HI-FI sistem do 1000EUR - Page 3 - Početnička pitanja - HiFi forumi - Page 3\nHI-FI sistem do 1000EUR\nPokrenuo mihajloj, апр 15 2012 18:40\nStrana 3 od 3 1\n50 odgovora u ovoj temi\nPoruka napisana 20 април 2012 - 18:47\nTema se zove "HI-FI sistem do 1000EUR", jer je toliki moj budzet, zato pominjem bas tu cifru.Da, ali tok diskusije je skrenuo ka samogradnji zvucnika, a posto je tema sistem od 1000eur logicno je da se ta cifra ne odnosi samo na zvucnike. Ne vidim potrebu da tako reagujes, pogotovo sto odgovor nije upucen tebi vec uvazenom kolegi.Da se vratimo na temu, to je solidan budzet za pristojan sistem ako se odlucis za varijantu sa polovnim uredjajima. Slatke muke:-D\nRME HDSP 9632/ZDDAC/Threshold NS-10/FORTE AUDIO MODEL 1/BSD MODULAR 1 Povratak na vrh\nPoruka napisana 20 април 2012 - 21:46\nnemam pojma nisam zalazio u detalje, to je forum kutija i momci tvrde da su napravili ultra zvucnik- cakstavise nisu mogli da sanjaju da ce tako dobro da svira SVI koji nešto naprave i okače na internet tvrde da su napravili nešto što zvučni fantastično, i mnogo bolje od svih drugih. Večeras - predstava "Šekspir".\ncijena ulaznice - 50 centi\ncijena za gluhe - 30 centi\ncijena za slijepe - 20 centi\nza gluhe i slijepe - 50 centi\nPoruka napisana 20 април 2012 - 22:06\nTako je, i momci sa foruma i momci iz audio firmi. Tu nema razlike .\nDragi gledaoci, u ovogodišnjoj trci za Oskara za najbolju mušku ulogu izdvojila su se dva kandidata: Neymar da Silva Santos Júnior i Mario Balotelli.\nPoruka napisana 20 април 2012 - 22:23\nSVI koji nešto naprave i okače na internet tvrde da su napravili nešto što zvučni fantastično, i mnogo bolje od svih drugih. jeste, samo sto onaj u radnji kaze iju ovi moji od 1500 evra su super, a ti onda napravis ove od 100 evra plus materijal nek bude 200... a to su projektovali i pravili ljudi koji imaju svakodnevnu teoriju i praksu u pravljenju zvucnika i koji su culi mnogo zvucnika raznih kakvotja i cenacak i da je budzet neogranicen, ne vidim zasto bi trebalo dati 5-10 puta vise para za zvucnike slicnih performansi\nneki moji dizajnovi:)http://dynablaster.d...rt.com/gallery/\nPoruka napisana 21 април 2012 - 00:18\nNa stranu sve, najboljih nekoliko zvucnika koje sam cuo bili su rucni rad . Da se ljudski naprave zvucnici kosta mnogo pa ne vidim svrhu da se to radi sa da kazemo slabijim drajverima. Osim u slucaju da ste vi jedan od par ljudi koji znaju to da urade kako treba. Cak ni oni nemaju motivaciju da to rade u cheap varijanti nego traze odgovarajuce i/ili skupe drajvere.\nPoruka napisana 21 април 2012 - 13:20\nodosmo u off al nema veze, samo da kazem da oni drajveri sa linka(ako si gledao merenja) mogu da postide i mnogo skuplje, greska je suditi o drajveru po ceni\nPoruka napisana 21 април 2012 - 15:37\nodosmo u off al nema veze, samo da kazem da oni drajveri sa linka(ako si gledao merenja) mogu da postide i mnogo skuplje, greska je suditi o drajveru po ceniNe sporim i ne sudim o drajverima koje nisam cuo, samo zelim da istaknem cinjenicu da kabineti, skretnice, merenja i ostalo daleko prevazilazi cenu drajvera ako se radi kako treba. Odatle i moj komentar da se ne isplati raditi u jeftinijim varijantama. Svako ima svoju racunicu.\nPoruka napisana 21 април 2012 - 16:11\nopet ti?! skretnica tog zvucnika je prvog reda, komplet projekat bez drvenarije i finisha ispadne oko 100 evra za oba zvucnika i racunica je ocigledna... najludje je to kad nekome das odgovor i potkrepis i slikama i merenjima itd, i on i dalje tvrdi isto, kao da neces namerno da cujes sta ti se kaze, znaci imas neki svoj nabedjeni stav i ne odstupas od toga uprkos cinjenicama- e to se zove zatucanost, nemoj da mislis da nesto ocu da te vredjam, nego moram nekako da se izrazim ali ima i zvucnika u radnji koji za male pare sviraju vrhunski, to ni ja ne sporim, samo htedoh prokomentarisati da se i u low budgetu isplati samogradnja\nPoruka napisana 21 април 2012 - 16:55\nopet ti?! skretnica tog zvucnika je prvog reda, komplet projekat bez drvenarije i finisha ispadne oko 100 evra za oba zvucnika i racunica je ocigledna... najludje je to kad nekome das odgovor i potkrepis i slikama i merenjima itd, i on i dalje tvrdi isto, kao da neces namerno da cujes sta ti se kaze, znaci imas neki svoj nabedjeni stav i ne odstupas od toga uprkos cinjenicama- e to se zove zatucanost, nemoj da mislis da nesto ocu da te vredjam, nego moram nekako da se izrazim ali ima i zvucnika u radnji koji za male pare sviraju vrhunski, to ni ja ne sporim, samo htedoh prokomentarisati da se i u low budgetu isplati samogradnjaE bas si se dobro izrazio he.he... Da se ne lazemo - nema za male pare vrhunskog zvuka. Pozdrav.\nPoruka napisana 21 април 2012 - 18:17\ndobro sad vrhunski je rastegljiv pojam, i nisam mislio bas bukvalno na vrhunski, nego na odnos cena/zvuk neki moji dizajnovi:)http://dynablaster.d...rt.com/gallery/\nPoruka napisana 21 април 2012 - 18:56\nSamo vi rastezite a ja cu da zatezem he,he..\nNazad na Početnička pitanja\n→ Početnička pitanja


Prognani sa Twittera se okupljaju na novoj platformi - B92\nDžo Rogan je najnovija javna liènost koja se pridružila alternativnoj društvenoj mreži.\nIzvor: B92, Businessinsider utorak, 4.01.2022. | 11:57 -> 15:42\nGETTR je društvena mreža, koju je 4. jula 2021. godine kreirao Džejson Miler - bivši savetnik Donalda Trampa.\nGETTR je svojevrsno okupljalište onih koji su zabranjeni na Twitteru, a naziv je portmanto reèi "getting together" ili "get together".\n"Ljudi su iskljuèeni sa platformi i shvatili su da su tehnološki giganti odluèili da se udruže sa ljudima iz više levog centra, koji žele da ućutkaju druge ljude", istakao je Miler po osnivanju platforme.\nGETTR ima interfejs i funkcije koje su sliène onima na Twitteru, a korisnici mogu da napišu objavu sa do 777 karaktera, kao i da ubace fotografiju ili video koji može da se deli ili linkuje.\nNa samom GETTR sajtu stoji da je u pitanju "potpuno nova društvena platforma, zasnovana na principima slobodnog govora, nezavisnog mišljenja i odbacivanju politièkog cenzorisanja i kulture otkazivanja (cancel culture)".\nU prodavnicama aplikacija, GETTR je okarakterisan oznakom "M" za sadržaj koji je preporuèen onima koji imaju više od 17 godina.


Moskva spremna da razgovara sa Vašingtonom o situaciji u Venecueli: Rusi izneli svoje uslove i osudili postupke SAD | Telegraf - Najnovije vesti\n3. mart 2019 | 10:04\nMoskva spremna da razgovara sa Vašingtonom o situaciji u Venecueli: Rusi izneli svoje uslove i osudili postupke SAD\nPolitička i ekonomska situacija u Venecueli je izuzetno teška i napeta već nekoliko godina unazad\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov poručio je američkom državnom sekretaru Majku Pompeu da je Moskva spremna da razgovara s Vašingtonom o Venecueli, ali samo uz poštovanje Povelje UN, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije.\nNjih dvojica su razgovarali sinoć telefonom na zahtev SAD i taj razgovor je bio fokusiran na Venecuelu, i tom prilikom Lavrov je osudio "mešanje u unutrašsnje poslove suverene države i grubo kršenje međunarodnog prava", prenosi Tas s.\n- Istaknuto je da smo spremni za bilateralne konsultacije o pitanju Venecuele, ali samo u skladu sa prioncipima Povelje UN, jer samo građani Venecuele imaju pravo da odluče o svojoj budućnosti - navodi se u saopštenju ruskog ministarstva.\nVenecuela je duboko podeljena zemlja Foto: Profimedia/Zuma Press - News, Tanjug/AP\nGUAIDO NAJAVIO POVRATAK U VENECUELU\nLider venecuelanske opozicije Huan Guaido danas je izjavio da će se vratiti u Venecuelu iz Ekvadora gde se sreo sa tamošnjim predsednikom Lenjinom Morenom tokom turneje po zemljama Latinske Amerike, čiji je cilj bio dobijanje podrške.\nGuaido je pozvao na nove proteste protiv predsednika Nikolasa Madura u ponedeljak i utorak, preneo je Rojters.\nLider opozicije nije naveo kada ili kako planira da se vrati u zemlju. Njegov povratak otvara mogućnost da će vlasti pokušati da ga uhapse, pošto mu je Vrhovni sud zabranio da napušta zemlju, navodi Rojters.\nGuaido je proteklih dana posetio Brazil, Argentinu, Paragvaj i Ekvador.\nGrađani se sukobljavaju sa snagama reda Foto: AP/Tanjug\nVIDEO: Da li počinje rat u Venecueli?\nMaduro izvukao 8 tona zlata iz banke u Venecueli: Tri dana su vozilima izvozili blago iz trezora\nTagovi: Amerika, huan guaido, Majk Pompeo, Moskva, Nikolas Maduro, Rusija, SAD, Sergej Lavrov, UN, Vašington, Venecuela\nMarko cg primorje 03.03.2019 11:00\nKakva bre rusija sve za interes ni svoj narod ne voli pogledajte kolike su im penzije u rusiji\nPomoravac 03.03.2019 10:37\nNesme on da se vrati, a ovce salje na uliceeeeeee


Zdravlje Autor:Hina12. sep. 201908:06 > 08:11\nStudija koju su sproveli upućuje na to da gradski parkovi korisnicima omogućavaju da „utonu“ u prirodu, što donosi značajne fizičke i mentalne prednosti, poput smanjenja stresa i oporavka od mentalnog umora.\nRezultati istraživanja naučnika sa američkog Univerziteta Alabama u Birmingamu objavljeni su u časopisu „International Journal of Environmental Health Research“.\n„Posetioci parka obuhvaćeni istraživanjem rekli su da se nakon boravka u prirodi bolje osećaju, kako fizički tako i mentalno“, saopštio je vođa studije Hon K. Juen, dodavši da su on i kolege ustanovili kako nivo telesne aktivnosti učesnika istraživanja nije bila povezana sa poboljšanjem emocionalne dobrobiti.\n„Loše je to što gradske vlasti i investitori, širom sveta, sve češće zelene površine u urbanim sredinama zamenjuju stambenim i poslovnim zgradama“, sa žaljenjem konstatuje koautor studije Gevin Dženkins.\n„Premda naučnici sve više ukazuju na vrednosti gradskih parkova i zelenih površina, mi smo nažalost i dalje svedoci sve manjeg broja takvih prostora“, dodao je Dženkins.


Gošća tribine “Podgoričke priče” Vanja Popović – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusGošća tribine “Podgoričke priče” Vanja Popović\nSeptember 19, 2021 Fokus, Najave reportaže izvještaji, Ostalo, Podgorica 0\nNakon ljetnje pauze tribina “Podgoričke priče” koju organizuje dramski program KIC-a “Budo Tomović” nastavlja da predstavljaju kulturne poslenike koji su ostavili duboki stvaralački trag u Podgorici, Crnoj Gori i šire.\nU plejadi izuzetnih Podgoričana prvi put gostuje jedna dama, koja je godinama i decenijama predstavljala personifikaciju pozorišnog života u Podgorici, a to je Vanja Popović.\nBiće zadovoljstvo slušati svjedokinju razvoja moderne Podgorice i teatra u njoj. Saznaćemo kako se uporedo sa pozorištem i izgradnjom glavnog grada razvijalo i savremeno crnogorsko društvo, ali i kultura i umjetnost kao neodvojivi dio i činilac svakog progresa. Spoznaćemo i onu drugu stranu medalje, neumitnih problema i neuspjeha, koji su sastavni dio svakog civilizacijskog puta. Takođe, Vanja Popović će otkriti koje su to njene neraskidive veze sa Podgoricom i obratno. Vjerujemo da su to jednako privatni život i stvaralaštvo, ali će nam ona, uz pomoć moderatora Vanje Kovačevića, otkriti pravu istinu…. Istinu koja je čini jednom od najistaknutijih kulturnih poslenica posljednjih decenija.\nTribina će se održati u srijedu, 22. septembra, u sali Dodest, sa početkom u 20h.\nNapominjemo da je KIC podržao humanitarnu akciju časopisa “Ženski glas – za sve Crnogorke i očuvanje kulturne baštine Crne Gore” za prikupljanje sredstava za pošumljavanje Gorice, te će na pultu KIC-a prije programa zainteresovani moći da kupe “Ženski glas” po cijeni od jednog eura, a prikupljena sredstva biće donirana fondu za pošumljavanje Gorice. Pozivamo sve da se pridruže akciji.


