Bingo Export Import: pogonu za proizvodnju tjestenina uručen halal certifikat | Poslovnisvijet\nBingo Export Import: pogonu za proizvodnju tjestenina uručen halal certifikat\nU prostorijama kompanije Bingo Export Import d.o.o. Tuzla održana je svečana ceremonija uručenja halal certifikata pogonu za proizvodnju tjestenina čime je potvrđena uspješna implementacija zahtjeva halal standarda BAS 1049:2010.\nMireli Beganović, rukovodiocu proizvodnje, halal certifikat je uručio direktor Agencije Amir Sakić.\n“Današnjom dodjelom halal certifikata ozvaničili smo završetak procesa halal certificiranja pogona za proizvodnju tjestenina kompanije Bingo doo Tuzla. Ukupna paleta bh. halal proizvoda na tržištu bogatija je za novih 17 proizvoda koji su već dostupni konzumentima širom prodajnih objekata kompanije”, rekao je direktor Agencije Amir Sakić.\n“Pored postojećih standarda HACCP i ISO 9001:2015 u fabrici za proizvodnju tjestenine uspješno je implementiran i halal standard kojim kompanija Bingo daje još jednu potvrdu zdravstvene ispravnosti i sigurnosti proizvoda svojim potrošačima. Zahvalni smo Agenciji za certificiranje halal kvalitete i gospodinu Amiru Sakiću na uspješnoj suradnji i realizaciji standarda”, kazala je dipl. ing. teh. Mirela Beganović, rukovodilac proizvodnje.\nProcesom halal certificiranja obuhvaćeni su pogoni za proizvodnju tjestenina. Proizvodi će u narednom periodu biti označeni znakom halal kvaliteta.\nPrethodna : Europske berze: poslovni rezultati kompanija razočarali ulagače\nSlijedeća : Bosanska Krupa: projektom do kreiranja 76 novih radnih mjesta


Vasilij Kandinski - Krugovi u krugu Istaknut\nNa slici Krugovi u krugu Vasilij Kandinski pokazuje svoj prepoznatljiv stil od ranih 1920-ih godina, kada je počeo da predaje u Bauhausu u Vajmaru u Nemačkoj. U tom periodu on odustaje od spontanog slikarskog stila i dolazi do apstraktnih geometrijskih kompozicija koje kasnije dosledno razvija.\nGeometrijski oblici i suptilne boje se kombinuju harmonično na slici Krugovi u krugu da bi se stvorila efervescentna, apstraktna kompozicija. Gusti crni krug okružuje dvadeset šest preklopljenih krugova različitih veličina i boja, a mnogi od njih su presečeni pravim crnim linijama. Dve trake, plave i žute boje, protežu se od uglova ka vrhu slike, menjajući boje u krugovima gde se preklapaju.\nIako se slika Krugovi u krugu razlikuje od slika Vasilija Kandinskog s početka XX veka, ova slika odražava nastavak njegovog uverenja da izvesne boje i oblici označavaju emocije koje mogu biti kodifikovane i kombinovane u jednu celinu, odražavajući harmoniju kosmosa.\nPročitano 3199 puta\tPoslednji put izmenjeno Nedelja, 22 Septembar 2019 10:22\nKrugovi u krugu


Javna tajna: Laktaški sud – režimska nužda | Radio Televizija BN\nJavna tajna: Laktaški sud – režimska nužda\nNjegoš Tomić, sin poginulog borca Vojske Republike Srpske, koji mjesecima štrajkuje u parku Mladen Stojanović u Banjaluci, će se odazvati Pozivu na saslušanje koji mu je uputio Osnovni sud u Banjaluci.\nRepublika Srpska 05.12.2016 | 22:27\nNjegoš Tomić, sin poginulog borca Vojske Republike Srpske, koji mjesecima štrajkuje u parku Mladen Stojanović u Banjaluci, će se odazvati Pozivu na saslušanje koji mu je uputio Osnovni sud u Banjaluci. Pozivu će se odazvati i Njegoševi "saborci" iz Parka.\nMiroslav Ganjatović, Radenko Pecalj i Danijel Radić Iz nekih razloga saslušanja će biti održano u prostorijama suda u Laktašima. Štrajkače iz parka pozivaju na saslušanje na osnovu Zahtjeva za pokretanje prekršajnog postupka koji je protiv njih podnijela policija. Iz kopije zahtjeva koja je dostavljana uz Poziv na saslušanje vidljivo je da se imenovani terete zato što su “dana 15. 07.2016. godine , oko 12:35 časova u Banja Luci, u ulici Vuka Karadžića, počinili prekršaj iz Zakona o javnom okupljanju, isticanjem transparenta “150 dana-150 rana” i “Štrajk djece palih boraca”…\nUglavnom djeca onih koji su ginuli za Republiku Srpsku se terete što su došli pred Skupštinu iste te Republike Srpske I zamislite razvili transparent.\nDošli su da poslanicima I predstavnicima izvršne vlasti koji prisustvuju sjednici Parlamenta u lice kažu kako žive porodice onih koji su ginuli I ne vidjevši ono zašto su ginuli, a u čemu današnji “čuvari Srpske” uživaju. Njegoš I društvo iz Parka su vjerovatno uplašili “hrabre čuvare Srpske” do te mjere da su oni odlučili da ih predaju na sud. Nisu oni njih uplašili svojim izgledom, transparentima ili mišicama… ovi ljudi su ove “junake” iz udobnih fotelja uplašili zato što su im stavili do znanja da postoje!?\n“Zamislite postoje neka djeca, neki ljudi, čiji su očevi, sinovi braća, krv proljevali I živote dali da bi mi danas po tome zašto su oni ginuli vozali svoje skupe limuzine, gradili kuće, kućetine i vile… a oni se usuđuju da borave u šatoru u parku I da naspodsjećaju kako smo mi stekli sve što imamo… I kako je to što imamo koliko god da košta bezvrijedno, jer ustvari, to nije naše…”, razmišljaju “heroji” pred kojima su desetine, stotine hiljada ostale bez posla, pred kojima su ugašeni mnogi nekadašnji privredni giganti, pred kojima su zauvijek nestale šume, rudnici, u čije su džepove sami “uskakali “milioni maraka bacajući se od sreće naglavačke…\nE ti I takvi se plaše Njegoša Tomića I onakvih kao što je Njegoš? Zašto? Zato što je onaj što je svom nezaposlenom devetnaestogodišnjem sinu dao kredit od tri miliona naših maraka, svjetan da će svom sinu moći da ostavi milione, automobile, Vile na Dadinju I Kipru, voćnjake, ribnjake… ali nikada mu neće moći ostaviti ono što je Njegoš od svog oca naslijedio. Toga se on plaši.