim ciljem unaprijeđenja kvaliteta na svim nivoima, poboljšanja bezbjednosti i zdravlja na radu i zaštite životne sredine.\nShodno zacrtanom cilju da se rad i zalaganje, kako direktnih učesnika na projektu, tako i ostalih zaposlenih koji su u obavezi da primjenjuju uspostavljeni sistem, valorizuje i zvanično potvrdi, sertifikaciju je sprovelo jedno od najrenomiranijih svjetskih sertifikacionih tijela DEKRA koja je osnovana davne 1925. godine. DEKRA je najveće njemačko sertifikaciono tijelo i među prvih pet u svijetu, sa godišnjim prometom od 3,4 milijarde eura i više od 44.000 zaposlenih u preko 60 zemalja, na svim kontinentiima.\nNakon uspješno završenih prethodnih aktivnosti, krajem decembra sprovedena je druga faza sertifikacione provjere, kao finalna aktivnost u procesu sertifikacije.\nTim provjerivača je na osnovu objektivnih činjenica prikupljenih tokom petodnevne provjere ocijenio da je sistem menadžmenta koji je uspostavljen u kompaniji adekvatan, efektivan i usaglašen sa međunarodnih standardima i shodno tome dao pozitivnu ocjenu za dodjelu sertifikata.


Sudska Praksa online | OBLIGACIONO PRAVO - Vreme nastanka uzroka štete - Bolest kao posledica boravka na ratištu - Naknada nematerijalne štete (Čl. 199 – 205. Zakona o obligacionim odnosima)\nIako uslovi doprinose nastanku uzroka štete, merodavnim se smatra vreme nastanka uzroka štete.\nOdgovornost za štetu i pasivna legitimacija tužene u parnicama za naknadu nematerijalne


Polupansionski smještaj u comfort sobama, za period ponude od 04.5 – 22.05.2021., košta po noćenju 70,00 KM po osobi, a od 22.05 – 01.06. 2021. košta 85 KM po osobi.\nRIZNICA ZDRAVLJA Razlozi zbog kojih bi trebalo da jedete...\nU Dalmaciji su slikali ovaj auto zbog urnebesne registracije,...


Gradska biblioteka: Održano predavanje i promocija knjiga Alme Taletović – Radio Feral\nU subotu, 28. aprila, u kalesijskoj Gradskoj biblioteci održana je promocija knjiga autorice Alme Taletovic “Sretni ljudi ” i ” Smiraj duše” uz prigodno predavanje sa psihološkog aspekta o temi “Ojačajte sebe mentalno i emotivno. Budite sretne.”\nSvjedoci smo da mediji razni portali svakodnevno nas bombarduju lošim vijestima, o lošem standardu života, a kada se osvrnemo, nikada se bolje nije živjelo, a manje bilo zadovoljno. Na nama je da se borimo protiv ružnih, tužnih misli, da ružne misli zamjenimo lijepim, jer sve je do nas i naše percepcije, kazala je, između ostalog, Alma Taletović .\nPredavanje je završeno sa porukom, da žene trebaju da budu sretne, sebi bitne. Da rade na sebi, svom obrazovanju, da budu prijateljice jedna drugoj, da se podržavaju u svim segmentima društva.\nI ovaj puta promocija je uljepsana uz sestre Melinu i Lamiju Šišić, koje su u martu ove godine na internacionalnom muzičkom takmičenju „Primavera“ Bijeljini, osvojile zlatnu medalju.\n← Sudovi zaključili 563 sudske nagodbe tokom “Sedmica sudske nagodbe”\nŠvicarska državljanka gospođa Ursula Peer posjetila Kalesiju →