Žika Jelić posle saobraćajke dobro, motor uništen » Antrfile\nNaslovna VESTI Žika Jelić posle saobraćajke dobro, motor uništen\nŽika Jelić posle saobraćajke dobro, motor uništen\nŽivorad Žika Jelić, frontmen “YU grupe” posle saobraćajne nesreće koju je ima pre dva dana, dobro se oseća i nema težih povreda.\n– Vraćao sam se iz Banovaca, oko tri-četiri sata po podne, i uživao u laganoj vožnji. Sa desne strane, sa sporednog puta, naišao je “jugo” i skrenuo levo, ka meni. Vozač tvrdi da me nije primetio, u šta sumnjam. Išao je direktno u mene i ja sam u sekundi shvatio da ću bolje proći ako oborim motor i padnem, nego u direktnom sudaru. Sve to su posmatrali policajci sa kontrolnog punkta prekoputa, i odmah su uradili uviđaj. U zapisniku piše da nisam kriv, već da je za nesreću kriv vozač “juga”. On je prošao bez povreda, jer je bio donekle zaštićen u automobilu, a ja sam odrao levu ruku. Policija je odmah pozvala Hitnu pomoć i prevezli su me u KBC Bežanijska kosa – ispričao je Žika Jelić za “Večernje novosti”.\nŽika Jelić povređen u saobraćajnoj nesreći\nŽika Jelić i Đule na Beer Festu, Foto: Facebook / Van Gog\n– Snimili su mi ruku, ustanovili da nemam nikakav prelom, da mi je ruka prilično oguljena, što su sanirali i odmah sam pušten. Iste noći bio sam na Ušću na Beer Festu da podržim drugare iz “Van Goga” – rekao je muzičar.\nOn je dodao da ne razume potrebu pojedinih medija da objavljuju tekstove u kojima decidirano tvrde da je on teško povređen i da je još u bolnici. Kaže da mu se zbog takvog pisanja uznemirila cela familija:\n– Ćerke su me zvale iz inostranstva da vide koliko sam ozbiljno povređen. Telefon mi non-stop zvoni, zovu me uzbuđena familija i prijatelji i raspituju se za moje zdravlje. Osećam se dobro, nisam teško povređen i ne ležim u bolnici, niti u kliničkom centru.\nNa sreću, Jelić je samo lakše povređen, ali je njegov voljeni “harli dejvidson” prilično oštećen. Nada se povoljnom ishodu od strane osiguravajućeg zavoda, a za saobraćajku kaže samo – “dešava se”.\nPrethodni članak“Rekvijem za gospođu J.” pobednik u Vrnjačkoj Banji\nSledeći članakBelgrade Beer Fest: “Riblja čorba” na Ušću započela jednogodišnju turneju


Datum objave: 04.12.2015 14:17 | Autor: D. P.\nU kontekstu evropskog integracionog procesa, Forum EU – Zapadni Balkan biće prilika za informisanje o dostignućima u implementaciji mjerila iz pregovaračkih poglavlja 23 – Pravosuđe i temeljna prava i 24 – Pravda, sloboda i bezbjednost, kao i za razmjenu mišljenja o najaktuelnijim pitanjima iz nadležnosti. U dijelu Foruma posvećenom saradnji u oblasti unutrašnjih poslova, poseban fokus biće stavljen na uvećane migratorne talase, odnosno problematiku sa kojima se države Zapadnog Balkana suočavaju kako u nacionalnim okvirima, tako i u kontekstu iznalaženja zajedničkog odgovora na situaciju koja može potencijalno da generiše i šire socijalne i bezbjednosne izazove. U dijelu Foruma posvećenom pravdi, akcenat će biti stavljen na pitanja nezavisnosti pravosuđa i pravosudne saradnje, uključujući pravosudnu saradnju u kontekstu migracione krize. Takođe, u svjetlu aktuelnih dešavanja na evropskom kontinentu, naročita pažnja biće posvećena aktivnostima koje se sprovode u borbi protiv terorizma, suzbijanja nelegalne trgovine oružjem i trgovine ljudima.\nSa učešća ministra Pažina i ministra Konjevića na Forumu biće izdata saopštenja za javnost.


IZDVAJAMOVesti o zdravlju/mart 7, 2017 Razumevanje dobrog načina ishraneshare on:FacebookTwitter Google +PinterestEmailSend to Email Address:Your NameYour Email AddressEmail check failed, please try againCancelZamislite da ste upravo kupili automobil svojih snova. Da li biste pomislili da koristite najgore moguće gorivo, da zanemarite činjenicu da je potrebno da menjete ulje, ili da potpuno odbacite sve predložene načine održavanja od strane proizvođača? Sigurno da ne biste! Ako ste upravo platili više od 15 000 evra za luksuzan automobili, bićete izuzetno savesni u vezi sa održavanjem vozila u dobrom stanju.\ntweet Tags:belančevinečišćenje organizmadetoksikacijafitohemikalijeishranaizbalansirana ishranamastirazumevanje dobrog načina ishranerazumevanje ishraneugljeni hidrativeganveganstvovitaminizdrava ishranaRelated Posts100 views IZDVAJAMO/mart 27, 2017 Sve što trebate znati o sremušu138 views IZDVAJAMO/mart 26, 2017 HidroterapijaPrirodni recepti za negu lica Pratite nas na Facebooku


SUPERLIGA SRBIJE: Nišlije u nadoknadi predale FENJER Bačkoj! Golubovi PRELETELI Banjicu, ŠOK u UŽICU! | Najnovije vesti - Srbija danas\n16.12.2020. • 16:38 Srbija Danas\nSUPERLIGA SRBIJE: Nišlije u nadoknadi predale FENJER Bačkoj! Golubovi PRELETELI Banjicu, ŠOK u UŽICU!\nNa programu 19. kolo.\nU mečevima 19. kola Superlige, koji su se igrali od 14 sati, pobede su ostvarili gostujući timovi: Spartak, niški Radnički i Mačva.\nSamo u Meridianu i nigde više – Kec na Liverpul 1.90, a na Arsenal 2.30!\nRADNO U HUMSKOJ: Partizan POTPISAO napadača!\nLALATOVIĆ PROTIV "SVOJIH": Trener Vojvodine OTKRIO koja mu je pobeda NAJTEŽA! Smrt prijatelja ga je duboko pogodila\nPo svemu dosad viđenom, Liverpul i Totenhem su najozbiljniji kandidati za titulu u Premijer ligi. A večeras (21.00) na Enfildu bismo mogli da vidimo ko joj je u ovom trenutku bliži - kvota na keca je 1,97, iks je 3,50, a dvojka 3,90, dok je GG3+ 1,97. Pogledajte sve kvote kladionice MOZZART za Liverpul - Totenhem.\nSubotički Golubovi preleteli su Banjicu i savladali Rad sa 1:0, a jedini gol postigao je Stefan Milošević iz penala u 35. minutu.\nŠapčani su istim rezultatom iznenadili Zlatibor iz Čajetine i odneli ceo plen iz Užica - 1:0. Posle uspavanke u prvom poluvremenu, Stefan Tripković je golom u 58. minutu doneo vredne bodove "provincijskom Urugvaju" za beg sa samog začelja.\nNajinteresantniji duel odigran je na stadionu "Slavko Vava Maletin", gde je OFK Bačka ugostila Radnički. Nišlije su već u 4. minutu stigle do vođstva golom Uroša Đuranovića.\nDomaćin je izjednačio u 63. minutu, kada je Luka Ratković bio precizan. I kada su svi mislili da je remi realnost u ovom meču, Nemanja Kojić je u 90+1. minutu pogodio mrežu Palančana i doneo veliku radost igračima Radničkog.\nSUPERLIGA, 19. kolo:\nPartizan - Mladost 4:0 (2:0)\n(Asano 24, Natho p. 42, Obradović 59, L. Marković 84.)\nRad – Spartak 0:1 (0:1)\nZlatibor – Mačva 0:1 (0:0)\nOFK Bačka – Radnički 1:2 (0:1)\n(Ratković 63. – Đuranović 4, Kojić 90.)\nMetalac - Crvena zvezda 0:1 (0:1)\nRadnik - Čukarički 0:1 (0:1)\n(Eze Vinsent 15.)\nNapredak - Novi Pazar 0:0\nJavor - Voždovac 3:1 (2:1)\n(Luković pen. 3, Ilić 45+1, Nikolić 52. - Putinčanin 41.)\nInđija - TSC (13)\nVojvodina - Proleter (15)\nPogledajte kako izgleda najpopularnija UFC ring devojka Arijani Selest.\nSuperliga FK Radnički Niš OFK Bačka FK Zlatibor FK Mačva\nDRASTIČAN PAD TEMPERATURE U SRBIJI: Dobro se pripremite, stiže nam mraz i "debeli" minus u proleće


Vesti online / Sport / Fudbal / Zvezda otišla korak dalje: Golu Boaćija prethodio penal\nZvezda otišla korak dalje: Golu Boaćija prethodio penal\nFudbalski klub Crvena zvezda napravila je korak dalje u polemici oko "spornog pogotka" Ričmonda Boaćija u 158. večitom derbiju tvrdnjom da je golu prethodio nedosuđeni penal.\nRičmond Boaći u duelu sa Miletićem\nCrveno-beli su kao dokaz na društvenim mrežama objavili fotografiju na kojoj se vidi kako mladi defanzivac Partizana Svetozar Marković sa obe ruke vuče Boaćija prilikom udarca glavom posle kojeg je postigao gol za izjednačenje.\nDerbi je završen rezultatom 1:1.\nFUDBAL Zvezda oslabljena u “večitom derbiju”?\nFUDBAL Smanjen kapacitet pred večiti derbi: Tampon zone na severoistoku i na zapadu ka severu!


Veæi PDV ne bi ništa dobro doneo - B92.net\nVeæi PDV ne bi ništa dobro doneo\nBeograd -- Ideja da umesto 18 odsto od ove godine plaæamo PDV od 20 odsto, veæ duže vreme je opticaju, ali struènjaci opominju da to neæe poveæati prihode u državnoj kasi.\nIzvor: Dnevnik utorak, 28.02.2012. | 09:14\nDa bi se to dogodilo, potrebno je da se u Srbiji uvede red u plaæanjima izmeðu privrednih subjekata, bilo da se radi o javnim preduzeæima, privatnim ili onima gde dominira mešoviti kapital.\nBez toga æemo, umesto veæeg prihoda, samo dobiti veæe probleme plus višu stopu inflacije.\nSrbija je nedavno usvojila uredbu o skraæenju rokova, ali rezultati su polovièni pa su u Ministarstvu ekonomije pripremili zakon koji treba da reguliše ovu materiju. Ali on još nije ušao u skupštinsku proceduru pa izgleda da æe, kao i eventualno veæa stopa PDV-a, i on saèekati naredni saziv Skupštine Srbije i vladu.\nPDV je fazni porez i prvi obveznik u lancu plaæa celu sumu, a kako se na robe i usluge nadovezuju drugi, tako njemu država vraæa deo novca koji je dao.\nProblem je u tome što su u Srbiji rokovi plaæanja predugi i novac se ne vraæa brzo pa su privrednici prinuðeni na to da uzimaju kredite da bi premostili problem.\nU Evropi su rokovi plaæanja 30 dana u najveæem broju država, u veæini bivših republika SFRJ 60. Kod nas su bar 130 dana. Desi se da se protegnu i na celu godinu.\nProcene govore da su sume dugovanja velike. Javni sektor duguje privrednicima 4,5 milijarde dinara. Potraživanja privatnih kompanija od javnih preduzeæa su 120 milijardi dinara...\n“Da bi se dobili željeni efekti od poveæanja stope PDV-a, potrebno je da se uvede red u plaæanja. Ne samo da se donese zakon veæ i da se on primenjuje“ , objašnjava Mališa Ðukiæ s Beogradske bankarske akademije.\nOn kaže da rokovi na relacijama izmeðu javnih preduzeæa i privatnog sektora i unutra njih samih se moraju precizno odrediti. U suprotnom, poveæanje stope doneæe još veæe probleme kod ovih dugova. A jedini efekat veæe stope biæe poskupljenja, što æe svakako najviše pogoditi najsiromašnije slojeve stanovništva. Srbija bi u narednom periodu trebalo da ogranièi plaæanje na 60 dana, a sledeæa faza bi morala da bude 30.\nSa èinjenicom da bi pre veæe stope trebalo srediti rokove plaæanja slaže se i poreski struènjak Ðerð Pap:\n“Kod faznih poreza, kakav jer PDV, apsolutni iznos plaæa krajnji kupac. Ako isplata u lancu ide redovno, nema teškoæa, meðutim, kod nas se privrednici susreæu s predugim rokovima” , kaže Pap.\nPap istièe da je još veæi problem kada neko od preduzeæa koja su u lancu PDV-a ode pod steèaj. Na taj naèin su ostali fakturisani a nenaplaæeni milioni i milioni dinara. Ovaj problem posebno je prisutan u graðevinskoj industriji.\nEkonomski ekspert dr Danijel Cvjetièanin smatra da bi u ovim uslovima pored veæe inflacije ta stopa donela i veæu nelikvidnost jer ni privreda ni stanovništvo nemaju novca.\nCvjetièanin kaže da mu je èudno da je predlog o poveæanju PDV-a ovih dana stigao od guvernera NBS jer bi veæi PDV trebalo da predloži ministar finansija,a ne Narodna banka u èijoj je nadležnosti inflacija, trebalo bi da bude protiv jer to direktno utièe na rast cena.\n“Što se kaže, kod nas su baš pomešani lonèiæi. Za poèetak, savetovao bih državi da krene od sebe i plati ono što duguje” , objašnjava Cvjetièanin.\nSrbija utorak 16.01. 17:43 Komentara: 5