\nU tom strahu je, valjda I napravljena greška na pozivu na saslušanje koji je Njegoš primio – Na tom pozivu piše da će on biti saslušan zbog povrede Člana 9. Zakona o Javnom redu I miru (vidi sliku).\nNavedeni član zakona odnosi se na vršenje nužde na javnom mjestu. U dokumentaciji priloženoj uz poziv vidiljvo je da nema ni pomena tom prekršaju, pa je vjerovatno da se radi o zabuni. Eto sada ispade da Njegoša na saslušanje u Laktaše pozivaju zbog vršenja nužde na javnom mjestu. Šta reći – Izgleda da se neko sa tog kraja, da prostite, osjetio popišanim.\nMogu oni taj poziv okaciti macku o rep nije napisan na srbskom jeziku to znaci nije duzan da ide!!!!!\nAko je to taj Radulj\nAko je to taj Radulj na kog misim da jeste taj je stari snsdova-c.Bez obzira što se renovira Osnovni sud u Banja Luci on i dalje radi.Možda ima malo zemlje ali čime da odu NJegoš i druga djeca poginulih boraca u Laktaše.Treba im 10 km da odu i da se vrate\nDijete poginulog borca\nIstim onim novcem kojim se Radić provodi po Prijedoru i BL kada ne štrajkuje i "ne bori" se protiv vlasti. Eno ga pliva na Incelovom bazenu u BL, tako da može otići i do Laktaša.\nŠto u Laktaše?\nsta je ovom\nOvaj jos u parku???Covjece idi kuci sada ce Nova i Bozic,okupaj se,proslavi praznike sa porodicom i gledaj da se zaposlis negdje.Nisam ni ja posao nasao ispred kuce.\nNisi našao posao ispred kuće nego u prostorijama SNSD i skupljajući glasove za njih.Sad možeš da slaviš iako vjerovatno donedavno niste slavili kao i većina članova ove crvene sekte.\nDoći će laktaškoj bandi i ovakvim kao što je "šta je ovom" kraj, ubrzo.\nNa jedoj strani poslanik Banjac odbija poziv iz Sarajeva zato sto nije na cirilici, a na drugoj vidimo da policija i sudovi u BL pisu presude i pozive na latinici\nPrivatizovali drzavu pa im smetaju ljudi i porodice onih koji su tu drzavu stvorili. .\nOd čega ovaj živi kad ne radi? I moji izginuše pa ne cirkuzam po parkovima...Jadno i čemerno....puuuu!\nGESTAPO LAKTASI ,STA JE CUDNO?\nPolicija, tuzilastvo i sudovi u RS su u najvecoj mjeri privatizovani, i kao takvi slutze za procesuiranje ljudi na koje rezim uperi prstom. Osim ovog, takvim slucajeva je puna RS samo sto o njima novine nes stignu, ili ne smiju, da pisu. Malo po malo postajemo Sjeverna koreja, ako vec nismo postali\nБиће сличних ствари убудуће још више,ово је тек почетак.Све док небуде бар нешто сведено у ред,јер ово има само код нас. Осим тога ту је још и црна књига.\nUz tebe smo Nejgoše!\nGospodin Danijel Caki Radic (kako mu stoji nick name na njegovom facebook profilu) se ludo provodi po gradu Prijedoru i troši pare koje je dobio na ime poginulog mu oca. Moj otac, je takođe poginuo u ratu, pa sam svojm trudom, zalaganjima i odricanjima uspjela završiti fakultet i zaposliti se, bez stranačke pomoći. I on i ja smo imali skoro iste uslove za život, još je on muško, kako bi se reklo kod nas, pa ga to odmah stavlja u bolju poziciju od mene. Ali momak je očigledno htio preko mrtvog oca doci do nekog položaja. Pitajte te ga šta je uradio sa nepovratnim novčanim sredstvima koje je dobio, da nije možda od njih kupio neko auto pa ga slupao, jer se pravio važan po Prijedoru?! Dok mnogi nisu bili u prilici dobiti sve što je on dobio, pa smo eto opet nekako uspjeli isplivati na površinu!!! Mene je sramota na koji način on koristi ime svog oca. Nisam ni ja ponosna na ovu našu državu, iako je moj otac dao svoj život, za njego stvaranje, ali to je sve već politika.... Sramota je što vi mediji dopuštate takvim osobama da zauzimaju taj medijski prostor i da njih prikazujte, dok ima nas DJECE POGINULIH BORACA koja smo uspjela bez ičije pomoći, samo sa majkama koje su ostale uz nas i podržavale nas i bodrile. I da, taj Danijel Caki Radić se upravo danas 25.12.2016. nalazi u BL na Incelovom bazenu uz komentar na sliku "Čisto da se zna, nismo stalno u kafani"... Pa vi eto vidite ko je taj momak, tako da vjerujem da ni taj Tomić nije nešto puno drugačiji od njega i cijela ta ekipa koja "protestuje"!!! Dobili su oni "masne" pare za to, a vi se zapitajte od koga!!!!! Hvala


Energetska efikasnost: Solarni porodični automobil\nSolarni porodični automobil\nDa li automobili na fosilna goriva polako postaju prošlost i ustupaju mesto automobilima na alternativne pogone? Primer prvog porodičnog solarnog automobila govori u korist alternativnih pogona.\nPrvi porodični solarni automobil\nIako je ovaj automobil još uvek daleko od serijske proizvodnje, projekat ovakvog tipa i te kako zadire u budućnost i nudi alternativno rešenje sve većem nedostatku fosilnih goriva.\nNajveći problem, po rečima Martijn Lammers, jednog od članova tima koji stoji iza ovog projekta, je cena. Po njegovoj proceni, ovakvi automobili neće biti stvarnost na ulicama još 30 godina. Automobil je opremljen modernim sistemima. Svim funkcijama u automobilu se komanduje preko ekrana osetljivog na dodir. Automobil je napravljen na luminijumskoj konstrukciji i od karbonskih vlakana, kako bi se smanjila njegova težina.\nSolarni paneli se nalaze na krovu i obezbeđuju oko polovinu potrebne energije za rad automobila. Ostatak energije, neophodne za putovanje, automobil dobija na punjačima za električne automobile. Automobil je simbolično nazvan Stela i može da pređe i do 600 km uz pomoć baterija i solarnih panela na krovu.\nPutovanje solarnim autom\nKako smo već i naglasili u početku ovog teksta, u pitanju je prototip. Ovaj prototip je vožen tokom Solarnog Izazova u Australiji (engl. World Solar Challenge). Postignuti rezultati su impresivni, mesta za doradu sigurno ima. Jedno je jasno - automobili na alternativni pogon će sigurno postati dominantni na tržištu i preuzeti mesto automobilima koji koriste fosilna goriva.