Bivši špijun otkrio ko stoji iza videa koji je srušio Štrahea i uzdrmao austrijsku političku scenu | Telegraf - Najnovije vesti\n23. maj 2019 | 11:00\nNakon skandala na Ibici, sve više detalja pojavljuje se u javnosti\nPolitička bura u Austriji ne smiruje se ni skoro nedelju dana nakon skandala na Ibici, zbog kog su vicekancelar Hajnc Kristijan Štrahe i njegov saradnik Johan Gudenus podneli ostavke. Njihove političke karijere došle su do kraja za samo jedan dan, a javnost se pita ko stoji iza video snimka koji je srušio lidera Slobodarske partije Austrije (FPO)?\nNakon snimka sa Ibice na kojem se vidi kako Štrahe i Gudenus razgovaraju sa ženom, za koju se tvrdi da je nećaka jednog ruskog oligarha, o kampanji pred izbore 2017. godine, sve više detalja pojavljuje se u javnosti. Njoj je Štrahe obećao državne poslove za finansijsku podršku njegovoj stranci, uz zaobilaženje kontrolnih organa, posebno finansijskih.\nJavnost se pita kako je video isplivao i ko je "smestio" lideru FPO? Kako je Bild.de preneo, posrednici su navodno video pokušali da prodaju za iznos od sedam cifara - ali bezuspešno.\nU sredu uveče na televiziji Oe24.tv prikazana je specijalna emisija posvećena ovom skandalu. Gost je bio eskpert za bezbednost Saša Vandel, koji je godinama radio kao špijun.\nOn je rekao da su bečki advokat Ramin M. persijskog porekla, i austrijski detektiv Julian H. organizovali klopku i snimili video.\nU intervjuu Vandl, koji je bio nekadašnji šef detektiva Juliana, kaže da ga je obučio i da video sa Ibice jasno nosi "njegov rukopis".\n- To sam primetio čim sam pogledao snimke - rekao je Vandel, dodajući da se Julian H. Štraheu i njegovoj desnoj ruci Johanu Gudenusu predstavio kao biznismen iz Minhena "Julian Taler".\n- Julian je krivično gonjen i osuđen, i bio je umešan u privrednu špijunažu kod firme Plaser i Tojrer - dodao je Vandel.\nPrema njegovim rečima, Julian je prijatelj sa bečkim advokatom koji je dogovorio prvi sastanak sa Gudenusom.\nVandel je rekao i da je "navodna nećaka sa snimka bila iz Rusije ili Letonije".\n- Takav pristup je čest - rekao je Vandl. Ono što stručnjake čini tako sumnjivim je nedostatak pregleda mamaca.\n- Proverio sam sve kontakte. To bi bila jednostavna provera. U svakom slučaju, sa ovom zlokobnom ženom, brzo bi se shvatilo da to nije nećaka oligarha - rekao je stručnjak.\nTaj video materijal nikada nije uspeo da unovči, jer je tražio prevelike svote, prenose austrijski mediji.\nTagovi: Austrija, Hajnc Kristijan Štrahe, Ibica, johan gudenus, Skandal, VIdeo


Članovi Predsjedništva primili ministra odbrane Čilea - Klix.ba\nČlanovi Predsjedništva primili ministra odbrane Čilea\n24.1.2008. u 14:26\nČlan Predsjedništva BiH dr. Haris Silajdžić, Nerkez Arifhodžić, diplomatski savjetnik predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Željka Komšića i Miroslav Vujičić, šef Kabineta člana Predsjedništva BiH Nebojše Radmanovića primili su ministra odbrane Republike Čile Josea Gonia Carrascoa.\nPrisustvo trupa iz Čilea u Bosni i Hercegovini je vrlo važno zbog internacionalizacije i pozitivnog aspekta globalizacije. Ovo je prilika da vam se zahvalimo zbog prisustva vaših trupa i vaših napora u našoj zemlji„ kazao je član Predsjedništva BiH Haris Silajdžić.\nPrema njegovim riječima najveći uspjeh u BiH, nakon mirovnog sporazuma, je na polju integracije vojnih snaga u BiH. "Mi smo u Partnerstvu za mir što je jedan korak ka NATO-u i činimo sve što možemo da se približimo NATO-u. Imamo određeni broj naših snaga u raznim misijama mira u svijetu. BiH je počela proces pridruživanja EU a parafiran je i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju“ istakao je Silajdžić. On je dodao da, iako je riječ o složenom i dugotrajnom procesu, BiH ima mogućnost da odgovori na uvjete EU.