British Council s ponosom najavljuje sljedeći projekt u oblasti vizuelnih umjetnosti pod nazivom EKOLOGIJE BUDUĆNOSTI (FUTURE ECOLOGIES), koji će istražiti teme poput klimatskih promjena, životne sredine, održivosti i antropocena (trenutnog geološkog doba u kom čovječanstvo vrši najveći uticaj na životnu sredinu).\n– Svijet oko nas se mijenja izuzetnom brzinom usljed ljudske aktivnosti. To nikada nije bilo očiglednije nego danas, dok se suočavamo sa najvećom globalnom krizom našeg vremena i dok problemi koji nastaju kao rezultat našeg uticaja na životnu sredinu sve više prelaze u prvi plan. Opasno zagađenje, urbani razvoj, privatizacija i eksploatacija javnih prostora predstavljaju uznemirujuće realnosti na Zapadnom Balkanu, te je namjera ovog programa da u fokus dovede razgovore koji su od suštinskog značaja na te teme. Također, s obzirom na to da smo prethodnih godina radili sa državnim institucijama umjetnosti, uzbuđeni smo što se sada okrećemo alternativnim prostorima i lokacijama za izlaganje, kako bismo ove teme stavili u pravi kontekst i podstakli drugačiju vrstu dijaloga, poručuju organizatori.\nKustosi iz šest zemalja Zapadnog Balkana do sada su učestvovali u intenzivnom online kustoskom programu u trajanju od nedjelju dana koji je organizovao LUX u decembru, tokom kojeg su se povezali i razmijenili ideje sa svojim kolegama iz UK-a preko stručnih konsultacija i razgovora sa umjetnicima. Kustosi su tom prilikom bili pozvani da razmisle o temama u okviru programa EKOLOGIJE BUDUĆNOSTI i da ih stave u kontekst sopstvenog neposrednog okruženja. Tokom sljedeće godine, kustosi će raditi na projektima koji će uključiti i širu javnost u istraživanju jedinstvene mješavine umjetničkih glasova iz UK-a i sa Zapadnog Balkana, a sve sa ciljem podizanja svijesti o problemima koji se tiču zaštite životne sredine.\n– Sa zadovoljstvom ističemo i da smo umjetničkoj zajednici u regionu pripremili prilike za stručno usavršavanje i povezivanje sa UK-om u februaru i martu 2021, i to kroz specijalizovane radionice koje će voditi umjetnici i stručnjaci za vizuelne umjetnosti iz UK-a. Ove radionice će takođe organizovati LUX i one će biti uzbudljiva prilika za umjetnike i ljubitelje umjetnosti u regionu da čuju više od britanskih umjetnika koji se bave temama kao što su aktivizam za zaštitu životne sredine, uloga lokalne zajednice i drugim pitanjima koje sačinjavaju EKOLOGIJE BUDUĆNOSTI.\nProšla objava Zaljubljeni smo u modni blog THE ROSENROT\nSljedeća objava Međunarodni dan kratkog filma u kinu Meeting Point


21.05.2012.VEST RTV Sokobanja - Dejan Nikolić\nPredsednik OO DS Dejan Nikolić čestitao je lokalnom odboru SNS na pobedi njihovog kandidata za predsednika Republike. On je istakao da su građani na lokalnim i parlamentarnim izborima glasali za rezultate što je rezultiralo pobedom DS. Takođe, Nikolić je rekao da su ljudi iz DS spremni da vrednim radom nadomeste izborni poraz na predsedničkim izborima, i da se već danas okreću formiranju lokalne vlasti. Od utorka sučemo rukave i nastavljamo dalje, kazao je Dejan Nikolić. On je dodao da ne očekuje da može doći do pomeranja i formiranja republičke Vlade od strane sNS.


IslamBosna » Gori li pod nogama nakon Lajčaka?\nGori li pod nogama nakon Lajčaka?\npredsjednik, r-s, ustav\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Nebojša Radmanović rekao je jučer da ustavne promjene u BiH treba da budu unutrašnje pitanje BiH kao i u svim suverenim zemljama u svijetu.\nNa pitanje Srne za komentar nedavne izjave novoimenovanog visokog predstavnika u BiH Valentina Incka da će ustavne promjene biti prioritet u njegovom radu, Radmanović je rekao da to nije jedino mišljenje koje se moglo čuti o potrebi ustavnih promjena, i da je ono neprimjereno ma od koga dolazilo.\nMislim da je sada prilika da novoimenovanog visokog predstavnika u BiH Valentina Incka podsjetimo da se u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom on pojavljuje kao tumač sadašnjeg mirovnog sporazuma odnosno jednog njegovog aneksa, a ne kao tvorac novog ustava, istakao je Radmanović.\nOn je danas na konferenciji za novinare naveo i da je zamjenik komandanta Zajedničke komande NATO-a u Napulju Piter Pirson, juče tokom boravka u BiH takođe govorio o ustavnim promjenama.\nPodsjetio bih javnost da smo sve do prije par dana imali jasan stav EU da su ustavne promjene unutrašnja stvar BiH a sada nas iznenada podsjećaju svi da su potrebne ustavne promjene i hoće da se angažuju oko toga, naglasio je Radmanović.\nOn je istakao da se odgovorni političari u BiH moraju potruditi da između sebe dogovore eventualne ustavne promjene u fazama, onoliko koliko je moguće i koliko je potrebno za put BiH prema evroatlantskim integracijama.


Gradska biblioteka obustavlja rad sa svim korisnicima - PressLider.rs\nDRUGO MESTO ZA TIM IZ ČAČKA NA SVETIONIKU ZNANJA\nGradska biblioteka obustavlja rad sa svim korisnicima\n16. marta 2020. 16. marta 2020. Duško Radišič\t0 Comments Gradska biblioteka "Vladislav Petkovic Dis", korisnici, ogranci, rad\nČačak – Zbog odluke o proglašenju vanrednog stanja u Republici Srbiji i u korist društveno odgovornog poslovanja, Gradska biblioteka „Vladislav Petković Dis” obustavlja rad sa korisnicima u svim odeljenjima i ograncima. Pozajmica knjiga i druge građe iz fondova, kao i korišćenje čitaonica i bibliotečkog prostora do daljeg neće biti omogućena.\nKorisnici će tokom radnog vremena Biblioteke moći da produže rok pozajmice pozivajući 032/342-755, ili da vrate pozajmljene knjige na namenskom pultu na glavnom ulazu Biblioteke iz Sinđelićeve ulice.\nNa istom mestu biće dostupne police „Otvorene biblioteke” za čije korišćenje nije potrebna članska karta i koje u trenutnoj situaciji predstavljaju alternativu. Ovaj fond mogu koristiti svi sugrađani po principu slobodne razmene knjiga.\nBiblioteka će u skladu sa tradicijom i svojom misijom nastaviti da pruža proverene i relevantne informacije koje doprinose boljoj informisanosti građana. Radnici Biblioteke će zato biti dostupni putem telefona ili interneta korisnicima i javnosti.\nU skladu sa razvojem situacije i merama Vlade RS obaveštavaćemo javnost o daljim koracima.\nPressLider / Gradska biblioteka\n← JKP „Komunalac“ preduzeo mere u skladu sa instrukcijama kriznog štaba\nOstvarivanje obrazovno-vaspitnog rada učenjem na daljinu za učenike osnovnih i srednjih škola →


Zašto 64-bitni procesor na pametnim telefonima sada zaslužuje - generalnone\nGlavni » general » Zašto 64-bitni procesor na pametnim telefonima sada zaslužuje\nApple je započeo 64-bitnu prerušenu procesor prvo stavljajući ga u iPhone. Odjednom, neznalice novinara počele su pitati je li ovaj novi telefon ili onaj drugi imao 64-bitni procesor. Poznavajući industriju dobro, očekivalo se da će niz pametnih telefona s 64-bitnim procesorima pogoditi ulice drugih proizvođača.\nA s CES 2015, oni su ovdje. Evo popisa najnovijih telefona koji pakiraju jedan od onih:\nAsus ZenFone 2 - 2, 3 GHz Intel Atom Z3580 procesor\nHTC Desire 826 - 1.7GHz procesor Qualcomm Snapdragon 615\nLenovo P90 - 1, 8-GHz quad-core Intel Atom procesor\nVibe X2 Pro - 1, 5 GHz procesor okta-core Snapdragon\nYezz Billy 5S LTE - 1.2GHz Snapdragon 410 procesor\nAcer Liquid Z410 - quad-core MediaTek MT6732 procesor\nXiaomi Redmi 2 - 1, 2 GHz quad core Snapdragon 410 procesor\n64-bitni procesor Hype\n64-bitni procesor na pametnim telefonima uglavnom je uglavnom za sada. Imajte na umu da ne nudi poboljšanja performansi brzine. Razlike u performansama koje vidite između pametnih telefona koji rade na 64-bitnom i 32-bitnom procesoru su zbog razlike u brzinama procesora i RAM-a. Dostupni više bitova znači da pametni telefoni mogu potencijalno izvršavati složenije upute. Ipak, aplikacije moraju biti ponovo napisane za izvršavanje tih složenijih uputa, a većina aplikacija nije bila.\nDakle, za sada je sjajno vidjeti te nove procesore, iako za sada ne dodaju ništa u smislu izvedbe. Međutim, njihovo postojanje će motivirati programere da se igraju sa svojim aplikacijama. Oni su budućnost i vidjet ćemo prednosti tijekom vremena. U međuvremenu, pozdravite te igrače na 64-bitnu utrku.\nTakođer pročitajte: Nokia N900 korisničko sučelje\n© 2019 Apple je započeo 64-bitnu prerušenu procesor prvo stavljajući ga u iPhone. Odjednom, neznalice novinara počele su pitati je li ovaj novi telefon ili onaj drugi imao 64-bitni procesor. Poznavajući industriju dobro, očekivalo se da će niz pametnih telefona s 64-bitnim procesorima pogoditi ulice drugih proizvođača. A s CES Zašto 64-bitni procesor na pametnim telefonima sada zaslužuje - generalnone


Налазите се на страници > Почетна > Магазин > Наука и технологија > Fejsbuk platio najmanji porez od svih kompanija u EU\nEvropska unija, kao i nadležne komisije su više puta do sada kaznile tehnološke gigante Fejsbuk, Gugl i Epl zbog izbegavanja poreza i kršenja zakona o trgovini i zaštiti konkurencije.�\nSada nam stiže i informacija da je Fejsbuk platio samo 28 miliona funti poreza, iako je imao obrt od neverovatnih 1.6 milijardi! Tehnološke kompanije često koriste povezane kompanije u Irskoj, Luksemburgu i egzotičnim ostrvima, preko kojih posluju u Evropi i Africi.�\nZanimljivo je da je među dvadeset najbogatijih ljudi u svetu većina iz tehnološkog sektora. Prvi je Džef Bezos iz kompanije Amazon, sa 150 milijardi dolara. U prvih dvadeset su i šefovi kompanija Gugl, Fejsbuk i Orakl.�


Taktike i procedure pružanja prve pomoći u borbenim uslovima\nTim instruktora iz OS BiH (medicinski tehničari) i instruktori iz sastava Tima za civilno vojnu podršku (CSME) iz Ambasade SAD-a u BiH, su u periodu od 23. do 26. marta 2021. godine na lokaciji kasarne „Kozara“ realizovali obuku iz taktika i procedura pružanja prve pomoći u borbenim uslovima sa pripadnicima 6.pbr (JPS).\nCilj ovog vida obuke bio je da se pripadnici pješadijske jedinice OS BiH iz sastava 6.pbr dodatno osposobe u taktikama i procedurama pružanja prve pomoći u borbenim uslovima. Pomenuta obuka je realizovana kroz nekoliko tematskih cjelina gdje je svakako dominirao praktičan dio te je ista krunisana izvođenjem završne vježbe u skladu sa zadatim scenarijom. Tokom obuke svi učesnici su maksimalno ispoštovali mjere zaštite na sprečavanju širenja virusa COVID-19.\nNačelnik štaba 6.pbr brigadir Josip Slišković, nije krio zadovoljstvo prikazanom obukom te je pohvalio sve učesnike pomenute obuke, istakavši značaj i važnost iste za pripadnike OS BiH. Brigadir Slišković se u ime komandanta 6.pbr brigadira Radovana Jovića i u svoje ime zahvalio svim instruktorima obuke naglašavajući njihov profesionalan odnos prema zadatku. Ovom prilikom posebno se zahvalio instruktorima iz sastava Tima za civilno vojnu podršku pri Ambasadi SAD-a u BiH na njihovoj kontinuiranoj podršci, te im ovom prilikom uručio prigodne poklone.


Nuna Archives | Gradska Beba\nNuna je globalni brend koji je krenuo da osvaja svet iz Amsterdama. Njihova glavna inspiracija je praktučna strana porodičnog života. Oni znaju da je podizanje bebe u isto vreme i jako lep i jako zahtevan period. I isto tako, da iako bebe postaju centar našeg univerzuma, i mi roditelji imamo svoje potrebe. Nuna proizvodi upravo daju odgovor na taj deo – donose kolica i opremu za bebe, koja će roditeljima pomoći kroz sve zajedničke avanture. Spojiti lepo i praktično, pametan dizajn i dobro osmišljena rešenja – to je njihov moto!\nNaslovna / Brendovi / Nuna\nNuna IVVY dečja kolica – Caviar\nNuna 82.200,00 rsd Saznaj više\nNuna IVVY dečja kolica – Ruby\nNuna IVVY dečja kolica – Safari\nNuna IVVY korpa za bebu – Caviar\nNuna 21.810,00 rsd Dodaj u korpu\nIVVY korpa za bebu – Ruby\nNuna 21.810,00 rsd Saznaj više\nNuna ZAAZ™ Badem\nNuna 28.200,00 rsd Saznaj više\nNuna ZAAZ™ Carbon\nNuna ZAAZ™ Crna\nNuna ZAAZ™ Jade\n0-12 meseci (10)\n1 - 3 godine (9)