Rusija traži od SAD-a cjelovitu istragu nakon napada na sirijsku vojsku - Dnevnik.hr\nRusija traži od SAD-a cjelovitu istragu nakon napada na sirijsku vojsku\nPiše B.V. , 18. rujna. 2016. @ 15:00 - komentara min.\nRusija je u nedjelju pozvala Washington da provede cjelovitu istragu o napadima međunarodne koalicije na položaj sirijske vojske, u kojem je dan ranije ubijeno najmanje 80 vojnika.\n"Moskva je duboko zabrinuta onime što se dogodilo. Pozivamo američke partnere da provedu najpotpuniju istragu i poduzmu mjere kako bi izbjegli takve incidente u budućnosti", naveo je ruski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov u priopćenju.\nDvije kampanje, dvije strategije i jedan cilj: Tko je uspješniji u Siriji, SAD ili Rusija?\n"Postupci pilota, ako, kako se nadamo nisu poslušali naređenja Washingtona, u rasponu su od zločinačkog nehaja do izravne podrške teroristima Islamske države", piše u priopćenju.\nMeđunarodna koalicija koju vode Sjedinjene Države, priznala je u subotu da je bombardirala položaj sirijske vojske misleći da se radi o položaju organizacije Islamska država (IS), te je operaciju prekinula nakon što su ruski dužnosnici upozorili da su ciljana vojna vozila i ljudstvo možda pripadnici sirijske vojske.\nAmerička veleposlanica Samantha Power izrazila je u subotu žaljenje Washingtona zbog napada koalicije predvođene SAD-om na položaje sirijske vojske, no istodobno je kritizirala Moskvu zbog sazivanja Vijeća sigurnosti UN-a.\nRusija je zatražila hitno zasjedanje Vijeća sigurnosti u subotu navečer tražeći objašnjenje američke strane zbog zračnih udara kod Deir al-Zora. (Hina)


Nastavak otvorenih razgovora o tzv. Kineskoj četvrti - Novi Sad - Evropska prestonica kulture\nObjavljeno 19/08/2017 u kategoriji: Vesti\nNekadašnji prostor fabričkog kompleksa „Petar Drapšin“, poznatiji kao tzv. Kineska četvrt, tek se zahvaljujući pobedama za Evropsku prestonicu kulture 2021. i Omladinsku prestonicu Evrope 2019. godine, ponovo našao u fokusu i prepoznat je kao važna gradska lokacija.\nUsvajanjem Plana detaljne regulacije tog prostora, koji je usledio posle dobijanja ovih titula, kompleks je sačuvan od rušenja i potencijalnog prtvaranja prostora u tržni centar ili u kompleks stambenih objekata.\nNakon apela gradonačelnika na građenje kulture dijaloga na ovu temu krajem juna ove godine, usledila je i tribina „Dijalogom do razvoja Kineske četvrti“ koja je u organizaciji lista Danas i festivala Egzit održana na Petrovaradinskoj tvrđavi. Na ovoj tribini učestvovali su i sadašnji rezidenti u Kineskoj četvrti, kao i predstavnici DANS-a, i složili su se oko stava da je Kineska četvrt sačuvana. Još jedan od zaključaka bilo je i donošenje koraka koji podrazumeva razvoj, odnosno odluke o budućim sadržajima tzv. Kineske četvrti koja može biti doneta jedino kroz usvajanje kulture dijaloga.\nStoga, Fondacija „Novi Sad 2021“ pokreće niz otvorenih razgovora pod nazivom „Divan“ za širu javnost, dok će Gradska uprava za kulturu pokrenuti forume za stručnu javnost, a prva tema ovih skupova biće upravo razvoj tzv. Kineske četvrti.\nPrvi Divan će se održati u utorak, 22. avgusta u 11 časova u Studentskom kulturnom centru „Fabrika“ i ovom prilikom pozivamo sve zainteresovane građane, predstavnike udruženja i organizacija da nam se pridruže kako bismo zajedničkim snagama gradili bolje budućnost za sve Novosađane.\nTagovi: Divan Evropska prestonica kulture Kineska četvrt Novi Sad 2021 Yout Creative Polis


Ljubuški vjesnik - Drama na granici BiH: Stigao autobus s putnicima koji su bili u kontaktu sa zaraženim\nPetak, 20 Ožujak 2020 07:49\nPrava drama se odvijala jučer na Graničnom prijelazu Bosanska Gradiška. Iz Austrije je stigao autobus sa 38 putnika, od kojih je njih četvero u Tirolu bilo u kontaktu s osobom koja je pozitivna na koronavirus.\nUbrzo nakon što je autobus na liniji Bregenc - Prnjavor zaustavljen na granici, obaviještene su sve nadležne institucije. Predstavnici Crvenog križa su putnicima donijeli hranu i vodu, a pripadnici Granične policije su im na svoju odgovornost osigurali pristup toaletu.


Crno-beli ubedljivi na startu polufinala plej-ofa – Vaterpolo klub Partizan\nCrno-beli ubedljivi na startu polufinala plej-ofa\n04/05/2016 | Filed under: Vesti/prvi tim\tand tagged with: Nikola Jakšić, Prvenstvo Srbije, Vladimir Vujasinović\nPartizan je za korak bliži finalu plej-ofa. U prvom meču polufinala crno-beli su zahvaljujući pre svega dobroj odbrani ubedljivo savladali Radnički sa 9:2 (2:0, 2:1, 2:1, 3:0).\nPolufinalna serija igra se do dve pobede, drugi meč je u Kragujevcu u subotu.\nPartizan je sa 2:0 poveo već posle dva i po minuta igre, pogocima Asanovića i Tikasa (oba sa igračem više). Obe ekipe su zaigrale vrlo čvrsto u odbrani, Partizan je stvorio nekoliko šansi više od rivala, ali posle početnih 2:0 dugo nije bilo realizacije, sve do sredine druge četvrtine, kada je topovskim šutem Gogov povisio na 3:0. Posle toga Radnički je postao nešto opasniji u napadu, ali nije nalazio rešenja za odbranu crno-belih. Na 4:0 u poslednjem minutu prvog poluvremena povisio je Radojević.\nMalo je nedostajalo da u prvom poluvremenu mreža Partizana ostane netaknuta, ali sedam sekundi pre zvuka sirene za kraj druge četvrtine Joksimović je smanjio na 4:1.\nRadnički je u uvodnim minutima treće deonice bio agresivniji rival, i pogotkom Lekića smanjio na 4:2. Međutim ubrzo je Partizan opet preuzeo blagu inicijativu. Manojlović je sredinom treće deonice vratio crno-belima prednost od tri gola, a 17 sekundi pre poslednjeg odmora Gavril Subotić je sa igračem više pogodio za 6:2 – za miran ulazak u četvrtu četvrtinu, u kojoj je beogradski sastav uvećao prednost.\nPartizan Rajfajzen – Radnički 9:2 ( 2:0, 2:1,2:1, 3:0)\nBazen Banjica. Gledalaca: 400. Sudije: Stanojević (Jagodina) i Raković\n(Beograd). Igrač više: Partizan 9 (5), Radnički 10 (1). Peterci: Partizan 1 (0).\nPARTIZAN RAJFAJZEN: Rističević (7 odbrana), Gilen, Tikas 2, Manojlović 1, Subotić 1, Drašović, Gogov 2, Jakšić 1, Vico, Lazić, Janković, Asanović 1, Brakočević, Radojević 1. Trener: Vujasinović.\nRADNIČKI:Dobožanov (8 odbrana), Šmider, Jelača, Joksimović 1, Martinić, Toholj, Pilipenko, Lekić 1, Panajotović, Bosić, Manić, Tomašević, Jergović, Tanić. Trener: Stevanović.\nU prvom meču drugog polufinala Crvena zvezda je na Tašmajdanu pobedila Vojvodinu sa 11:5.\nVUJASINOVIĆ: U KRAGUJEVCU DRUGA PRIČA\nTrener Partizana Vladimir Vujasinović je prokomentarisao:\n– Za nas je ovo bila prva prava utakmica u ovogodišnjem plej-ofu. Vodimo sa 1:0, a Radnički se pokazao kao vrlo čvrst rival, pogotovo u odbrani. U Kragujevcu očekujem sasvim drugačiji meč. Nadam se da ćemo iskoristiti jednu od dve šanse za drugu pobedu i plasman u finale.\nNikola Jakšić je kazao:\n– Napokon smo se podigli, pokazali dobru igru, jako mi je drago zbog cele ekipe što smo došli do ovako ubedljive pobede. Mislim da je, po prikazanom u bazenu, razlika realna.\nGolman Radničkog Lazar Dobožanov je čestitao rivalu i dodao:\n– Utakmica je od početka bila “tvrda”, pravo polufinale. Partizan nas je u prvom poluvremenu ubacio u svoj ritam, preuzeo kontrolu i na vreme ostvario visoku prednost. Probaćemo da u Kragujevcu prikažemo bolju igru.