\n“Mi želimo biti dio Evropske unije i ja sam optimista, ne zato što je to neminovnost, nego što BiH može ponuditi Evropskoj uniji pluralizam i multietničnost„ kazao je član Predsjedništva BiH dr. Haris Silajdžić. On je izrazio želju za unapređenjem odnosa između BiH i Čilea te istakao značaj razmjene iskustava i saradnje na području ekonomije, trgovine, kulture, odbrane i vanjske politike.\n"Čile i Bosna i Hercegovina imaju tešku prošlost. To nam je zajedničko iskustvo. Nama je važno da preuzmemo odgovornost za svjetski mir s obzirom na naša iskustva, jer stabilan mir otvara mogućnost ekonomskom razvoju„ rekao je ministar odbrane Čilea Jose Goni Carrasco.\nPrema njegovim riječima Čile učestvuje u mnogim mirovnim operacijama u svijetu. “Vrlo smo aktivni na Haitiju, u mirovnoj misiji smo i na području palestinsko izraelskog sukoba te na Balkanu. Posjetili smo naše trupe, 21 vojnika u Bosni i Hercegovini, i ponosni smo na njih“ kazao je ministar odbrane.\nDodao je da su Čileanci o demokratiji naučili dosta, iz kako je rekao, teškog iskustva sa Pinočeom. “Našli smo put nacionalnog pomirenja, našli smo ono što nas spaja i naučili šta je demokratija. Treba puno vremena ali smo napredovali. Naučili smo da je ekonomski razvoj fundamentalan jer bez njega nema ni društvenog razvoja“ istakao je ministar odbrane. Kazao je također da Čile želi dobre odnose sa BiH te da je njegova posjeta upravo motivirana tim interesima.


Oldtajmeri | Forum • Pogledaj temu - Wehrmachtsgespann-Zundapp KS750 i BMW R75\nWehrmachtsgespann-Zundapp KS750 i BMW R75\nod Izzy Panzer » Ned Apr 15, 2012 3:33 pm\nZamisliti nemačkog vojnika iz Drugog svetskog rata je gotovo nemoguće bez tri stvari: karakterističnog šlema na glavi, automata MP40 (Šmajser) i motocikla sa prikolicom pored njega. Wehrmacht je koristio motocikle (sa i bez prikolice) u velikom broju. Ipak, većina tih motocikala bili su tek obični, civilni modeli prepravljeni za vojnu upotrebu. Potreba za većom prohodnošću, nosivosti i pouzdanosti naterala je Odeljenje za naoružanje nemačke vojske da već 1937-e izda specifikacije za novu vrstu vozila koja će poneti ime Wehrmachstgespann (u grubom prevodu vojna kočija ili vojni prikoličar).\nSpecifikacije su obuhvatale sledeće:\n-vozilo treba da ima maksimalnu nosivost od 500kg što se smatralo ekvivalentom trojice naoružanih vojnika sa svom opremom,\n-putna brzina od 80km/h (brzina za kretanje Autobahnom) , maksimalna brzina od 95 km/h i minimalna brzina od 4km/h zbog održavanja koraka sa marširajućom vojskom,\n-kao pneumatici treba da se koriste standardni vojni dimenzija 4.5X16,\n-minimalni klirens treba da iznosi 150mm (misli se na potpuno opterećeno vozilo) i\n-razmak između pneumatika i blatobrana treba da bude takav da omogućava postavljanje lanaca za sneg.\nZundapp među prvima počinje sa testiranjem prepravljenog modela KS600 ali ubrzo shvata da je za potpuno zadovoljenje postavljenih zahteva potrebno razviti novi model. 