Antikorupcijska procjena zakona ili procjena podložnosti propisa korupciji podrazumijeva analizu kako važećih zakonskih odredbi tako i nacrta zakonskih propisa čija primjena može dovesti do koruptivnog rizika, u najširem smislu riječi. Navedena procjena ne znači tumačenje zakonskog teksta niti analizu usklađenosti sa pravnim sistemom Crne Gore kao ni prijedlog za izmjenu zakona već inicijativu zakonodavcu ili predlagaču da, na osnovu Mišljenja Agencije upodobe zakonske norme kako bi njihova primjena eliminisala rizike od korupcije. Procjena takođe ne znači uvijek analizu ukupnosti zakonskog teksta već pojedinih normi koje mogu biti rizične sa aspekta korupcije.\nJasni i precizni propisi koji ne otvaraju mogućnost za koruptivno i neetičko postupanje kao i normativna usklađenost sa međunarodnim standardima u oblasti borbe protiv korupcije preduslov su za uspostavljanje sistema koji će garantovati pravnu sigurnost u praksi. Sa druge strane, primjena važećih zakona pružiće podatke o njihovoj eventualnoj neusklađenosti sa antikorupcijskim standardima i omogućiti iniciranje njihove izmjene.\nUzroci rizika od korupcije u samim zakonskim normama mogu biti različiti. Najčešći su nejasne, neprecizne i nerazumljive norme koje otvaraju mogućnost za različita diskreciona tumačenja.\nPravilnikom o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji Agencije, u okviru Sektora za prevenciju korupcije, integritet, lobiranje i primjenu međunarodnih standarda, uspostavljen je Odsjek za praćenje propisa i davanje mišljenja na propise iz oblasti antikorupcije sa tri izvršioca. Osnovni zadatak ovog Odsjeka je monitoring kako važećih propisa tako i nacrta zakona i podzakonskih akata koji sadrže odredbe koje mogu dovesti do koruptivnog rizika, u najširem smilsu riječi. Navedeni rizik ne podrazumijeva samo rizike od korupcije u najužem smislu već i narušavanje etičnosti, transparentnosti, štete po javni interes itd., ukratko sve ono što, ako ne direktno a ono indirektno može otvoriti prostor odnosno mogućnost za neki od oblika koruptivnog ponašanja.\nNavedene nadležnosti Odsjeka se temelje na članu 78 Zakona o sprječavanju korupcije, po kojem je Agencija:\n- ..." daje inicijative za izmjenu i dopunu zakona, drugih propisa i opštih akata, radi otklanjanja mogućih rizika za nastanak korupcije ili njihovog usklađivanja sa međunarodnim standardima iz oblasti antikorupcije;\n- daje mišljenje na nacrte zakona i drugih propisa i opštih akata radi usklađivanja sa međunarodnim standardima iz oblasti antikorupcije;... "\nTakođe, članom 79 istog Zakona Agencija može po sopstvenoj inicijativi ili na zahtjev organa vlasti, privrednog društva, pravnog lica, preduzetnika ili fizičkog lica, dati mišljenje radi unaprjeđenja prevencije korupcije, smanjenja rizika od korupcije i jačanja etike i integriteta u organima vlasti i drugim pravnim licima, koje sadrži analizu rizika od korupcije, mjere za otklanjanje rizika od korupcije i sprječavanje korupcije.\nSprovođenje nadležnosti Odsjeka za praćenje propisa i davanje mišljenja na propise iz oblasti antikorupcije podržano je kroz RAI Regionalni program jačanja kapaciteta antikorupcijskih institucija i civilnog društva u borbi protiv korupcije i učestvovanju u procesu usklađenosti sa UN konvencijom.\nCilj 2 navedenog Programa je posvećen izgradnji kapaciteta institucija jugoistočne Evrope u sprovođenju procjena podložnosti zakonskih propisa korupciji (corruption proofing). Sekretarijat RAI kroz navedeni Program pruža podršku u uspostavljanju nacionalne metodologije za procjenu podložnosti korupciji domaćeg zakonodavstva.\nU nastavku možete naći Metodologiju za procjenu rizika od korupcije u propisima u Crnoj Gori koja je razvijena kroz navedeni Program na crnogorskom i engleskom jeziku.\nMetodologija za procjenu rizika od korupcije u propisima\nIzmjenjeno: 21. decembar 2017.\nPozivom na 020 / 44 77 44;\nEmailom na prijavikorupciju@antikorupcija.me;


Daj daj – najnežnije za bebinu kožu – MAMIN SVET\nHome Mama 3.0\tDaj daj – najnežnije za bebinu kožu\nby Mamin svet 18. aprila 2012. 2 comments\nDaj daj, platnene pelene, bambus, već su prepoznatljive reči na ovim prostorima i vezuju se najčešće za firmu „Daj daj“, specijalizovanu za proizvodnju platnenih pelena od bambusa. Iza firme je „dvojac“ povezan kumstvom, Sonja i Violeta. Posle tri godine, mnoge pozadine beba umotane su u platnene pelene od bambusa, koje veoma prijaju njihovoj koži. Sa Sonjom, idejnim tvorcem „Daj daj“ pelena, popričali smo o tome kako je sjajna ideja prerasla u delo.\nSama ideja je rođena pre tri godine sa malom bebom po imenu Zara. Kada je Zara imala 2 meseca dobila sam od rođake pelene od bambusa iz inostranstva koje je ona koristila. Kada je Zara prerasla pelenice krenuli smo u potragu za platnenim pelenama od bambusa, ali ih u Srbiji tada niko nije proizvodio, iz inostranstva nismo mogli da ih poručimo, najbliže rešenje smo našli u Hrvatskoj.\nUdruženje Roda je pravilo pelene od bambusa ali nam ni oni nisu mogli poslati regularno poštom, tako da smo mesec dana čekali da se poklope svi uslovi da preko prijatelja napokon dobijemo naše drage bambusice. Posle celog tog puta moj suprug je došao na sjajnu ideju – da ih mi pravimo! U tom trenutku ja sam bila na porodiljskom odsustvu, a moja kuma Violeta je imala radnju sa bebi garderobom u Kursulinoj ulici i tako smo pune entuzijazma i sa vrlo malo praktičnog znanja krenule u avanturu preduzetništva i dovele bambus pelene u Srbiju.\nKako ste se ohrabrili da krenete u proizvodju pelena, kod nas je prilično teško biti preduzetnik/ca?\nIskreno, da smo onda znale kroz šta ćemo sve proći verovatno nikada ne bi ni krenule, ali imale smo zaista dosta sreće i veliku podršku kako porodice tako i prijatelja. Jedan od bitnih koraka na našem putu bila je preporuka prijateljice za program edukacije koju je organizovao British Council Srbija za socijalno preduzetništvo, gde sam ja u toku 3 meseca prošla obuku za izradu biznis plana i pokretanje sopstvenog biznisa. Na kraju programa naša ideja je izabrana u 3 najbolje i to nam je otvorilo neka nova vrata i napravilo nove kontakte.\nZa dve godine koliko aktivno radimo na promociji platnenih pelena kod nas prešle smo ogroman put ali smo zaista imale sjajnu podršku, prvenstveno porodice i prijatelja, a onda i okoline, jer svako ko čuje o čemu se radi apsolutno ne ostaje ravnodušan – i po tom principu su nam pomogli neki sasvim nepoznati ljudi.\n[pullquote]Biti mali preduzetnik u Srbiji danas je veoma teško, posebno ako se bavite proizvodnjom, jer sva sredstva koja zaradite ulažete dalje u proizvodnju. Ono što nas gura da i dalje volontiramo u celoj priči jesu pozitivne kritike koje dobijamo od mama koje kupuju naše pelene, i to nam mnogo znači. Naša ideja od početka je bila da napravimo nešto od čega će svima biti lepo, kako onima koji rade na tome, tako i onima koji to koriste – i nadamo se da smo u tome uspele.[/pullquote]\nKako ste organizovali posao, da li radite samo po narudžbini?\nTrenutno DajDaj pelene mogu da se kupe samo preko našeg sajta, u Svetogorskoj ulici imamo kancelariju gde je moguće doći i videti pelene i dobiti praktične savete o veličinama i održavanju samih pelena. Za sada nemamo neki veći lager, na sve porudžbine uglavnom odgovaramo u roku od 7 dana osim ako se desi da baš nemamo neku određenu boju drikera, na šta nažalost ne možemo da utičemo. Nadamo se da ćemo uskoro imati jednu malu radnjicu gde bi pored naših pelena prodavali proizvode za bebe i decu domaćih proizvođača. Kroz ovaj posao imali smo prilike da upoznamo zaista sjajne ljude sa sličnim pričama i trenutno radimo na udruživanju kako bi zajedno promovisali male domaće proizvođače.\nKoliko je uopšte tržište zainteresovano za platnene pelene, čini se da se ovde dosta manje koriste nego u okruženju (Hrvatskoj)?\nKada smo krenuli pre dve godine sa proizvodnjom pelena apsolutno nije postojalo tržište, što je zahtevalo jako puno edukacije kroz festivale, škole roditeljstva, putem našeg sajta i Facebook stranice. Danas je situacija dosta promenjena, ljudi dolaze kod nas već upoznati sa prednostima korišćenja pelena od bambusa. Konkretno, u Americi praksa korišćenja platnenih pelena postoji unazad 10-15 godina i tamo ih koristi 10% tržišta. U Hrvatskoj platnene pelene pravi nekoliko udruženja i kod njih je to aktuelno poslednjih 5-6 godina. Mi smo preuzeli na sebe teret stvaranja i edukacije tržišta iako je na trenutke to prilično naporno i vremenski zahtevno, lepo je kada vidite da možete uraditi nešto dobro, pre svega za bebe a onda i za svet oko nas.\nPravite pelene od bambusa, verovatno ste prinuđeni da sve materijale nabavljate iz inostranstva?\nSve materijale direktno uvozimo, fabrike ih izrađuju po narudžbini što je nezgodno za malu proizvodnju jer prosto ne možete poručiti malu količinu. Bambus je na našem tržištu sasvim nov materijal i imali smo dosta problema pri kontroli kvaliteta samog materijala jer ga naše laboratorije nemaju uopšte na spisku sirovina. Oba materijala koja koristimo za naše pelene poseduju svetski priznat Oeko Tex sertifikat, što znači da ne sadrže štetne supstance i da mogu doći u direktan kontakt sa kožom.\nOd samog početka želele smo da pravimo pelene od bambusa upravo zbog njegovih pozitivnih osobina, samo nam nije palo na pamet na kakve ćemo sve prepreke naići.\nDobili ste kredit od Erste banke, za socijalno preduzetništvo. Koliko Vam takav potez znači?\nZahvaljujući programu British Council-a Srbija napravili smo kontakt sa ljudima iz Erste banke koji su želeli da pomognu da DajDaj pelene zažive u Srbiji. Sredstva sa kojima smo kupile mašine i obezbedile početnu količinu materijala smo uložile Violeta i ja. Kredit koji smo dobile od Erste banke nam je bio neophodan za nastavak proizvodnje i nabavku veće količine materijala.\nPored toga ljudi iz Erste banke nas promovišu na regionalnom nivou kao primer dobre ideje socijalnog preduzetništva, što nam svakako mnogo znači. Sa njima imamo sjajnu komunikaciju i za nas su napravili posebnu kreditnu liniju koja je prilagođena našim poslovnim mogućnostima, što danas svakako nije praksa, nažalost.\nI Vi ste mama, kako uspevate da se organizujete, da pregurate dan, da li je ovo sada vaš osnovni posao?\nJa sam mama, Violeta je kuma, zbog toga smo posao podelile tako da ja svoj deo radim od kuće, gde se nalazi i proizvodnja, a Violeta se više bavi direktnim kontaktom sa mušterijama i juri sve što treba po gradu. Organizujemo se uglavnom u hodu, znamo se 12 godina i iako smo različite po mnogo osnova jako dobro se poznajemo i razumemo, u ovu priču smo ušle sa istom idejom i zbog toga se lako dogovorimo kako ćemo nešto da uradimo. [pullquote]\nImam devojčicu od 3.5 godine i bebu od 6 meseci i ponekad to ume da bude prilično žongliranje u toku dana, ali na kraju trudim se da budem po malo u proizvodnji, po malo sa decom i šta ostane od vremena sklanjam igračke i stvari po kući 🙂[/pullquote] . Imamo zaista divne žene koje šiju naše pelene i zahvaljujući njima i načinu rada koji smo razvile sve to funkcioniše zaista odlično. Opet moram da napomenem da bez podrške muževa mnogo toga ne bi bilo moguće, oni nas podržavaju na svim planovima.\nDa li je Vaša prodaja više bazirana na online prodaji i naručivanju ili ne?\nZa sada pelene prodajemo samo preko sajta, mada to u Srbiji još uvek nije dovoljno razvijen način prodaje. Trudnice i mame više vole da vide i pipnu stvari koje kupuju, posebno kada se kao u slučaju sa našim pelenama radi o nečemu sasvim novom. Ove godine smo bili na Dečijem sajmu, bićemo i na Supernatural i Mikser festivalu, kao i Baby Exitu, i svako to pojavljivanje nam mnogo znači, upravo zato što omogućava velikom broju ljudi da uživo vidi naše pelene, tako se mnogo lakše odlučuju na kupovinu. Pored toga imamo i određeni procenat kupaca koji nam dolaze po direktnoj preporuci ili su nas negde videli, što je svakako dobra reklama i potvrda da ono što radimo vredi.\nNapravili ste biznis praktično ni iz čega, da li verujete da se u ovoj zemlji dobra ideja može isplatiti /naravno uz puno rada i entuzijazma).\nZavisi o kakvoj isplatljivosti govorimo, finansijski možda za nekoliko godina, uz jako puno ulaganja. Ukoliko nemate novaca da uložite u marketing onda morate da računate da ćete uložiti vreme. Mi imamo zaista lepa iskustva sa medijima, većina novinara kada nas upozna i vidi o kakvom proizvodu je reč i sami požele da nam pomognu da se priča proširi. Pored toga svaki mail koji dobijemo od mama koje su zadovoljne našim pelenama daje nam snage da idemo dalje i širimo priču.\nMislim da je veoma bitno biti realnih očekivanja kada ulazite u privatan posao sa malim budžetom – šta je to što želite da postignete. Ono što smo mi želele i nadam se da to negde i ostvarujemo svaki dan po malo možda najbolje ilustruje stih iz pesme Zemlje Gruva “U opasnosti”:\nDaj daj – najnežnije za bebinu kožu was last modified: 15 maja, 2012 by Mamin svet\ndaj daj pelenepelene od bambusaprirodne pelene\nprof. Lazic 18. aprila 2012. at 19:42\nlep tekst! svaka cast ya ideju!!!\nBayar Poslovna mama u Delta city tržnom centru | MAMIN SVET 25. aprila 2014. at 23:13\n[…] Dakić, mama i preduzetnica, koja stoji iza DajDaj pelena. Pre nego što se upustila u preduzetničku priču iza sebe je imala uspešnu desetogodišnju […]


Učesnicima ratova neophodna pomoć | Pančevac\nUčesnicima ratova neophodna pomoć\n12.11.2015 16:47·0 komentaraPregleda: 222\nU prisustvu dve stotine osamdeset boraca, vojnih invalida, članova porodica poginulih učesnika ratova i brojnih gostiju u Velikoj sali Gradske uprave ovih dana je održana tribina kojom je Pokret veterana Vojvodine obeležio petogodišnjicu postojanja.\nNa ovom skupu istaknuto je da je ta organizacija od svog osnivanja pokrenula i uspešno završila mnoge akcije čiji cilj je bila pomoć učesnicima ratova koji su vođeni devedesetih godina i njihovim najbližima. Da su te akcije bile dobro osmišljene i vođene govori i to što su ih sve vreme podržavali lokalna vlast, pokrajinske i republičke institucije.\nNa tribini Pokreta veterana govorilo se i o Zakonu o borcima, podizanju spomenika palim i preminulim učesnicima ratova s područja grada Pančeva, popustima na komunalije i drugim temama koje se tiču veterana i onih što su ostali invalidi nakon učestvovanja u ratovima.\nPredstavljen je i SABOR, nova i nedavno formirana organizacija koja objedinjuje sve organizacije veterana na teritoriji Srbije.\nPrisutnima su se obratili državni sekretar za boračka pitanja iz Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Dragan Popović, narodni poslanik Srpske napredne stranke Željko Sušec, pomoćnik gradonačelnika grada Novog Sada Bojan Torbica, predsednik SABOR-a Dejan Marjanović i, u ime domaćina, predsednik Pokreta veterana Vojvodine Branislav Mihajlović.