Nakon što je preotela verenika Aleksandri Subotić, Koraćeva je pokušala da uvbedi naciju da se ne bavi prostitucijom iako to nije vešto činila.\nOno što je sigurno, jeste da je tolikom celog rijalitija bila uvek lepo doterana, našminkana i u najskupljim stvarima poznatih svetskih dizajnera.\nJedna fotografija koja je mesecima kružila internetom, pokvarila je sliku o njenoj lepoti. Iskrivljen silikon u usnama, razmazana šminka i loš ten...\nNa ovu sliku sigurno neće biti ponosna a na njenom instagramu ćemo sigurno, čim izađe, moći da vidimo samo ispeglanje fotografije na kojim sija ful doterana.\nInače, svi nestrpljivo iščekuju da vide ko su finalisti koji će se boriti za vredne nagrade u "Zadrugu 2"


Alternativne teorije slavenske historije - Wikipedia\nAlternativne teorije slavenske historije (ATSH) su teorijske postavke različitoga nivoa naučnosti, koji tvrde da je historijska nauka pogrešno opisuje historiju slavenskih naroda.\n2 ATSH u Bosni i Hercegovini\n3 ATSH u Rusiji\n3.1 Trijumf zapadne koncepcije\n3.2 Slavenofilstvo i zapadnjaštvo\n3.3 Savremena istraživanja\n4 ATSH u Serbiji\nMnoge pristalice ATSH-a tvrde da su sačuvani pisani spomenici opisuju mnogobožačku historiju Slavena vrlo ukratko, i tek sa tačke gledišta dominantnih religije i vladajućih dinastija. Razlog tome je što su ove religije i dinastije imali slavenofobski i rusofobski stavovi.\nNa primjer, u periodu vladanja dinastije Romanovih (1613-1917) je bila prevlast stranaca u političkom, društveno-ekonomskom i naučnom životu Rusije.\nZapadni i južni Slaveni bili su također lišeni samostalnosti, jer Vatikan i austrijska vlast su uzeli pod kontrolu slavensku historiografiju.\nATSH u Bosni i Hercegovini[uredi | uredi izvor]\nBosanski istraživač Semir Osmanagić tvrdi da se nedaleko od grada Visokog nalazi više piramida izgrađenih ljudskom rukom u davnoj prošlosti. Ova hipoteza je razdražila zapadne naučnike, zato što Osmanagić iznosi dokaze drevnosti slavenske civilizacije.\nATSH u Rusiji[uredi | uredi izvor]\nTrijumf zapadne koncepcije[uredi | uredi izvor]\nU razdoblju od 1725. do 1742. godine u Ruskoj akademije nauka je bilo 45 francuskih i njemačkih akademika a samo jedan Rus. Nijemci Gottlieb Siegfried Bayer i Gerhard Friedrich Müller su imali najveći uticaj na rusku historiografiju. Kako zapadni Evropejci tako i oni su radili tendenciozno: Jevreji, Grci i Rimljani su dobili slavnu i predugu historiju, dok su Slaveni dobili marginalne historijske uloge.\nRuski naučnici Vasilij Tatiščev i Mihail Lomonosov su odupirali krivotvorenju što smatrali da slaveno-ruska prošlost ima 3 do 4 hiljade godina. Međutim, odmah iza smrći Tatiščeva i Lomonosova njihovi rukopisi o historiji su iščezli i posle nekog vremena bili objavleni u redakciji Müllera. Sasvim je moguće da je Müller izopačio tekst rukopisa, što sadržaj objavlenih knjiga i gledišta Müllera se podudaraju.\nZbog toga što prije 1841. godine dio stranih historičara u Ruskoj akademije nauka je iznosio 90 procenta, u Rusiji pobjedu odnijela zapadna koncepcija: „Slaveni došli na to područje Evrope u 5. ili 6. vijeku nove ere“.\nSlavenofilstvo i zapadnjaštvo[uredi | uredi izvor]\nU 1841. godine desio se radikalni preokret nacionalnog sastava Ruske akademije nauka, tako što je izabrano za akademike 20 novih naučnika i svi su Rusi. Ali, ovi članovi akademije bili su pristalice zapadne koncepcije. Zbog toga u ruskoj javnosti među slavenofilima i zapadnjacima izbila je žestoka borba.\nSlavenofili su smatrali da njemački naučnici i njihovi sljedbenici (Nikolaj Karamzin, Sergej Solovjov) su izopačili slaveno-rusku historiju. Na primjer, slavenofil Aleksej Homjakov iznosio dokaze je da su Goti i Venedi u stvari bili slavenski plemena. Osim što, bio prevedeno i objavleno istraživanje Tadeusza Wolanskog, u kome je on obrazložio slavensko porijeklo Etruščana.\nMeđutim dinastija Romanovih je pružala podršku zapadnjacima: radovi slavenofila su se uništavali ili predavali zaboravu. U sovjetskom periodu ideje slavenofila bili su također zabranjeni.\nPoslije sloma komunističkoga režima i likvidacije cenzure ponovo su otpočela istraživanja antičke slavenske historije.\nProfesor Valerij Čudinov tvrdi da su najstariji uzorci slavenske pismenosti su rune. U svojoj knjizi «Священные кaмни и языческие хрaмы древних слaвян» ruski istraživac navodi rezultate dešifrovanja preko 2000 natpisa, koji napravleni runicom.\nTako Čudinov je došao do zaključka da Slaveni su imali tri tipa pisma: glagoljica, ćirilica i runica. Natpisi slavenskom runicom su na grčkim ikonama 5-10. vijeka n. e., pa čak na starogrčkim vazama 6. do 2. vijeka prije nov ere, Valerij Čudinov uopćava: Praslavenski jezik bio je najveći u Evropi.\nATSH u Serbiji[uredi | uredi izvor]\nGlavni članak: Srpska autohtonistička škola\nTzv. «srpska autohtonistička teorija» stoji na stanovištu da su Slaveni (odnosno Srbi) naseljavali Balkansko poluostrvo još od neolita. Po pomenutoj teoriji, Srbi su kroz istoriju bili beleženi pod različitim imenima (Pelazgi, Etrusci, Sardani, Iliri, Tračani, Veneti, Tribali i dr.). Srpska alternativna historiografija pokušava da dokaže srpsko istorijsko pravo na sporne teritorije. Sljedbenici ovoj «škole» u pokušajima teritorialnih spora ne vode računa na to da su se Slaveni u stvari raspali na odvojene narode tek u 5. i 6. vijeku nove ere.\nХомяков А.С. Сочинения в 2 тт. М., 1994.\nРоссийскaя Акaдемия Нaук. Персональный состaв. В трёх книгaх. Книгa 1: 1724-1917. Москва, 1999.\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Alternativne_teorije_slavenske_historije&oldid=2941215"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 23 juni 2018 u 08:15.