1939-e godine na testiranje su poslata dva prototipa modela KS750 koji su imali agregat od 700ccm sa međusobnim uglom od 170 stepeni. Zbog veće prohodnosti, u odnosu na klasičan bokser motor, oba cilindra su u odnosu na horizontalnu osu podignuti za 5 stepeni, tako da se radilo o "skoro" bokser motoru. Radna zapremina je kasnije povećana na 745 ccm (po nekim izvorima na 751ccm).\nBMW, koji je svakako imao veliku ulogu u opremanju Wehrmachta motociklima takođe je poslao svoj prototip na testiranje. Na početnim testiranjima postalo je jasno da je Zundappov prototip daleko superiorniji u odnosu na BMW. Oduševljenje je bilo toliko da je BMW čak dobio preporuku da licencno izrađuje Zundappov model, što je Zundapp prihvatio ali BMW naravno odbio. Ipak, BMW se saglasio sa time da preuzme tehnička rešenja od Zundappa i da što više delova za njihov model bude identično sa Zundappovim. Rezultat ovoga bio je BMW R75, koji je takođe bio kvalifikovan kao Wehrmachtsgespann.\nOno što je KS750 činilo supeiriornim u odnosu na pomenuti BMW prototip pre svega je to što je točak na prikolici po prvi put imao svoj pogon. 70% snage se prenosilo na točak motocikla a 30% na točak prikolice. Pored toga, diferencijal je imao mogućnost blokade, tj bilo ga je moguće podesiti tako da se oba zadnja točka vrte istom brzinom.\nNa Zundappu KS750 po prvi put su primenjene hidraulične kočnice na zadnjim točkovima, ali sa asimetričnom silom kočenja. Kočioni cilindar zadnjeg točka motocikla imao je veći prečnik kočionog cilindra u odnosu na prečnik kočionog cilindra prikolice. Na ovaj način rešena su dva najveća problema koji su se javljali kod motocikala sa prikolicom i izazivala nestabilnost, poigravanje pa i prevrtanje. Prilikom ubrzanja, ukoliko je prikolica bez svog pogona, ona teži kretanju na stranu u odnosu na motocikl, dok je prilikom kočenja teži kretanju ka motociklu zbog veće brzine ( ukoliko nema svoju kočnicu) ili od motocikla (ukoliko imaju identične sile kočenja, zbog manje mase prikolica se zaustavlja pre motocikla i povlači ga ka sebi). Prikolicu je bilo moguće skinuti i koristiti solo motocikl. U tom slučaju aktivirao bi se dvostruki ventil koji bi sprečavao curenje kočione tečnosti na kočionom vodu prikolice pri kočenju.\nTransmisija je izvedena preko kardana, a zupci u samom menjaču bili su ravno sečeni, što je uz povećanu trajnost takođe činilo da Zundapp ima karakterističan zvuk. Menjač je imao četiri brzine a kao dodatak imao je reduktor koji se mogao uključiti samo kada je odabrana prva brzina. Reduktor je imao ulogu da uspori vozilo na željena 4km/h, kao i da mu omogući prelaz većih nagiba. Uz to upravo se preko ručice reduktora uključivao hod u nazad. Reduktor se mogao uključivati samo ručno, dok su četiri putne brzine mogle biti odabrane i preko nožne poluge menjača.\nAgregat je imao magnetno paljenje što ga je činilo pokretnim i u slučaju praznog akumulatora. Dinama od 6V, snage 50W nalazila se na prednjem delu. Vazdušni filter bio je montiran u sklopu rezervoara, dakle više u odnosu na ranije modele da bi se povećala mogućnost prelaska vodenih prepreka.\nSam ram motocikla bio je napravljen od ovalnih cevi otpornih na gotovo sve vrste naprezanja. Ram je izrađen kao hardtail, bez zadnjeg vešanja. Kao prednje ogibljenje primenjeno je takozvano paralelogram rešenje.\nKao prikolica je u početku korišćenja Zundappova oznake BW40 da bi kasnije bila zamenjena jednostavnijom za izradu BW43, koja se takođe montirala i na BMW R75. Na prikolicu se mogao montirati puškomitraljez MG34.