Moždana smrt NATO-a, Evropa je na rubu ponora Francuski predsjednik Emanuel Makron dao je dramatičan intervju za "The Economist", u kojem je ustvrdio da je NATO na samrti, a Evropa na rubu ponora.\n07. 11. 2019. u 12:11 Face.ba\nBakir Hadžiomerović i Emir Suljagić: Naša priča, naša Srebrenica!\nĆamil Duraković: Gdje su milijarde upućene ka Srebrenici? Ulože 10 miliona i propadnu…


Sramotno ponašanje:Poslodavci otpuštaju radnike pa ih zapošljavaju za rad na crno - Kvadrat63info.org\nSramotno ponašanje:Poslodavci otpuštaju radnike pa ih zapošljavaju za rad na crno\n23. travnja 2020. MIŠO63CRO\nPrema ministarstvu, inspekcija u ovom segmentu radnih odnosa posebno će raditi na sankcioniranju u skladu sa zakonom.\nU teškom poslovnom okruženju mnogih kompanija zbog pojave pandemije koronavirusa u Bosni i Hercegovini, zabilježeni su slučajevi otpuštanja i njihovo prijavljivanje Zavodu za zapošljavanje Srednjobosanskog kantona (SBK) kako bi mogli koristiti prava koja pripadaju nezaposlenima, priopćilo je danas kantonalno Ministarstvo ekonomije.\n„Budući da neki poslodavci zapošljavaju gore spomenute radnike zbog neprijavljenog rada, Ministarstvo gospodarstva Srednjobosanskog kantona obavještava sve radnike i poslodavce na području našeg kantona da će jedna od prioritetnih aktivnosti Kantonalne inspekcije rada u sljedećem razdoblju biti kontrola otpuštanja radnika i njihovo zapošljavanje zbog neprijavljenog rada. , što predstavlja grubo kršenje propisanih odredbi Zakona o radu FBiH “, navodi se u saopćenju.\nMinistarstvo je pozvalo sve građane, poslodavce, udruženja poslodavaca, gospodarsku i obrtničku komoru, da sve informacije o tvrtkama koji su otpustile radnike, a i dalje ih zapošljavaju za nelegalan rad dostave inspekciji Ministarstva gospodarstva Srednjobosanskog kantona.\n“Svako zapošljavanje otpuštenih nedokumentiranih osoba bit će sankcionirano izdavanjem prekršajnih naloga zbog počinjenja kršenja Zakona o radu FBiH”, upozoravaju iz Ministarstva ekonomije SBK.\nTags: Article, koronamjere, Koronavirus, Kvadrat.info63, otpuštanje radnika, zakon o radu bih\nPrevious EK za koordinisano otvaranje granica u EU\nNext Nikotin potencijalno sredstvo protiv koronavirusa, uskoro test


Dan online - Sport: Titograd najbolji - 2018-11-09\nSport ZAVRŠEN 16. MEMORIJALNI TURNIR „PREDRAG-PEĐA VUKADINOVIĆ”\nTitograd najbolji Titograd - Studentski dom 2:0 (1:0)\nDvorana: „Verde”. Sudija: Veselin Čađenović (Podgorica). Strijelci: Drašković u 16. i 34. minutu.\nTITOGRAD: Raičević, Pejović, Durutović, Efović, Adžić, Novović, Bojanović, M. Bajčetić, I. Bajčetić, Obradović, Drašković, Miličić\nSTUDENTSKI DOM: Novaković, Radonić, Gojačanin, Mrkulić, Femić, Rabrenović, Ajković, Konatar Lj, Konatar N. Rakočević, M. Nikolić.\nEkipa Titograda pobjednik je 16. izdanja Memorijalnog turnira „Predrag - Peđa Vukadinović”, koji je organizovan u čast rano preminulog igrača i kapitena Grafičara. U finalnom meču Titograd je savladao Sudentski dom golovima Milovana Draškovića, a nakon meča najboljim učesnicima su uručene i prigodne nagrade.\nZa najboljeg golmana izabran je Bojo Novaković iz ekipe Studentskog doma, najbolji strijelac je Milovan Drašković iz ekipe Titograda sa šest postignutih golova, dok je najbolji igrač Mirko Durutović, takođe iz pobjedničke ekipe kome je pehar dar porodice uručio otac pokojnog Peđe, Lazar Vukadinović. Nagrade za plasman je uručio sekretar Srednje fudbalske regije Momo Saveljić.


Vaskršnja liturgija srpskog patrijarha u Sabornoj crkvi | MEĐUNARODNI RADIO SRBIJA Skip to main content\nYou are hereNaslovna » Vaskršnja liturgija srpskog patrijarha u Sabornoj crkvi Vaskršnja liturgija srpskog patrijarha u Sabornoj crkvi Ned, 15/04/2012 - 12:08 -- MRS\nPravoslavni hrišćani danas slave Vaskrs, a srpski patrijarh Irinej vaskršnju liturgiju služiće u Sabornoj crkvi u Beogradu. U poslanici povodom najvećeg hrišćanskog praznika patrijarh Irinej pozvao je vernike da se, na dan Vaskrsenja Isusa Hrista, koji svojim značenjem, porukom i poukom obavezuje da čuvamo i pravilno ispovedamo svoju pravoslavnu veru, neprestano mole za braću i sestre na Kosovu i Metohiji. Patrijarh je kazao i da Vaskrs nalaže da svoj život provodimo u punom osećanju odgovornosti i dužnosti koje obavljamo valjano i odgovorno bilo da smo u svom domu, polju, fabrici, kao državnici ili čelnici ovog naroda.\n17 : 26 - Sa Pintu: Tužan dan za mene 17 : 17 - Prihvaćeno 58 od 366 amandmana 16 : 50 - Ministarstvo: Završni ispit iz matematike prošao bez nepravilnosti 16 : 48 - Pokrenuta istraga i predložen pritvor članovima Komisije 16 : 47 - Završeno polaganje male mature 16 : 46 - Dačić i Kirbi: SAD podržavaju i pomažu evropski put Srbije 15 : 55 - Broj žrtava napada u Somaliji povećan na 15 još...


nosači zvuka |Plejer - Blog o muzici\nIstorijski pad prodaje vinila i diskova u Americi\nPandemija korona virusa uticala je na obustavljanje mnogih poslova širom sveta, kako bi se sprečilo širenje zaraze. Muzička industrija je izuzetno jako pogođena jer su svi koncerti odloženi do daljnjeg, ali opada\nPandemija korona virusa uticala je na obustavljanje mnogih poslova širom sveta, kako bi se sprečilo širenje zaraze. Muzička industrija je izuzetno jako pogođena jer su svi koncerti odloženi do daljnjeg, ali opada i prodaja nosača zvuka.


ANA KARENJINA - Novi Tvrđava Teatar\nReditelj: Dejan Projkovski\nPrema romanu Lava Nikolajeviča Tolstoja\nAsistent koreografa: Viki Dineva\nFani Dupak, Lea Grešak,\nAnabela Hodik, Daniel Husta,\nČaba Kemiveš, Viktoria Rajkovič,\nLehel Šoltiš, Regina Sabo,\nBence Salai, Benjamin Varga\nOstala deca: Dora Repštok, Anđela Pašćan, Čila Turo, Teofil Trkulja\nAna Karenjina Dejana Projkovskog bila je prva premijera u 46. sezoni Novosadskog pozorišta koja je koncipirana i odvijala se pod slognom ,,Ožiljci”. Stoga je interesantno čuti kako su glumci vodećih uloga u Ani Karenjinoj sudbinu likova koje igraju povezali upravo sa motivom ožiljka.\n,,Ožiljak je nešto što nam život nanosi ako uistinu živimo, od čega se ne možemo zaštititi, a i besmisleno je truditi se da nastanak ožiljka izbegnemo. Ožiljak je trag na čoveku. Ana Karenjina je ženski Hamlet. Kada izgovorimo njeno ime pomislimo na voz i na samoubistvo, što znači da je njen ožiljak bio toliko dubok i snažan da nije uspela da živi sa njim“, rekla je Marta Bereš.\nDejan Projkovski je makedonski režiser. Rođen je 1979. godine u Bitolju. Pozorišnu režiju je diplomirao i magistrirao na Nacionalnoj akademiji za pozorišnu i filmsku umjetnost ,,Kr. Safarov“ u Sofiji. Radi kao vanredni profesor pozorišne režije i glume na Univerzitetu za audiovizuelnu umjetnost ESRA Pariz-Skopje-Njujork. Ostvario je niz zapaženih režija u Makedoniji i zemljama regiona. Jedno vreme obavljao je funkciju direktora Makedonskog narodnog teatra.\nImao sam mogućnost da se nekoliko godina unazad susrećem sa velikom literaturom. Režirao sam Braću Karamazove, Anu Karenjinu, Kockara... U kratkom periodu radio sam predstave po adaptacijama kultnih romana, tako da znam koliki je izazov, ali i koliko je to težak posao. S obzirom na to da radim sam dramatizacije, uvijek razgovaram sa glumcima i ne postoji drugačiji i bolji način kad se na scenu postavljaju tako veliki romani. Svi zajedno treba da proživimo taj materijal, svaku rečenicu, detalj, metaforu…\nDa li postoji neko veliko književno djelo koje biste voljeli da pretvorite u predstavu?\nJedan od zadataka je da do kraja karijere uradim što više Šekspirovih komada. Do sada mi dobro ide. Režirao sam Romea i Juliju, Hamleta, Otela, Mnogo buke ni oko čega, Buru. Ostala su mi još 32 Šekspirova teksta. (Smijeh)\nDostojevski je taj svijet koji me fascinira, on je kao neki rendgen, skener ljudske duše. Interesantan mi je i Ivo Andrić i mogućnost da njegova djela prevedem na scenski jezik. Naravno, Faust je jedan od velikih izazova koje imam u glavi. Djelo Majstor i Margarita je na listi sljedećih predstava.\n(Glas Srpske, 14. Mart 2020)\nIzbor između individualne sreće, ili sreće porodice, odnosno drugih, da li odabrati svoj put, ili ostati u nekim okvirima gde te društvo u jednom trenutku postavi, to su izbori, dileme i pitanja koja postavlja ova predstava, otkriva njen reditelj Dejan Projkovski u razgovoru za naš list.\nOdluka da Ana Karenjina ode sa Vronskim, dolazi, po njegovm rečima, u sukob sa onim što se zove moralom u ondašnjem društvu. Ali, kako dodaje, čak i danas postoje izbori pred svakim čovekom, kada se opredeljuje u tome šta je tačno, ili važno, da li da prati svoje srce, dušu, ili pristaje da bude samo deo društvenih okvira koji su zadati.\nProjkovski smatra da Ana Karenjina ima u sebi nešto zbog čega bi mogli na neki način reći da je ženski Hamlet, zato što je njihov glavni problem borba individue protiv društva, mada iz različitih razloga. Bavimo se ne toliko formom vremena, nas ne zanima taj Tolstojev period u smislu stila, nego suštinom, ljudima koji se do kosti, do bola, trude da nekako pronađu svoj put, smisao, da nađu definiciju šta znači sreća, šta znači voleti.\nI sama Karenjina se u jednom trenutku postavlja kao Sizif. Ona se svaki dan, opet i opet, kao Sizif, popne na brdo, gde traži smisao života, pravu ljubav i sreću, nešto se polomi, i opet kreće iz početka da traži taj smisao, objašnjava Projkovski.\nNeka vrsta mosta s tim vremenom se ipak pravi, kada se pogleda scenografija, koja je sva u crnom drvetu, masivna, tako da gotovo može da se stekne privid da se predstava događa u Tolstojevo doba, ali se ipak radi o sadašnjem trenutku. Svaka predstava je savremena po svom pristupu, po načinu na koji je tretiramo, kako emotivno prolazimo kroz temu, dok scenografija i kostimografija grade taj most ka Tolstojevoj epohi, ukazuje Projkovski.