NIN / Ko mo�e da bombarduje\nKo mo�e da bombarduje\n�ta Jevreji zameraju Srbima. - Da li je bilo mogu�e spre�iti Drugi svetski rat. - Za�to Ujedinjene nacije ne mogu, a koalicija koju �ini ve�ina demokratskih dr�ava sveta danas mo�e da naredi oru�anu intervenciju protiv neke zemlje, na na�in na koji je NATO intervenisao protiv Jugoslavije\nUgledni izraelski ekspert za me�unarodno pravo i me�unarodne odnose, profesor na mnogim �uvenim svetskim univerzitetima i direktor centra za Evropske studije na Hebrejskom univerzitetu u Jerusalimu, prof. dr �lomo Avineri boravio je pro�le nedelje u Beogradu kao gost Beogradskog centra za ljudska prava i tom prilikom, u sklopu proslave pete godi�njice Beogradskog centra, odr�ao zapa�eno predavanje o zna�aju humanitarnog prava u savremenom sistemu me�unarodnih odnosa. Razgovor koji sledi vo�en je posle tog predavanja i zapo�et je molbom da neke od svojih teza objasni i precizira.\nGovore�i o odnosu Jevreja prema Srbima, pominjali ste i slike vozova sa prognanicima, koji kod Jevreja izazivaju asocijacije na tragediju koju su sami pre�ivljavali i bude razumljiv ose�aj solidarnosti sa �rtvama. Na koje ste vozove, zapravo, mislili? Na koje progone? Nije li ta slika o jednom narodu, u ovom slu�aju srpskom, kao progonitelju i svim ostalim narodima kao �rtvama odvi�e pojednostavljena i, zapravo, neta�na?\n- Poku�ao sam samo da ka�em kako je u Izraelu bilo te�ko i slo�eno formulisati op�ti a ne samo individualni stav prema onome �to se dogodilo tokom poslednjih deset godina u biv�oj Jugoslaviji. Na jednoj strani je uvek stajao istorijski ose�aj solidarnosti sa Srbima, zbog zajedni�ke sudbine u Drugom svetskom ratu, kada smo i jedni i drugi bili �rtve i borili se na istoj strani, ta�nije na pravoj strani. Ali, zbog onoga �to se doga�alo tokom protekle decenije op�ta slika o glavnim �rtvama je promenjena: u Bosni su to bili Muslimani, naro�ito tokom dugotrajne opsade Sarajeva, na Kosovu Albanci. Me�u mnogim Jevrejima opsada Sarajeva budila je asocijacije na var�avski geto. Misle�i na Kosovo, pominjao sam vozove kao samo jedan od primera ne�ega �to nije bilo ni fer, ni pravedno, a to je ose�aj koji nije vladao samo u Izraelu nego svuda na Zapadu. Kosovski Albanci su bili �rtve zato �to je nasuprot njima stajala mnogo ve�a sila - dr�ava, vojska i policija.\nZnam da je sve to vrlo slo�eno; nekome mo�e zvu�ati �udno �to u jevrejskoj dr�avi postoji takav ose�aj solidarnosti sa muslimanima u Bosni, ili na Kosovu, ali glavni razlog za to je, kao �to sam rekao, ose�aj da su oni bili najve�e �rtve.\nMnogi Srbi su skloni da veruju, mo�da naivno, mo�da pogre�no, da su ih Jevreji, kao istorijski saveznici, u protekloj deceniji izneverili i da su i sami Jevreji nekim �udom postali �rtve manipulacije koja se sprovodi iz nekakvog centra globalne antisrpske zavere. Zagovornici te �kole mi�ljenja su obi�no skloni da se pozivaju na tvrdnju direktora ameri�ke marketin�ke agencije Ruder and Finn, svojevremeno anga�ovane da radi za vladu Alije Izetbegovi�a, koji se hvalio da je njegov najve�i uspeh to �to je uspeo da pridobije simpatije ameri�kih Jevreja za stvar bosanskih Muslimana...\n- Ne �elim da idem u sve pojedina�ne detalje. Ali �injenica je da je tokom opsade Sarajeva velika ve�ina Jevreja, kako onih u Izraelu, tako i onih koji �ive na Zapadu, u Francuskoj, u Velikoj Britaniji, u Americi.., bila na strani onih koji su bili slabiji i koji su bili ugro�eni. Nisu tako mislili ba� svi Jevreji, ali tako je mislila i ose�ala velika ve�ina. To je bio slu�aj i sa Kosovom, a sada se isto to ponavlja i sa �e�enijom, uprkos istorijskom ose�aju solidarnosti sa Rusijom, koji imaju mnogi Jevreji, i �injenice da su mnogi dana�nji stanovnici Izraela poreklom iz Rusije... To nikako ne mo�e biti rezultat bilo �ije i bilo kakve manipulacije.\nKona�no, danas u Izraelu svakako postoji i ose�aj zabrinutosti za srpske �rtve na Kosovu. Ali, ako se imaju u vidu stvarni brojevi i proporcije, onda se i ta slika razmatra samo kao jedan od elemenata u �irem kontekstu, jer Jevreji smatraju da oni vrlo dobro znaju �ta zna�i biti �rtva i prognanik...\nGovore�i o svojevrsnom konfliktu izme�u normi klasi�nog me�unarodnog prava i naro�ito koncepta dr�avnog suvereniteta, na jednoj strani, i potrebe da se �tite univerzalna ljudska prava, na drugoj, vi ste nesumnjivo dali prednost ovom drugom. Smatrate da je radi za�tite ljudskih prava u jednoj zemlji opravdana �ak i me�unarodna oru�ana intervencija, poput one koju je NATO preduzeo protiv Jugoslavije. U isto vreme, govorili ste da su Ujedinjene nacije, ovakve kakve su danas, u velikoj krizi i da je svetska organizacija u proteklim decenijama bila uglavnom neefikasna i nemo�na da spre�ava sukobe ili da re�ava probleme na miran na�in. Nije, ipak, sasvim jasno kome bi onda trebalo da pripadne uloga vrhovnog moralnog sudije? Ko bi trebalo da ima ovla��enje da procenjuje da li su u nekoj zemlji ugro�ena ljudska prava i da zbog toga naredi oru�anu intervenciju me�unarodnih snaga protiv te zemlje?