\nSa prvim iskustvima na ratištu, Zundapp dobija i spisak stvari koje treba ispraviti. Tvroća prednjeg vešanja sada se regulisala preko posebnog točka, a prednje vile su produžene.\nPredstavljen je i sistem za zagrevanje vazduha koji je omogućavao lakši start u uslovima ekstremne hladnoće (čitaj u Rusiji).\nKako rat odmiče, bombardovanja saveznika nanose sve veću štetu pa se i proizvodnja smanjuje. Pored 2 pomenuta prototipa, proizvedenih 1939-e proizvedeni su sledeća vozila:\n1940 7 vozila 600 000 - 600 006\n1941 288 vozila 600 007 - 600 295\n1942 7.228 vozila 600 296 - 607 523\n1943 7.131 vozila 607 524 - 614 654\n1944 3.515 vozila 614 655 - 618 169\n1945 115 vozila 618 170 - 618 284\n1946 205 vozila 620 001 -\n1947 76 vozila\n1948 68 vozila 620 349\nDvocilindrični motor radne zapremine 745ccm razvijao je snagu od 26ks/19kW. Potrošnja (u normalnom saobraćaju) je iznosila 6.5l/100km. Težina praznog vozila iznosila je 420kg a maksimalno težina (sa putnicima, uljem, gorivom i ostalom opremom) 840kg. Ipak, na frontu je moglo videti i ovakvu sliku:\nZanimljivo je i to da je Zundapp KS750 mogao da vuče i posebnu prikolicu:\nKao i Zundapp KS750, BMW R75 bio je kvalifikovan kao Wehrmachtsgespann jer je zadovoljavao iste, gore pomenute specifikacije, čime se izdvajao od modela R12 i R71 koji su već bili u upotrebi. KS750 i R75 delili su oko 70% istih delova u svojim sklopovima, čime je bilo olakšano snabdevanje rezervnim delovima i održavanje većeg broja upotrebivih vozila u ratnim uslovima.\nBMW je imao svoje specifičnosti. Zanimljivo je su cilindri agregata imali hemisferične komore za sagorevanje i da je naglasak pri njegovoj konstrukciji stavljen pre svega na postojanost performansi. Razvijao je 24 ks pri 4400 o/min. Glave od aluminijuma sa velikim perajima za hlađenje sprečavale su pregrevanje pri malim brzinama čak i pri visokim spoljnim temperaturama. Vazdušni filter je postavljen visoko zbog veće prohodnosti. Paljenje je takođe bilo magnetno kao kod KS750. Potrošnja se kretala oko 6.5 l/100km u saobraćaju i oko 10l/100km u off road vožnji.\nTransmisija je bila nešto drugačija i pružala je više režima rada. Reduktor je razdvajao 4 putne brzine od 3 sporohode za terensku vožnju. Ukoliko bi se pri sporohodnom položaju reduktora pokušalo ubacivanje u 4 brzinu, menjač bi se vratio u neutralan položaj. Reduktor i rikverc su mogli da se uključe samo ručno, dok su ostale brzine mogle da budu menjane i preko nožnog menjača. Pogon je deljen između zadnjeg točka motocikla i prikolice u odnosu 70-30% i takođe je postojala blokada.\nRam je bio odlično osmišljen. Sastojao se od osam delova međusobno pričvršćenih šarafima čime je njegovo održavanje bilo pojednostavljeno. U slučaju krivljenja ili pucanja određenog dela, njegovom zamenom vozilo je ponovo bilo upotrebljivo, bez potrebe zamene i reparacije kompletnog rama. Teleskopske viljuške činile su prednji sklop vešanja.\nPrikolicu je takođe moglo skinuti kao kod KS750 i primenjena su ista rešenja u pogledu kočnica, što je ovo vozilo činilo veoma upravljivim.