» Aerodrom Mostar\nMeđunarodni aerodrom Mostar je treći po veličini međunarodni aerodrom u Bosni i Hercegovini. Otvoren je 1965. godine kao aerodro isključivo za domaći avio saobraćaj u okviru tadašnje SFRJ. Kasnije, u 1984, Aerodrom Mostar proglašen je kao alternativni aerodrom za Aerodrom Sarajevo za vreme Zimskih Olimpijskih Igara i dobio status međunarodnog aerodroma.\nRekordni broj putnika bio je 86.000, 1990. godine. Očekivano je u 1991. godini 100.000 putnika, ali nažalost, počeo je rat u Jugoslaviji i prekinuti su civilni letovi. Poslednji let sa aerodroma izvršen je u novembru 1991. godine.\nAerodrom Mostar je ponovno otvoren 1998. godine. Spaljena i devastirana zgrada terminala s kompletnom infrastrukturom je u potpunosti obnovljena.\nAerodrom Mostar se priprema za 2013. godinu sa potencijalnim dolaskom low cost avio kompanija Wizz Air-a i Ryanair-a.\nTakođe, postoji i značajan interes čarter avio kompanija za letove ka aerodromu Mostar, obzirom da se nedaleko od mostara (20ak km zapadno) nalazi čuveno svetilište I hodočasnička destinacija Međugorje.\nPetak 15.05.2015 15:03\nPostovani,Na relaciji Mostar Skoplje nema raspolozivih letova. Najbliza opcija vam je Sarajevo Skoplje. Cena povratne avio karte krece se od 250eura zavisno od perioda koji vam odgovara.\nČetvrtak 14.05.2015 07:57\nDobar dan zanima me da li postoji let Mostar -Skoplje i koja je cijena povratne karte? Hvala\nPonedeljak 17.11.2014 12:44\nPostovani da li ce u skorie vrijeme se mostarski aerodrom spojiti sa skandinavijom .. Hvala\nPonedeljak 17.11.2014 15:01\nU toku su pregovori sa aviokompanijom Ryanair, rezultati će biti objavljeni u naredna dva do tri meseca.\nPetak 18.07.2014 21:17\nDa li postoji let Mostar-Beograd? Hvala\nSubota 26.07.2014 11:36\nNe postoji let Mostar- Beograd. Letove imate iz Pule, Splita i Dubrovnika.\nNedelja 24.08.2014 09:43\nInteresuje me iz kojih evropskih gradova postoji aviolet za Mostar\nSubota 14.06.2014 20:33\nPostovani Interesuje me , cijena karte Mostar- Rim periodu 06.09- 20.09. 14 ili sto je povoljno u tom periodu.L/P\nČetvrtak 26.06.2014 10:14\nPostovani, Iz Mostara do Rima nema letova, možete leteti iz Banja Luke a cena karte u tom periodu iznosi 180€.


Od vojvode Bojovića - samo slika | Reportaže | Novosti.rs\nD. GAGRIČIĆ | 14. novembar 2013. 21:00 | Komentara: 0\nVojvoda i Solunci vratili se kući\nPostavka u vranjanskog Domu vojske: Znamenja vojvode Petra Bojovića\nVojvoda otrgnut od zaborava (FOTO)\nNova Varoš: "Zaturili" vojvodu Bojovića\nBEZ CVEĆA I VENACA VENCI ili cveće nisu položeni na vojvodin spomenik na gradskom trgu ni povodom Dana opštine Nova Varoš, 1. novembra, niti 11. novembra, na Dana primirja u Prvom svetskom ratu. Jedini venac su, kaže unuk Dobrica Bojović, penzioner, prošle zime, položili potomci i članovi Udruženja potomaka ratnika 1912-1918. Na donjem polju postamenta spomenika je prošlog leta postavljeno busenje, a na gornjem, iza bronzane skulpture - raste korov.


u 24.12.2009. 15:47 (938 pregleda)\nUVOD Pošto je priznavanje urođenog dostojanstva i jednakih i neotuđivih prava svih članova ljudske porodice temelj slobode, pravde i mira u svijetu; pošto je nepoštovanje i preziranje prava čovjeka vodilo varvarskim postupcima, koji su vređali savest čovečanstva, i pošto je stvaranje sveta, u kojem će ljudska bića uživati slobodu govora i verovanja i biti slobodna od straha i nestašice, proglašeno za najvišu težnju svakog čovjeka; pošto je bitno da prava čoveka budu zaštićena pravnim sistemom kako čovek ne bi bio primoran da kao krajnjem izlazu pribegne pobuni protiv tiranije i ugnjetavanja; pošto je bitno da se podstiče razvoj prijateljskih odnosa među narodima; pošto su narodi Ujedinjenih nacija u Povelji ponovo proglasili svoju veru u osnovna prava čovjeka, u dostojanstvo i vrednost čovekove ličnosti i ravnopravnosti muškarca i žene i pošto su odlučili da podstiču društveni napredak i poboljšaju životni standard u većoj slobodi; pošto su se države članice obavezale da u saradnji s Ujedinjenim nacijama obezbede opšte poštovanje i primenu čovekovih prava i osnovnih sloboda; pošto je opšte shvatanje ovih prava i sloboda od najveće važnosti za puno ostvarenje ove obaveze;\n(1) Svako ima pravo da slobodno učestvuje u kulturnom životu zajednice, da uživa u umjetnosti i da učestvuje u naučnom napretku i u dobrobiti koja iz toga proističe. 2) Svako ima pravo na zaštitu moralnih i materijalnih interesa koji proističu od svakog naučnog, književnog ili umetničkog djela čiji je on tvorac.\n« Vukajlija - rečnik slenga\nЕма ГОЛДМАН - ТРАГЕДИЈА ЖЕНСКЕ ЕМАНЦИПАЦИЈЕ (одломци) »\nTekst Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima sluzi radi objasnjenja sta su to osnovna ljudska prava. Uslovno receno ona ima dva dela, prvi koji se odnosi na licne i politicke slobode i prava i drugi koji se odnosi na ekonomska, socijalna i kulturna prava i slobode Kakva je percepcija ljudskih prava u Srbiji i na kom su ona danas nivou, potpuno je drugo pitanje....


Izložba "(Ne)briga o kulturnom nasledju" - juGmedia\nPIROT – U Galeriji Muzeja Ponišavlja otvorena je deveta izložba fotografija o temu ‘’(Ne)briga o kulturnom nasledju’’. Sa više od 30 fotografija značajnih objekata u gadu predstavilo se jedanaestoro mladih ljudi, članova Foto kluba ‘’Fokus’’ iz Pirota.\nKustos pedagog Muzeja i autor postavke Tatjana Karanović kaže da su se članovi ’’Fokusa’’ rado odazvali pozivu Muzeja da objektivom foto aparata zabeleže svoje vidjenje brige,ali i nebrige o objektima koji su pod zaštitom države.\n“ Pokušalio smo da ono što je briga ili nebriga prenesemo na mladje generacije. Zabeležili su brojne detalje, poput smeća pored srednjevekovnog Gradića, grafite na pojedinim zgradama, očuvane fasade. Važno je videti kako oni razmišljaju o kulturnom nasledju grada, kazala je Karanovićeva.\nPredsednik Foto kluba ’’Fokus’’ Aleksandar Ćirić kaže da je tema za ove mlade ljude bila veoma inspirativna i da je veoma zadovoljan njihovim fotografijama.


Krzno boli | Studentski Dnevni List\nTamara Radovanović 5.11.2018.  Komentari\nPreko 55 miliona životinja godišnje bude ubijeno zbog krzna. Male životinje od kojih se dobija krzno često se drže u tesnim kavezima i nehumanim uslovima. Krzno im se uglavnom skida dok su žive, pa proživljavaju enormne bolove. Veštačko krzno u sve većoj meri uspeva da verodostojno imitira životinjsko i da se poigrava sa poznatim printovima iz prirode.\nNajčešće su u pitanju činčile, zečevi i lisice. Činčile, na primer, nisu zahtevne za uzgoj, a njihovo krzno uzgajivačima donosi veliku zaradu i naziva se mekim zlatom. Poznato je da brojni cenjeni svetski brendovi uključuju u svoje modne linije različite odevne komade od životinjskog krzna. Međutim, neophodan je poseban oprez i kada je reč o kupovini krznene odeće u kineskim prodavnicama. Naime, kineska industrija krzna ubraja se među najokrutnije i vodeće u svetu, sa preko 80 odsto svetske proizvodnje. Istrage međunarodnih udruženja za zaštitu životinja pokazale su da su u ovoj zemlji, u nedostatku zakonske regulative i kontrole, čak i psi i mačke izloženi mučenjima i najokrutnijim metodama ubijanja. Naravno, uvoz psećeg i mačjeg krzna zabranjen je u najvećem broju zemalja, ali sprovođenje je pod znakom pitanja, s obzirom na to da su mnogi artikli s psećim i mačjim krznom veoma mali i previše jeftini da bi privukli pažnju carinika.\nPravo krzno može se naći kao dodatak na odevnim predmetima (okovratnici, manžetne i drugo), dečjim igračkama i na mnoštvu drugih artikala. Na taj način, potrošači mogu nesvesno kupiti proizvode sa ostacima mrtvih životinja. Zakon o dobrobiti životinja, koji zabranjuje držanje farmi životinja samo radi krzna i kože, donet je u našoj zemlji 2009. godine, ali zabrana će stupiti na snagu od 1. januara 2019. godine. Ono što pojedinci mogu učiniti kako ne bi došlo do toga da im se podmetne pravo krzno umesto lažnog, iako se obično najpre pomisli na obrnutu situaciju, jeste da izbegavaju kupovinu proizvoda sa navodno lažnim krznom koji imaju oznaku Made in China ili da uopšte ne kupuju takve proizvode.\nPopularizaciji lažnog krzna ide u prilog citat poznate glumice Doris Dej: Ubijanje životinja zbog kaputa je greh. Žena koja odbija da ponese bilo šta ubijeno je prava lepotica, tada dobija svoj pravi status. Iako su ženske bunde, kaputi i drugi odevni komadi od prirodnog krzna već decenijama u trendu, trebalo bi imati na umu da okrutnost nije ženstvena. Prvobitni cilj masovne proizvodnje fejk krzna bio je da se ženama omogući postizanje luksuznog izgleda uz što manju investiciju. Sve veći broj svetskih i domaćih modnih kuća plasira na tržište kvalitetnu odeću proizvedenu od veštačkog krzna, pa je traganje za pravim krznom utoliko besmislenije. Komadi od veštačkog krzna odlična su alternativa i mogu se kombinovati sa čizmama, haljinama i farmerkama, dodajući novu notu luksuza izgledu, a i prilično dobro greju u hladnim danima. Osim toga, cene su znatno pristupačnije, a zahvaljujući savremenoj tehnologiji, eko krzno izgleda kao prirodno.\nKoliko životinja mora da strada samo da bi se ljudi divili sjaju i otmenosti bunde i da bi stvorili privid moći i bogatstva?\nIzvori: elle.rs, grazia.rs,peta.org, sloboda-za-zivotinje.org.\nmoda i stil,krzno,životinje,peta,žene,bunda,kaput,\n5.11.2018. Svetski dan hereditarnog angioedema − bolest o kojoj se premalo zna\n5.11.2018. Danas se obeležava Svetski dan medicinskih sestara\n5.11.2018. Još uvek nepoznato kada će Studentska poliklinika početi sa radom\n5.11.2018. Umetnički uobličeno sećanje na nedužne\n5.11.2018. Žaklina Tatalović: Znam da radim pravu stvar kada tabloidi objavljuju uvred...\n5.11.2018. Različiti modni stilovi oblačenja\n5.11.2018. Pravilna nega kože tokom leta\n5.11.2018. Lagana šminka za tople letnje dane\n5.11.2018. Kafa kao glavni sastojak maski i pilinga\n5.11.2018. Transparentni puder – saveznik za letnje dane