\n- To je vrlo ozbiljno i te�ko pitanje. Idealno bi bilo da postoji ne�to kao organizacija Ujedinjenih nacija. Ali, UN su se zaista pokazale neuspe�ne, recimo u BiH, zbog postoje�e strukture Saveta bezbednosti. Zato trenutno nema institucionalnog odgovora na va�e pitanje i mogu�e je formulisati samo normativan odgovor. A taj odgovor bi bio da u ovom trenutku odluku da se tako ne�to u�ini, tj. da se nalo�i i odobri vojna intervencija protiv neke zemlje radi za�tite ugro�enih ljudskih prava mo�e da donese ve�ina demokratskih dr�ava. Dakle, nekakva koalicija diktatorskih dr�ava ne bi mogla legitimno da donese takvu odluku, ali ve�ina demokratskih dr�ava, koje po�tuju ljudska prava, svakako mo�e.\n�injenica da se ve�ina demokratskih dr�ava danas zala�e za po�tovanje ljudskih prava, i da to primenjuje u praksi, sama za sebe ve� ne�to govori.\nZa�to takva odluka ne bi bila, recimo, u nadle�nosti Generalne skup�tine UN, u kojoj su zastupljene sve zemlje?\n- U idealnom svetu to bi zaista trebalo da bude tako. Me�utim, problem je u tome �to ve�ina zemalja sveta danas nisu demokratske, a takve zemlje sklone su i da kr�e ljudska prava. Dakle, idealno bi bilo da su sve zemlje demokratske, da se sve takve odluke donose ve�inom glasova svih zemalja, da je i Kina, koja u Savetu bezbednosti UN ima pravo veta, demokratska zemlja... Na�alost, mi ne �ivimo u idealnom svetu. Zato ja u ovom slu�aju, kao i u slu�aju NATO intervencije protiv Jugoslavije, mogu da dam samo odgovor koji nije savr�en. Me�utim, sve zemlje koje su u tome u�estvovale jesu demokratske i pre nego �to su se na to odlu�ile pro�le su kroz proceduru veoma ozbiljnih i veoma te�kih rasprava o tom problemu. I bile su vrlo svesne mogu�ih te�kih posledica ukoliko ni�ta ne u�ine, kao �to je to bilo tokom opsade Sarajeva, ili u slu�aju Srebrenice. Re� je, o�ito, o zemljama u kojima se ozbiljno veruje u one vrednosti u ime kojih je i doneta odluka o toj intervenciji.\nNe �elim ba� da poredim, ali je nesumnjivo da se mo�e razmi�ljati i o nekim analogijama izme�u ove situacije i onoga �to bi se dogodilo da je 1936-37. koalicija zemalja, kao �to su Engleska, Francuska i SAD odlu�ila da oru�jem interveni�e protiv Nema�ke i da se na taj na�in ume�aju u unutra�nje stvari Nema�ke, koja je formalno bila suverena, po�to �to su nacisti ukinuli demokratiju i odlu�ili da Jevreje, Rome, socijaliste, komuniste, homoseksualce... strpaju u koncentracione logore, da Jevrejima zabrane u�e��e u javnom �ivotu, da spale stotine sinagoga... Bilo bi to te�ko, bilo bi krvavo, tom prilikom bi verovatno stradali i mnogi nevini ljudi, ali bi Drugi svetski rat ipak bio izbegnut. Bio bi izbegnut holokaust, okupacija centralne i isto�ne Evrope, bombardovanje Beograda... I, opet, moglo bi se postaviti to pitanje: ko je trebalo da odlu�uje o tako va�nim pitanjima? Liga naroda to svakako nije bila u stanju. Zato smatram, ma koliko da je taj moj odgovor nesavr�en, da su takvu odluku i u ono vreme mogle da donesu samo zaista demokratske dr�ave.\nNe �ini li vam se da, mo�da, idealizujete demokratske dr�ave. Zar nam istorija ne govori da i takve dr�ave mogu da donesu i pogre�ne odluke? Nije li Amerika, mada demokratska dr�ava, vodila u�asan rat u Vijetnamu, a Francuska u Al�iru?\n- Da, ali one to nisu �inile zajedno. Kada je Amerika u�la u rat u Vijetnamu, ve�ina evropskih dr�ava je kritikovala njene postupke; kada je Francuska oru�jem poku�avala da o�uva sopstvenu imperiju, ve�ina zemalja se sa time nije slagala. A ja govorim o situaciji kada sve demokratske zemlje zajedno donesu odluku da se ne�to u�ini, �to je ne�to drugo.\nNaravno, to su u svakom slu�aju te�ke odluke i potrebno je uvek nastojati da se primena sile, ako je mogu�e, izbegne i da se cilj postigne nekim drugim sredstvima. I u Jugoslaviji, odnosno u Srbiji je mo�da bilo mogu�e izbe�i najgori ishod da je demokratska opozicija pokazivala mnogo vi�e razumevanja za zahteve kosovskih Albanaca u ono vreme kada je Ibrahim Rugova, koji svakako nije bio terorista i koji se �esto poredio sa Gandijem, poku�avao da o tome razgovara. Da je u ono vreme neko pokazao vi�e spremnosti da slu�a �ta Albanci imaju da ka�u, posledice bi svakako bile druga�ije. Znam da mnogi ljudi u svetu pru�aju podr�ku demokratskoj opoziciji u Srbiji, mada su oni katkad bili razo�arani pona�anjem te opozicije kada je re� o problemu Kosova. Demokratska opozicija je napravila mnoge takti�ke gre�ke, kao �to joj se mogu staviti i ozbiljne zamerke na moralnom planu kada je Kosovo u pitanju.\nTe�ko je sada, naknadno, razmi�ljati o tome �ta bi bilo kad bi bilo.., ali nema nikakve sumnje da bi �to�ta ipak bilo druga�ije da je opozicija u Srbiji i Jugoslaviji svojevremeno pokazivala vi�e razumevanja za ono �to se de�avalo na Kosovu, da je imala vi�e senzibiliteta za zahteve kosovskih Albanaca u pogledu prava na upotrebu njihovnog maternjeg jezika i sva druga osnovna gra�anska prava.\nOvde mnogi ljudi smatraju da postupci vode�ih demokratskih dr�ava, o kojima govorite, nisu uvek bili rukovo�eni istim merilima. Kao da jedni standardi va�e samo za jedne, a drugi za druge narode ili za druge delove sveta. Tako su, �ini se, ba� te zemlje i njihove vlade dugo zanemarivale stvarnu demokratsku alternativu u ovom delu Balkana i Evrope, dok je Milo�evi� smatran za saveznika u obezbe�ivanju �eljene stabilnosti, po svaku cenu.