\nBMW bokser motori su se odlično pokazali u uslovima ekstremne topolote tokom rata u severnoj Africi. Dizajn je čak bio kopiran od strane Harley Davidsona jer je, po nekim izvorima, temperatura motornog ulja kod BMW-a u odnosu na Harley Davidsonov WLA sa tzv. Flathead agregatom bila za čak 56 stepeni Celzijusa niža pri radu na istoj (visokoj) spoljnoj temperaturi. Sve ovo je vodilo ka tome da Harley Davidson za potrebe vojske napravi model XA sa bokser motorom, teleskopskom viljuškom i kardanskim pogonom.\nKS750 danas predstavlja veoma poželjno vozilo za kolekcionare. I dalje je veoma upotrebljiv a sama konstrukcija i kvalitet izrade su takvi da će ih biti još dugo u upotrebi. Po nekim izvorima, od materijala za izradu jednog KS750 moglo se izraditi čak 2 Kubelwagena. Tehnička rešenja koja su primenjena na njemu svakako čine važno poglavlje u istoriji motociklizma.\nJedan KS750 se može videti (i čuti) u filmu Povratak otpisanih(vozi, balansero ).\nBMW R75 je takođe poželjan primerak za svačiju kolekciju. Većina ljudi kada vidi motocikl sa prikolicom prvo pomisli na BMW-delom zahvaljujući njihovoj brojnosti u ratu i ratnim filmovima.\nZna li neko, ima li ih još kod nas?\nP.S. pošto Zundapp KS750 i BMW R75 imaju istu klasifikaciju ( i 70% delova), nisam hteo da otvaram novu temu nego sam samo proširio priču o Zundappu\nPoslednji put menjao Izzy Panzer dana Pon Apr 16, 2012 11:01 am, izmenjena 2 puta\nRe: Wehrmachtsgespann-Zundapp KS750\nod nik vwk70 » Ned Apr 15, 2012 6:47 pm\nRe: Wehrmachtsgespann-Zundapp KS750 i BMW R75\nod HEMI 426 » Pon Apr 16, 2012 3:19 pm\nSvaka cast za text!!!\nod Izzy Panzer » Pon Apr 16, 2012 6:30 pm\nHvala vam na pohvalama, motocikli sa prikolicom su me zanimali još od vremena kada sam ih,kao dete, prvi put video u nekom ratnom filmu. Pitao sam ćaleta kakvi su to motori, a njegov odgovor je bio kratak: Be em vejci. Od tada mi je oduvek bila želja da provozam jednog. Ova dva modela su me baš oduševila upravo zbog primenjenih tehničkih rešanja.\nKažu da voziti motocikl sa prikolicom nije toliko teško koliko se razlikuje od vožnje solo motocikla.


Putanja: Pokreni se Motivacija 10 strategija medijske manipulacije\n10 strategija medijske manipulacije\t1\nTagovi: marketing, kontrola, istraživanje, video\nZahvaljujući medijima i propagandi, stvarani su ili uništeni društveni pokreti, opravdani ratovi, tempirana finansijska kriza, podstaknuta nekim drugim ideološkim strujama, pa čak i uspostavljen fenomen medija kao proizvođača stvarnosti u okviru kolektivne psihe. Ali kako prepoznati najčešće strategije i razumeti ove psiho-alate koji sigurno, utiču i na nas?\nNoam Čomski, istaknuti američki filozof, politički aktivista i profesor emeritus lingvistike na Masačusetskom institutu za tehnologiju (MIT), sastavio je listu od deset najmoćnijih i najefikasnijih strategija kojima pribegavaju „skrivene“ agende u nameri da se uspostavi manipulacija populacije kroz medije. "Javnost treba podsticati u prihvatanju prosečnosti. Potrebno je ubediti ljude da je poželjno biti glup, vulgaran i neuk"\nAlex Jones - Banka Goldman Sachs vlada svetom\nBrz razvoj nauke u poslednjih 50 godina stvara rastuću provaliju između znanja javnosti i onih koji ga poseduju i koriste, vladajuće elite. "Sistem", zaslugom biologije, neurobiologije i praktične psihologije, ima pristup naprednom znanju o čoveku i na fizičkom i na psihičkom planu. Isključi TV... Uključi mozak... Misli svojom glavom.\n← Majstori marketinga - Umetnost reklame\nDeset poslova budućnosti →