Apel za pomoć - Progon Hrvata u Srijemu - Moja Domovina\nZovem se Zvonko Rakarić. Sa suprugom Ivanom i decom Nikolom (12) i Emilijom (8) živimo u naselju Rakovac u Sremu, u Srbiji. Po zanimanju sam doktor tehničkih nauka i vanredni sam profesor na predmetima Mehanike na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu. Po nacionalnosti sam Hrvat. Dom i porodični život koji smo supruga i ja ovde započeli 2004. da gradimo, na ovim pitomim obroncima Fruške gore se godine 2009. počeo pretvarati u noćnu moru, i nažalost, traje i do danas.\nTih godina su u naše neposredno okruženje došla dvojica, tada jedni od najbližih saradnika Maje Gojković, tada istaknute radikalke i tih godina gradonačelnice Novog Sada. Jednog od tih ljudi, slikara, Maja je postavila za prvog čoveka kulture Novog Sada, a drugog, pisca, za direktora vodeće ustanove kulture u Novom Sadu. Na kraju svojih mandata, ova dvojica kupuju nekretnine u našem neposrednom susedstvu. Verovatno i nije samo puka slučajnost i to što su odlučili da svoje vikendice-atelje-letnjikovce imaju baš ovde u naselju u kojem i sama Maja ima vikendicu, nekoliko stotina metara dalje.\nOvu dvojicu smo dečekali, ne kao radikale, već kao ljude kulture. Dočekali smo ih sa slatkim od trešanja i ponudili svu pomoć da se snađu u ovom kraju. No, već u maju, 2009., prvi konflikt, iz razloga kojeg se više ni ne sećam. Ali, sećam se dobro kako mi je slikar tada pretio da će dovesti ljude da mi sve sprže i spale, pokazujući rukom na naš posed. No, nije mu to i bilo dovoljno, već me je i gurnuo dok sam u rukama držao našeg, tada dvogodišnjeg sina. I sve to pred njegovim radnicima na izgradnji njegovog ateljea koji su samo nemo posmatrali.\nZbog velikih problema koje imam sa vidom, ablacije mrežnjače, operacija i brojnih laserskih intervencija na očima, od 2005 . vodim računa o svakom svom pokretu, da ne narušim i tako slab vid. Danas mi je oštrina vida na oba oka, sa maksimalnim korekcijama od -15 dioptrija, svega 5%, daleko ispod postavljene granice za slabovidost koja iznosi 30%. Tada su počele i pretnje da će oni učiniti da ostanem bez posla. I to neprestano ponavljaju. Već te 2009. godine, supruga Ivana ostaje bez posla u Srednjoj tehničkoj školi, u Novom Sadu, gde je radila kao predmetni nastavnik iz oblasti arhitekture. Nikada više Ivana nije uspela da dođe do bilo kakvog posla u Srbiji. Svugde je nailazila na zid. Nažalost, uvrede, ismevanja, ruganja, provokacije, pretnje fizički i nasrtaji na nas su postali redovni. Učestalo, jasno ispoljavanje i izražavanje mržnje na nacionalnoj osnovi je u nama posebno izazivalo veliku uznemirenost.\nNešto smo prijavljivali policiji, nešto i ne. Nikada policija nije ni pokušala da bilo šta preduzme. Bilo nam je jasno, policija ih štiti. Zašto? To neki drugi sigurno znaju bolje od nas. Da li je to samo zato što je slikareva supruga tada bila sudija i portparol višeg suda, a sada i sudija apelacionog suda. Ili postoje i neke drugi, mnogo dublji razlozi, a zbog kojih ova dvojica uvek mogu da računaju na uhlebljenje u državnim institucijama. Danas je slikar na mestu direktora Muzeja savremene umetnosti Vojvodine, a pisac na mestu direktora Pozorišnog muzeja Vojvodine. Ovaj tekst bi bio predugačak kada bi pokušali samo i da nabrojimo sve konflikte koje smo doživeli svih ovih godina. Navešću samo neke od njih.\nInače, ono što nas i dodatno zabrinjava je to što su ova dvojica uspela da u našem okruženju nađu istomišljenike, tačnije još trojicu drugih ljudi, čineći tako sada već jednu omanju grupu. Pisac je jednom prilikom vikao: “Stavićemo na ulaz ulice, natpis: “Zabranjeno za pse i za Hrvate” dok se šetao ispred naše kuće sa jednim od istomišljenika kojeg ću zvati “čovek IZ Šipova”. Taj “čovek IZ Šipova” je tijekom gradnje svoje vikendice pored našeg poseda, doveo grupu ljudi, nama nepoznatih koji su prema nama ispoljavali mržnju na nacionalnoj osnovi. Vikanje, pretnje i uvrede smo slušali satima. Policija je ignorisala naše pozive. U jednom trenutku su nasilnici i palicama krenuli u naše dvorište. Pobegli smo u kuću. Na naše pozive da smo napadnuti, policija je došla tek nakon sat, dva, kada su se nasilnici uveliko razišli. Iako je bilo dovoljno svedoka, policija nije ništa pokrenula, osim da nas ubeđuje da se to više neće dešavati.\nNažalost, većini ovog nasilja su bila prisutna i naša deca. Sećamo se jednog događaja proslave petog rođendana našeg sina koji se igrao loptom. Lopta je u jednom trenutku došla blizu slikareve ograde, koji ju je on dohvatio i odmah bacio svom psu, rotvajleru, koji ju je rastrgnuo, pred očima deteta. Na naše pitanje, zašto su to uradili, slikareva supruga, sudija, je rekla, “pa šta lopta, to je 15 dinara”. Koristeći svoju moć i uticaj na državne institucije, slali su nam brojne inspekcije, koje su kod nas “pronalazile” razne pomoćne objekte koji nikada nisu ni postojali, ili visoko zapaljive materije, zbog čega smo trpeli brojne neprijatnosti i plaćali kazne. Provokacije i stvaranje konfliktnih situacija je nešto što neprestano čine. Kao jedan od njima omiljenih načina da kreiraju konflikt je blokiranje ulaza u našu malu ulicu, koju inače samo naša porodica koristi i održava.\nIako u neposrednoj okolini postoji dovoljno mesta za parkiranje, pomenuta grupa svoje automobile, a tako sugerišu i svojim prijateljima koji dolaze na njihove vikendice, parkiraju aute tako da nam blokiraju izlaz ili ulaz u naše dvorište. Vrlo često Ivana koja inače jedina i vozi naš auto, ne može da ode po decu u školu, 6 km od naše kuće, pa je prinuđena da zove prijatelje da odu po decu. Policija koja dođe na naše pozive, ne sme ništa da učini da ovi odblokiraju prolaz. Idu i dotle, da su poslednji put Ivani iz policije rekli da neće više ni dolaziti na naše pozive, što nas je posebno uznemirilo.\nJednu takvu blokadu su iskoristili da na mene nasrne jedan drugi njihov istomišljenik “izbeglica iz Hrvatske”. Pisac koji je išao rame uz ovog nasilnika mi je rekao: “ ti ovde kukaš za ovo malo puta, a njemu su u Hrvatskoj uzeli sve”. Na moju konstatciju “kakve ja imam veze sa tim”, pisac kaže: “Imaš ti , imaš”. I ovo smo prijavili policiji, I to je prošlo bez bilo kakve njihove reakcije. Poslednji konflikt se desio 31. 8. 2019. Blokada, vređanje, ismevanje, ruganje i pretnje smo ponovo slušali. Pun sat su Ivani blokirali prolaz koja je morala hitno da krene sa Emilijom. Nisu želeli da se sklone, na kraju su i krenuli da uđu u naše dvorište gde sam stajao sa sinom. Nasilnik, treći njihov istomišljenik, “gospodin koji voli oružje mi je pretio: “Sada ćemo se obračunati po srpski”. Ono što ovaj konflikt čini drugačijim od drugih je u tome što je bila jasna unapred isplaniranost i što su odmah po pozivu nasilnika došli policajci koji su ispoljavajući krajnje neprijateljstvo prema meni, učinili sve da me maksimalno ponize, uz prekršajnu prijavu. Meni, koji sam sa sinom stajao duboko u svom dvorištu i koji na tri metra ne mogu da razlikujem konturu čoveka od drvenog stuba. Prisustvo moje supruge kao svedoka su potpuno ignorisali.\nTaj događaj je bio kap koja je prelila čašu. Od MUP-a Srbije apelujemo da detaljno i do kraja ispita ceo događaj, imajući u vidu da su nasilju bila izložena deca, kao i osoba sa izuzetno velikim fuzičkim hendikepom. Uvereni smo da bi mnogo toga bilo razotkriveno, ko je sve smislio, organizovao I pripremio zaštitu svim nasilnicima uključujući i policajce. Tako bi uradila svaka policija u bilo kojoj civilizovanoj državi. Do današnjeg dana srbijanska policija po svaku cenu želi to da izbegne i sve državne institucije čine sve da zataškaju ovaj slučaj. Učinili su sve da ovo ne ode u masovnije medije.\nJasno nam je da se suočavamo sa onima koji su 90-tih imali važnu ulogu u tragičnim dešavanjima. Njihova moć, njihova uključenost u srbijanske institucije, kao I uticaj na njih, su nam odavno jasni i već dugo nas zabrinjava. Verovali smo da postoji bar neka donja granica ispod koje neće preći. No, pogrešno smo mislili. Ta inherentna mržnja razvijane pre više decenija, i dalje tinja u njima, I čeka priliku da se ispolji. Mi, koji im se nikako ne možemo suprostaviti smo pogodni za ispoljavanje njihovih bolesnih frustracija. Kao da u meni vide nekakvog neprijatelja njihovoj naciji, strašno im je što ja predajem na fakultetu, i žele da me eliminišu odatle. Tako i govore. Neprestano. Mojim gubitkom posla će nas potpuno ostaviti bez egzistencije i tako nas konačno i uništiti.\nDugo smo se ustručavali da sa ovim izlazimo u javnost. Nismo želeli da na bilo koji način doprinosimo povećanju netrpeljivosti. Stoga verujemo da niko ne može da ospori naše strpljenje. Jednom smo morali reći DOSTA ovom poniženju. Oni zaista uživaju ponižavajući nas. Ovaj tekst nije u cilju povećanja bilo kakve netrpeljivosti. Naprotiv, duboko sam uveren da tolerencija može isključivo postajati kada postoji međusobno uvažavanje i poštovanje. Bar na nivou nekog civilizacijski prihvatljivog ponašanja. Ovi što nad nama vrše nasilje nisu lokalni pijanci koji tako krenu i napadnu nekoga. Ovde se radi u ljudima koji imaju značajan uticaj na institucije sistema i koji na zaštitu mogu da računaju od samog vrha vlasti Republike Srbije.\nPokušajmo za trenutak zamisliti malo obrnutu situaciju, koja se doduše, u to sam apsolutno siguran, nikada ne može ni desiti. Ali, zamislimo sada nekog univerzitetskog profesora srpske nacionalnosti u Hrvatskoj, gotovo slepog koji svojim obrazovnim i naučnim radom prehranjuje svoju obitelj. I kome redovno, dolaze pred kuću, sprečavaju kretanje njegovoj porodici i viču kako intenzivno rade na tome da on izgubi posao. I tako godinama, policija i kada dođe je samo nemi posmatrač ili se i ona priključi nasilnicima, u zavisnosti od naredbe koje su dobili. Poučeni iskustvom u kojem se i najmanji eksces uspešno koristi ka neprestanom dokazivanju nekakve krivice hrvatskog naroda, možemo samo pretpostaviti kakve bi reakcije bile. No, najpre verujem da bi prvo hrvatska javnost reagirala, pokazala svoju civilizacijsku zrelost i gnušanje prema ugrožavanju temeljnih ljudskih prava. Prema bilo kome.\nKoliko li je samo simbolike u svemu ovome, nekadašnja tragična dešavanja sada samo sažeta, ali sa svim bitnim svojstvima. Nasilnici koji na raspolaganju imaju sve, moć, institucije i resurse, kreću na one za koje su sigurni da su potpuno nemoćni, da im se ne mogu suprostaviti. Poniziti i prognati je cilj nasilnika. Ta iskonska mržnja koju nasilnici imaju im je dovoljno opravdanje za njihovo nedelo. Biće tu i neke materijalne koristi, upražnjeno mesto na fakultetu koje čeka njihovog čoveka, lep posed na obroncima Fruške gore i verovatno i divljenje kod njihovih istomišljenika za ispoljenu njihovu hrabrost i politički poeni. Interesantna je i ova paralela, kada nastoje da žrtvu proglase napadačem, ma koliko to besmisleno bilo.\nNo, iskustvo nas i uči da, ma koliko neko moćan bio i bio siguran u uspeh svojih nedela, može se suoćiti sa snagom, njemu nepoznatom, snagom koju žrtva saterana u kut, crpi iz nje same, iz samog bića koje jeste samo materijalizacija u ovoj tački prostora i vremena, ali to je i deo vekovima stvaranog jednog mnogo većeg nematerijalnog tela jednog naroda. Svi mi nosimo jedan deo nekog takvog tela, i svojim činjenjem gradimo njegovu trajnost u vremenu ili propadanje. Odluka je na nama.\nNo Stress – Being Fit Is Your Success – Peti Adria Business Network Ptice selice – Poslušajte pjesmu frankfurtskog „In/Out benda“


BalkanMagazin :: Evropski tanjiri postaju “kante za đubre”?\nNataša Jokić, Vesti\nčetvrtak, 20. februar 2014 10:14\nPosle GMO, Evropska komisija predlaže dozvolu za uvoz kloniranog mesa. Sve partijske grupe u Evropskom Parlamentu (EP) optužile Tonia Borga, komesara EU za zdravlje, da služi interesima SAD\n(ilustracija: meso kloniranih životinja, na prvi pogled, ne razlikuje se od prirodnog - levo je klonirano)\nStek od klonirane govedine uz genetski modifikovano povrće! Ovakvo jelo moglo bi uskoro da se nađe u evropskim tanjirima iako evropski građani to nisu tražili.\nPosle nedavnog izdavanja dozvole za uzgajanje nove vrste genetski modifikovanog kukuruza američkog “Pionira”, suprotno volji većine država članica EU, Evropska komisija (EK) odlučila je ovih dana da evropsko tržište otvori za uvoz mesa kloniranih životinja. Istina, Komisija je zabranila poljoprivredno ”kloniranje životinja” u EU i uvoz kloniranih životinja. Znajući za otpor javnog mnjenja, Evropska komisija, sastavljena od birokrata, koje niko nije izabrao već su svi imenovani, odlučila je da meso kloniranih životinja dovede do evropskih tanjira na zaobilazni način: dozvolila je uvoz mleka i mesa koji potiču od potomaka kloniranih životinja. Uz to, smatrala je nepotrebnim da propiše obavezu prodavaca da na etiketi naznače klonirano poreklo mesa.\nDa bi stupila na snagu, odluku Evropske komisije treba da podrže vlade država članica (Evropski savet) i Evropski parlament (EP). Tokom nedavno održane debate o kloniranom mesu, sve partijske grupe u Evropskom parlamentu otvoreno su optužile Tonia Borga, komesara EU za zdravlje, da služi interesima SAD.\n“Naši tanjiri nisu kante za đubre” , poručio je evropski poslanik Žoze Bove, jedan od francuskih lidera “Zelenih” i borac za prava malih seljaka. “Pozivam Evropsku komisiju da radi svoj posao i da zaštiti pravo evropskih građana na zdravu hranu”, rekla je njegova koleginica Sandrin Belie, takođe poslanica iz Francuske, zemlje koja je zbog svoje prehrambene kulture glavna prepreka ambicijama američke prehrambene industrije GMO i kloniranja.\nBritanka Linda Mekajvejn (levi centar u EP), smatra da je ponašanje Evropske komisije cinično.\n“SAD kloniraju, mi uvozimo spermu kloniranih životinja i na taj način ih uključujemo u lanac ishrane ne zaprljavši ruke”, rekla je ona žestokoj raspravi u EP u kojoj Evropska komisija nije našla nijednog saveznika među poslanicima.\nBritanska poslanica aludirala je na činjenicu da je klonirano meso je već našlo indirektni put do evropskih tanjira, iako to niko od evropskih građana nije tražio, niti ih je iko pitao za saglasnost. Naime, klonirano meso, zbog izuzetno visoke cene, nije namenjeno tržištu, ali se zato izvozi sperma stočnih vrsta dobijenih kloniranjem.\nEvropska unija svake godine uveze između 300 i 500 hiljada tona goveđeg mesa koje potiče od kloniranih vrsta iz SAD i Argentine. Evropska komisija tvrdi da bi nametanje obavezne deklaracije o kloniranom poreklu na etiketi ovog mesa zakomplikovalo trgovinske odnose i dovelo do “trgovinskog rata” sličnog onom koji je izbio kada je Evropska zajednica svojevremeno zabranila uvoz govedine uzgajane hormonima. Zabrana je još na snazi, a EU je morala da plati kaznu koju joj je odredila Svetska trgovinska organizacija zbog sprečavanja slobodnog protoka roba.\nEvropska vlast za bezbednost hrane (AFSA) ocenila je da je klonirano - bezbedno za ishranu. Eksperti koji potpisuju nalaze AFSA u više navrata su optuživani zbog “ukrštanja interesa” jer skoro svi od reda imaju ugovore i poslovne veze sa krupnom prehrambenom industrijom koja proizvodi genetski modifikovane jestive biljke i klonirano meso. Niko, međutim, nije sproveo istragu na osnovu optužbi koje su iznosili najugledniji među evropskim poslanicima.\nDok se pitanje “sa ili bez etikete“ ne reši, do 2015. godine biće na snazi pravilo da će na uvezenom mesu morati da se nalazi etiketa sa naznačenom zemljom porekla. Ako na etiketi vidite “SAD” ili “Argentina” velika je mogućnost da je meso klonirano.\nObjavljeno: Vesti.rs, 19.2.2014.