\n- Nisam u to siguran. Jer, ako pogledate Pakt stabilnosti vide�ete da on svakako uklju�uje i va�nu komponentu demokratizacije �itavog ovog regiona. Sli�no je bilo i pre toga. To mogu da ka�em i ovako: kada je do�lo do sloma komunizma, Zapad je tome svakako dao svoj zna�ajan doprinos i izra�avao je nadu da �e od tog trenutka nastupiti ubrzano ja�anje demokratskih procesa i demokratskih snaga. U ono vreme, kritikovao sam zapadnu politiku smatraju�i da je suvi�e ideolo�ki obojena i zasnovana na antikomunizmu, �to je dovodilo i do krajnje pojednostavljenih i naivnih uverenja da �e od trenutka sloma komunizma sve biv�e komunisti�ke dr�ave gotovo preko no�i postati demokratske.\nMnogi ljudi na Zapadu bili su skloni da veruju da je jedina prepreka razvoju demokratije u centralnoj i Isto�noj Evropi, kao i na Balkanu, posle Drugog svetskog rata bila sovjetska okupacija i nasilno uspostavljanje komunizma. Na Zapadu, mnogi ljudi jednostavno nisu bili svesni da do 1939. godine, osim �ehoslova�ke, koja tako�e nije bila bez svojih problema, ni jedna od zemalja u tom regionu nije bila zaista demokratska. Stoga je verovanje da bi u tim zemljama posle 50 godina, a u slu�aju Rusije posle �ak 70 godina vladavine komunizma, komandne ekonomije i totalitarnog sistema mogla preko no�i da se uspostavi demokratija, predstavljalo �istu naivnost. Mo�da je i najbolji izraz te naivnosti bila knjiga Frensisa Fukujame "Kraj istorije".\nOno �to smo videli u mnogim slu�ajevima u Isto�noj Evropi posle sloma komunizma nije bio kraj istorije, nego povratak istorije. I to ne povratak realne istorije, nego povratak istorijskih mitova, istorijskih bajki i istorijskih neprijateljstava... U slu�aju Jugoslavije, videli smo, na�alost, povratak kosovske mitologije i ikonografije Kosovskog boja.\nJedan od Titovih najve�ih uspeha bilo je to �to su mnogi Jugosloveni jednostavno zaboravili ono �to se doga�alo izme�u 1941. i 1945. godine, mada ja vrlo dobro znam da to nije uvek bilo ostvareno na demokratski na�in. Onda je to najednom isplivalo na povr�inu... Stoga mislim da nije osnovano optu�ivati Zapad za to da je, navodno, smatrao kako ove zemlje jo� nisu zrele za demokratiju. Ako uop�te postoji neka odgovornost Zapada, onda je to samo odgovornost za pogre�nu i naivnu procenu da �e posle sloma komunizma odmah biti uspostavljena demokratija. Setite se samo da je u Moskvi svojevremeno bio objavljen �atalinov plan "Uspostavljanje kapitalizma za 300 dana". Onda su neki ljudi rekli - nije dovoljno 300, bi�e potrebno bar 500 dana... A na Zapadu je bilo potrebno 300 godina za to, mada je i Zapad jo� daleko od toga da bude savr�en!\nPonavljam, uverenje da se samo nekim makroekonomskim merama i organizovanjem demokratskih izbora mo�e brzo uspostaviti zapadni model demokratije u zemljama u kojima taj model nikada ranije nije funkcionisao predstavlja �istu naivnost. Istina, to je u nekim slu�ajevima i u nekim zemljama funkcionisalo ne�to bolje nego u drugim iz razloga koji verovatno imaju neke veze sa istorijom, dru�tvenom strukturom ili ekonomskim uslovima... Recimo, u Poljskoj, �e�koj ili Ma�arskoj to je funkcionisalo ne�to bolje, u drugima uop�te nije funkcionisalo. Tragedija biv�e Jugoslavije je bila u tome �to je slom starog sistema, koji svakako nije bio isti kao i totalitarni sistemi sovjetskog tipa, ali je bez sumnje bio autoritaran, usledio istovremeno s ponovnim ra�anjem nacionalizma. Stvari bi u toj nekada�njoj Jugoslaviji bile svakako druga�ije da je bilo mogu�e organizovati op�tejugoslovenske slobodne izbore, na nivou �itave zemlje i da su na taj na�in najpre stvorene neophodne demokratske institucije...\nVi, verovatno, znate za�to to nije bilo mogu�e. Znate, valjda, da je protivljenje takvim izborima bilo jedina stvar u kojoj su rukovodstva Srbije, sa Slobodanom Milo�evi�em na �elu, i Slovenije, sa Milanom Ku�anom, bila potpuno saglasna?\n- Naravno da znam, va�a istorija mi je vrlo dobro poznata. Ali, ja bih se jo� zadr�ao na malopre�a�njoj temi, na katkad naivnoj veri Zapada da se neke stvari mogu posti�i brzo i lako. To sada va�i i za Kosovo. Postoji naivno uverenje da bi, posle svega �to se dogodilo na Kosovu, �to se dogodilo Albancima, Srbima, Romima i ostalima, tamo nekakvim hokus-pokus postupkom za kratko vreme moglo da se uspostavi istinski pluralisti�ko dru�tvo.\n�ta bi sada trebalo da se uradi na Kosovu i sa Kosovom? Recimo, da vas neko zamoli za takav savet, �ta biste predlo�ili?\n- Da�u vam primer iz mog bliskoisto�nog iskustva. Bio sam �esto pitan - kakvo bih re�enje ponudio za re�enje bliskoisto�ne krize. Uvek sam na to odgovarao ovako: mogu da vam napi�em odli�no re�enje na samo tri stranice. Ali, ako me pitate da li to mo�e da se sprovede, prizna�u vam da to nije naro�ito realno.\nOno �to �e se de�avati na Kosovu zavisi�e u budu�nosti od dva razli�ita procesa, dve koordinate: jedna je da �e Zapad, NATO, EU i svi ostali koji su sada tamo prisutni verovatno ostati na tom terenu za du�i period, a druga �e zavisiti od demokratskog razvoja u Srbiji, odnosno Jugoslaviji. Ali, zaista nisam u stanju da ponudim idealno re�enje tog problema, to nije moja oblast.\nUjedinjene nacije su 1947. godine formirale anketnu komisiju sa ciljem da ispita stanje na podru�ju koje se tada zvalo Britanska Palestina, gde su se u ono vreme susedi, a danas saveznici, Jevreji i Palestinci tukli oko toga �ija je to zemlja. Jedan od �lanova te komisije bio je i predstavnik Jugoslavije. Predstavnik cionisti�kog pokreta dr Haim Vajcman, koji �e kasnije postati i prvi predsednik Izraela, pojavio se pred tim komitetom i izlo�io istoriju jevrejskih prava na tu teritoriju. Bio je to tipi�an govor u cionisti�kom maniru.