Pet načina kako da zaradite više novca - Infobrif\nObjavljeno 27.05.2019. u 18:23\nPostoje kratkoročna rešenja koja vam mogu pomoći da povećate svoje finansijske prihode, poput još jednog posla.\nAli ukoliko vam trebaju veće sume novca, onda morate naći dugoročno rešenje. Ovo je pet načina kako to možete i učiniti, prenosi „B92“.\nJedan od načina da povećate svoje prihode je da pokrenete privatni posao u kojem ćete uživati je da počnete da radite skraćeno radno vreme na primarnom poslu. Vremenom će, ukoliko se posao bude razvijao kako treba, možda baš taj privatni posao biti vaš primarni. Pronađite nešto u čemu zaista uživate ili u šta verujete i počnite da radite na tome. Ali prvo napravite poslovni plan i isplanirajte da ne uložite više novca nego što možete zaraditi, prenosi Klix.ba.\nDruga mogućnost je povratak u školu. U većini slučajeva vaša zarada će se povećati ukoliko se obrazujete za viši stepen. Osim toga, možete izučavati sasvim novu profesiju koja će vam doneti više novca. Možete steći nove sertifikate za veštine poput poznavanja jezika, rada na računaru i slično, koji vam, takođe, mogu doneti više novca.\nStvari koje volite raditi u slobodno vreme ponekad možete iskoristiti za dodatnu zaradu. Postoji mnogo načina na koje možete unovčiti svoje hobije, a ako ste kreativni, možete zaraditi i dosta novca. Možete početi otvaranjem trgovine kako biste prodali svoje rukotvorine ili umetnička dela. Budite sigurni da ste naplatili dovoljno da pokrijete i materijal i uloženo vreme. Takođe možete prodavati uzorke ili dizajn koje ste sami kreirali.\nDrugi način ostvarivanja profita od vaših hobija je otvaranje kanala na Jutjubu. Pokažite kako pravite određeni predmet, a ako je vaš hobi igranje igara, možete snimati video-zapise s uputstvma i komentarima. Ukoliko ste dosledni u objavljivanju videa, ovo može biti odličan način da zaradite dodatni novac.\nJoš jedan sjajan način da povećate svoj prihod je izgradnja više pasivnih prihoda, poput blogova, veb stranica ili Jutjub kanala koje ste postavili na internetu. Treba da znate da je potrebno puno vremena i truda da biste počeli da zarađujete svoj pravi novac. Potrebno je puno da radite kako biste imali svoju publiku. Ako ste zainteresovani za ovaj vid zarade, morate se koristiti svim vrstama društvenih medija i dopreti do ljudi onlajn.\nKljuč za pasivni prihod je izgraditi solidnu bazu koja će zarađivati prihod za vas. Ako pišete knjige, moraćete da čekate četiri-pet objavljenih pre nego što počnete da zarađujete na njima. S blogom ili veb stranicom može potrajati i nekoliko godina. To je dugoročan projekat i trebalo bi da bude o nečemu u čemu zaista uživate.\nKonačna opcija koju treba da razmotrite je traženje povišice od kompanije u kojoj radite ili potražite posao u drugoj kompaniji koja će vam platiti više. Nemojte se plašiti da tražite novi posao ako ne zarađujete dovoljno novca da pokrijete svoje troškove. Nekada može biti zaista frustrirajuće raditi na poslu gde ćete se osećati zaglavljeno ili potcenjeno. Onda potražite novi posao.\nSprema se kazna za Italiju u iznosu od 3,5 milijardi evra?\nBarsa na prekretnici, poker kandidata za novog trenera! Šta je problem sa Valverdeom?