nedelja, 22. mart 2020. 17:10h\nPančevo centar grada S.M.\nPredsednica Vlade prva primila vakcinu protiv virusa korona


Bitcoin Cash postiže rekordno niske vrednosti – Woodworkingplansgeek\nHome/bankarstvo/Bitcoin Cash postiže rekordno niske vrednosti\nBitcoin Cash postiže rekordno niske vrednosti\nSmiljanaNovember 10, 2020\n0 19,288 2 minuta citanja\nBorbeni spin-off Bitcoin-a pokazuje male znakove života pre nego što je tvrda viljuška Bitcoin znatno nadmašio svoje performanse.\nTrgovci Altcoin-om i dalje osećaju bol kako Bitcoin (BTC) dobija, dok Bitcoin Cash (BCH) postiže nove najniže vrednosti. Podaci tržišta Cointelegraph i drugih izvora pokazuju da od 10. novembra BCH vredi manje u BTC-u nego ikad pre.\nBitcoin Cash pada na nove BTC najniže nivoe U vreme štampe, BCH / BTC su trgovali na 0,017 BTC, udobno pobedivši svoj prethodni rekord najniži nivo od 0,0245 BTC zabeležen u decembru 2018.\nHard fork Bitcoin ove godine nije primetio malo pažnje, jer su se investitori fokusirali na Bitcoin, a zatim i fenomen decentralizovanih finansija (DeFi). Najava još jednog tvrdog viljuškara mreže Bitcoin Cash, zakazanog za 15. novembar, malo je pomogla da se povećaju izgledi novčića, pokazuju podaci.\nU USD, Bitcoin Cash je proveo poslednja tri meseca fluktuirajući u hodniku između 230 i 280 USD, dok je sam Bitcoin povećan za trećinu.\nNije iznenađujuće što su zagovornici Bitcoin-a slabo pogledali na predstojeći hard fork, nešto što je pokrenulo poznatu prepirku između preduzeća koja su odlučila da podrže ili odbiju nastale nove kovanice.\n„Nadamo se da će se ova predizborna drama razjasniti pre sledeće zakazane shitcoin drame: T minus 10 dana do sledećeg preloma gotovine!“ Suosnivač CasaHODL Jameson Lopp rezimirao je na Tvitteru prošle nedelje kada je hard fork potvrđen.\nLitecoin vidi najniži ikad nedeljni zatvor Za Litecoin (LTC) podaci o cenama pokazuju sličnu priču. LTC / USD se trgovao po ceni od 0,0038 BTC 10. novembra, sve bliže postojećem dnu od 0,003 BTC od marta 2017. godine. Na nedeljnom grafikonu, par je odštampao svoj najniži zaključak u istoriji ovog meseca.\nKonstatujući nedostatak performansi i Litecoin-a i Bitcoin Cash-a od kada je PaiPal potvrdio da će podržavati obe imovine zajedno sa Bitcoin-om od 2021. godine, jedan popularni Tvitter nalog sumirao je raspoloženje među onima koji favorizuju BTC.\n„Mislimo da je to loša poslovna odluka, a takođe moralno i etički bankrot za @PaiPal da dozvoli maloprodajnim kupcima da kupe BCH i LTC“, pisalo je 5. novembra.\n„Mnogi maloprodajni investitori prevariće se obmanjujućim primerkom kao dole u kupovini imovine koja je potpuno bezvredna. Nije u redu.”\nIako neki trgovci nastavljaju da prognoziraju povratak „alt sezone“ sledeće godine, izgledi ostaju sumorni u bliskoj budućnosti, pošto je dominacija Bitcoin-ove tržišne kapitalizacije dostigla 64%, što je najviše od juna.\nNakon ulaska u kripto PaiPal bitkoin se probija kroz 13 hiljada dolara\nMr. Vonderful planira da investira u akcije rudarske kompanije\nMoćna ,intuitivna aplikaija nudi centralno čvorište za trgovanje DeFi-om\nAnalitičari drže svoju ciljnu cenu Bitcoin od 250.000 dolara čak i kada BTC pada ispod 60.000 dolara\nAplikacije za trgovanje uzurpiraju TikTok popularnost\nProšle nedelje prodato zemljište metaverzuma u vrednosti od 106 miliona dolara: DappRadar


Foto: depositphotos/Foto: depositphotos/ParStud\n/\t èetvrtak, 29.10.2020. / 14:09 -> 08:30 /\tVesti / Komentara: 5\tIzvor: B92\n"Moramo da saraðujemo svi mi. Prosto mora da postoji snažna saradnja izmeðu avio-kompanija, hotela, turistièkih zajednica i, naravno, vlada. Zatvaranje granica doprinelo je da vazdušni saobraæaj bude zaustavljen. Karantin je zaustavio ponovno pokretanje meðunarodnog saobraæaja u vazduhoplovnom sektoru. Vrlo je važno da ubedimo vlade, kako je za sve nas u travel sektoru, karantin samo bolest koja mora biti pobeðena", izjavio je direktor asocijacije.\nTada bi mogla da se nastave meðunarodna putovanja, izjavio je Aleksander de Junijak.\nSistematsko testiranje svih putnika na odlasku – spas za turizam ali i osiguranje za sigurnost ljudi\n"Oni koji imaju pozitivan test ne lete, a oni koji su negativni, mogu da lete. Tu nema neke posebne prièe".\nDe Junijak je izjavio kako je tehnologija napredovala te da je danas izvodljivo imati masovna testiranja pre leta, što nije bio sluèaj ranije tokom godine. Takoðe, testovi koje IATA predlaže ne bi koštali puno.\n"Kako testovi koštaju samo 6 dolara po komadu a rezultati su gotovi za nekoliko minuta, ovo je sada jedino održivo rešenje za ponovno otvaranje granica. Testiranje æe nam omoguæiti da virus kontrolišemo, a prenos zaraze držimo vrlo niskim", rekao je de Juniak.\nDa je vreme danas luksuz za sve avio-kompanije i aerodrome dokazuju najnovije IATA procene, navodi Travelmagazine. Oèekuje se da avio-kompanije ove godine izgube oko 85 milijardi dolara, dok je pad meðunarodnog saobraæaja veæ sada za 65 odsto manji nego prošle godine.\n"Potrebna nam je intervencija vlade, ili æemo bankrotirati svi zajedno. Ovo može doæi u obliku olakšica, na primer odricanja od upotrebe slotova na aerodromima, èak i ako se ne koriste. Zatim smanjenja troškova, ukidanja poreza ili naknada za prelet, na primer. Ali takoðe nam je potrebna masovna finansijska podrška. Jer iako su vlade "ubrizgale" ogromne kolièine novca u našu industriju, potrebna nam je dodatna podrška. Bez toga neæemo imati dovoljno novca da prebrodimo krizu", kazao je De Jukijak.\nDe Junijak je govorio na Future Hospitality Summit-u, virtuelnoj konferenciji razvijenoj za istraživanje velikih ideja i rešavanju izazova sa kojima se ugostiteljstvo suoèava usred pandemije.\nSamit o buduæem ugostiteljstvu organizuju Ministarstvo turizma Saudijske Arabije i Saudijski sekretarijat G20 u okviru Programa meðunarodnih konferencija, u èast saudijskog predsedavanja grupom G20 tokom 2020.\nSvi iz gostujuæe ekipe saglasni: Cilj je ispunjen!


Verner Hajzenberg | Internet portal P.U.L.S.E\nPiše P.U.L.S.E, objavljeno 04/02/2015 Nauka, Verner Hajzenberg, Verner Hajzenberg\nObnova međunarodnih veza u nauci ponovo je u Kopenhagenu okupila stare prijatelje – atomske fizičare. U rano leto 1952. godine sazvano je tamo savetovanje o građenju velikog evropskog akceleratora. Ja sam bio beskrajno zainteresovan za te planove, jer sam se od tako velikog akceleratora nadao eksperimentalnim razjašnjenjima o pitanju da li se zaista, kako sam […]


Građevinski radovi - građevinske firme, Domankuš :: eMajstor.hr\nGRAĐEVINSKI RADOVI - GRAĐEVINSKE FIRME, DOMANKUŠ\nTražim dobrog izvođača građevinskih radova: Sakupili i provjerili smo izvođače građevinskih radova, koje rade u kraju Domankuš i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani građevinske firme će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tPreporučen građevinska firma Domankuš, koji može izvesti:\trenovacija okoliša, novogradnja kuće, podporni zid, otvor za porzor, unutarnje stepenice, betonski podrum, betonska ploča, hidroizolacija balkona, cjenovno dostupno zidanje, zidar za gradnju, ili drugo sigurno če se nači i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA GRAĐEVINSKE FIRME DOMANKUŠ


Prekoračenja graničnih i tolerantnih vrijednosti koncentracija lebdećih čestica – dijalogin.tv\nHome » BIH Cyberspace Dijalogin Društvene teme Nekategorisano Uncategorized Vijesti\nPrekoračenja graničnih i tolerantnih vrijednosti koncentracija lebdećih čestica\nRezultati mjerenja kvaliteta zraka u gradovima u kojma se vrši monitoring jutros pokazuju da su zadržani slični trendovi na svim mjernim mjestima kao i jučer.\nTokom jučerašnjeg dana je slično stanje kvaliteta zraka u gradovima u kojma se vrši monitoring kao i nekoliko prethodnih dana. Na svim mjernim mjestima zabilježena su prekoračenja graničnih i tolerantnih vrijednosti koncentracija lebdećih čestica.\nNajviše koncentracije lebdećih čestica su u Sarajevu i u toku jučerašnjeg dana su se povećavale u odnosu na prethodni dan. Srednje dnevne vrijednosti na tri gradske stanice su bile iznad 400 ug/m3 (propisana granična vrijednost iznosi 50 ug/m3) – saopćeno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda.\nU Sarajevu nisu zabilježena prekoračenja graničnih vrijednosti za sumpordioksid, ali jesu za azotne okside na stanicama Otoka i Ilidža.\nU Zenici su takođe vrlo visoke koncentracije lebdećih čestica u zraku – srednje dnevne koncentracije iznosile su od 300 – 330 ug/m3. U Zenici su na svim mjernim mjestima zabilježene vrlo visoke i nezdrave koncentracije sumpordioksida u zraku, i dnevne vrijednosti su se kretale između 600 i 700 ug/m3.\nSlično stanje je i u Kaknju, međutim Federalni hidrometeorološki zavod nema direktan uvid u podatke izmjerene na općinskoj stanici.\nU Tuzli i Živinicama su koncentracije sumpordioksida i lebdećih čestica bile nešto niže od zeničkih, ali su i u tom gradu zabilježena prekoračenja graničnih vrijednosti za ove polutante na svim mjernim mjestima.\nU Lukavcu su koncentracije sumprodioksida jučer bile nešto niže od propisane granične vrijednosti.\nIz Federalnog hidrometeorološkog zavoda napominju da se u Tuzli, Lukavcu i Živinicama vrše mjerenja lebdećih čestica promjera manjeg o 2.5 mikrometra (PM2.5), za koje nisu propisane granične vrijednosti.\n– Zakonom su propisane vrijednosti za čestice promjera do 10 mikrometara ( PM10) , međutim kako u ukupnoj sumi ukupna koncentracija PM10 čestica može biti samo veća od izmjerenih koncentracija PM2.5 tako možemo smatrati da je došlo do prekoračenja propisanih vrijednosti za ove polutante – navodi se u saopćenju.\nU Jajcu i Goraždu takođe je mjereno prekoračenje graničnih vrijednosti lebdećih čestica PM10, dok su koncentracije sumpordioksida ostale relativno niske.\n– Opšti meteorološki uslovi koji vladaju u većem dijelu Bosne izuzetno su nepovoljni s aspekta kvaliteta zraka i u naredna tri dana ne očekujemo značajnije promjene. U području Hercegovine i zapadne Bosne ne vrše se mjerenja kvaliteta zraka, međutim zbog mnogo povoljnijeg geografskog položaja i drugih faktora koji utiču na kvalitt zraka u tim krajevima se ne očekuje značajno narušavanje kvaliteta zraka, bar ne u obimu i trajnosti kakvo se očekuje u dolinsko-kotlinskim krajevima Bosne – navode iz FHMZ.\nDodaju da su zdravstvene institucije nadležne za izdavanje obavijesti i savjeta građanima o ovom pitanju kao i upute o ponašanju građana u ovakvim situacijama.\nKantonalna okolišna ministarstva i općinske službe su nadležne za poduzimanje koraka i mjera za smanjenje zagađenja zraka u cilju zaštite zdravlja svojih građana – navodi se u saopćenju.


Britanski bokser je WBC pojas osvojio u februaru 2020. godine nokautiravši Dionteja Vajldera, a potom ga je u oktobru 2021. godine odbranio\nBOKS Fjuri otkrio ime narednog protivnika uz poruku: Ko još ne može da dočeka borbu?\nFjuri: Branit će pojas WBC prvaka teške kategorije\nDugo vremena se raspravljalo o tome ko će biti naredni protivnik Tajsonu Fjuriju (Tyson Fury), koji će braniti pojas WBC prvaka teške kategorije, a djeluje da je britanski bokser u petak otkrio da će to biti njegov sunarodnjak Dilijan Vajt (Whyte).\n- Ko još ne može da dočeka borbu? Najbolji u Britaniji… - tvitovao je Tajson Fjuri.\nRanije u ponedjeljak Fjuri je nagovijestio meč sa Vajtom istakavši preko društvenih mreža da će ga uništiti.\nDilijan Vajt u profesionalnoj karijeri ima 28 pobjeda (19 KO) i 2 poraza, a posljednji put je u profesionalnom ringu bio 27. marta 2021. godine kada se nokautom revanširao za poraz iskusnom Rusu Aleksandru Povjetkinu (Alexander Povetkin).\nFjuri je WBC pojas osvojio u februaru 2020. godine nokautiravši Dionteja Vajldera (Deontay Wilder), a potom ga je u oktobru 2021. godine odbranio kada je, također nokautom, pobijedio „Bronzanog bombardera“.\nFjuri provocirao Usika, a onda se na Britanca obrušio legendarni Kličko\n13.01.2022 u 15:04\nSupruga Tajsona Fjurija objavila njihovu fotografiju iz mladosti, bokser neprepoznatljiv\nTyson Fury Dilian Whyte