\nKad je zavr�io, jedan od �lanova anketne komisije UN, predstavnik �vedske, obratio mu se pitanjem: "Doktore Vajcman, da li vi smatrate da Arapi u Palestini nemaju nikakvih prava?"\nVajcman je na to spremno odgovorio: "Naravno da i Arapi u Palestini imaju svoja prava. Ali, o tome �e vam govoriti njihov predstavnik, kojeg ste vi tako�e pozvali da svedo�i pred ovom komisijom." - Tragedija na�e situacije je u tome - nastavio je Vajcman - �to se ovde ne radi o pravu koje jedni imaju, a drugi nemaju. Ovde se radi o pravu jednih protiv prava drugih.\nPominjem ovaj primer da bih podsetio kako je u me�unarodnim odnosima vrlo lako presuditi izme�u onih koji imaju i onih koji nemaju pravo, izme�u ispravnog i pogre�nog, jer samo neki moralni kreten ne bi u takvom slu�aju bio u stanju da donese pravilnu odluku.\nAli je zato vrlo te�ko, bilo zbog moralnih, politi�kih ili nekih drugih razloga, presu�ivati kad se jedno pravo na�e u konfliktu sa drugim pravom. Kad se sretnem sa mojim palestinskim prijateljima, ja im obi�no ka�em da znam da i oni imaju svoje pravo, ali da je pravo za koje se ja zala�em zna�ajnije, mada sam svestan da i oni misle na sli�an na�in.\nPostoji jedan stari jevrejski vic o �eni koja se rabinu obratila pitanjem: "Kako je mogu�e da su obe strane u pravu?" Rabin je pa�ljivo saslu�a, pa ka�e: "Vi ste u pravu."\nKako je po�elo\nLjudska prava u me�unarodnoj politici predstavljaju danas vrlo modernu temu, ali to svakako nije nova tema.\nTo nije tema koja se pojavila posle Drugog svetskog rata, ili na kraju devetnaestog veka, kada su pisane ha�ke i �enevske konvencije o humanitarnom pravu, ili kada se prvi put pojavila ideja o stvaranju Lige naroda... Ako pogledate istoriju i zapitate se kada su ljudska prava prvi put bila pomenuta kao element me�unarodnih odnosa, koji su ina�e oduvek bili gotovo ekskluzivno podru�je realpolitike, vide�ete da se to dogodilo jo� krajem osamnaestog i po�etkom devetnaestog veka, i to u kontekstu dva razli�ita problema koji danas, hvala bogu, vi�e ne postoje u savremenom svetu. Re� je o gusarenju i trgovini robljem!\nJo� krajem osamnaestog i po�etkom devetnaestog veka ustanovljeno je pravo svakog broda na otvorenom moru da, kad sretne brod za koji posumnja da je gusarski, mo�e da ga zaustavi, pretrese, uhapsi kapetana i izvede ga pred sud, �ak i da puca ako je potrebno... Ne�to kasnije, tokom devetnaestog veka, evropske sile su smatrale da njihovi brodovi na otvorenom moru, naro�ito na pomorskim putevima izme�u Afrike i Amerike, imaju pravo da interveni�u i spre�avaju sramnu trgovinu robljem. Prvi su tu praksu ustanovili Britanci, mada ovla��enje da spre�ava gusarstvo i trgovinu robljem njihova mornarica nije dobila od neke me�unarodne organizacije ili tela, ve� od svoje vlade.\nDakle, u ono vreme nije bilo nikakvog me�unarodnog mandata za takvo postupanje, to nije u�injeno na zahtev rimskog pape, ili bilo koje druge crkve, ili mo�da neke humanitarne organizacije, ve� je to �injeno na osnovu unilateralnih odluka nacionalnog zakonodavstva. Svojevrsna ironija bila je u tome �to su to pravo najpre ustanovili sami Britanci, �ija je mornarica tada bila veoma anga�ovana u kolonijalnim ratovima u Indiji, Africi i drugim delovima sveta. Takvi postupci bili su u ono vreme protivni va�e�im normama me�unarodnog prava. Bili su, uostalom, protivni i normama klasi�nog gra�anskog prava, odnosno doma�eg prava u svim civilizovanim zemljama, koje je �titilo privatnu svojinu, jer su i napadnuti brodovi, i tovar koji su oni prevozili, tj. robovi, bili ne�ija svojina. Ali, prevagnuli su - moralni razlozi. Da je neko onda istakao prigovor da treba sa�ekati dok se ne ustanove me�unarodne organizacije, koje treba nekom najpre da povere mandat za legitimnu borbu protiv gusarenja i trgovine robljem na otvorenom moru, to ne bismo nikada do�ekali. Bilo je, naravno i sporova oko toga, bilo je pomorskih sukoba, da bi tek mnogo kasnije sve to bilo zaista kodifikovano i precizno regulisano me�unarodnim pravom.\nIstorija je puna primera koji pokazuju da je pravo �esto nemo�no da re�i neke od najte�ih problema �ove�anstva. Pogledajte samo ameri�ko iskustvo: ameri�ki ustav, na koji su oni s razlogom ponosni, nije mogao sam po sebi da iskoreni ropstvo u toj zemlji. Uostalom, i sami tvorci ameri�kog ustava bili su robovlasnici. A ropstvo u toj zemlji nije iskorenjeno isklju�ivo pravnim sredstvima, nego primenom sile.


Fojničanin poklonio stan i kuću: Od 1996. godine uvakufljeno 800 nekretnina - vakuf.ba\nNaslovna Aktuelnosti Vijesti Fojničanin poklonio stan i kuću: Od 1996. godine uvakufljeno 800 nekretnina\nFojničanin poklonio stan i kuću: Od 1996. godine uvakufljeno 800 nekretnina\nFojničanin Mustafa Varka prije nekoliko dana uvakufio je kuću u fojničkom naselju Ragale i stan u Sarajevu.\nVarka je stan i kuću dao za potrebe Islamske zajednice u BiH, tačnije za potrebe fojničkih i studenata iz njegovog rodnog sela Ragale.\nTim povodom u Fojnici je organizovan i mevlud kako bi se vakifu Varki uručila zahvalnica, a po završetku kompletne procedure dobit će i vakufnamu.\nNaime, kuća u Fojnici će biti korištena za potrebe Medžlisa Islamske zajednice Fojnica, najvjerovatnije kao kuća imama, dok će stan, po oporuci vakifa, biti korišten za studente iz Fojnice koji studiraju u Sarajevu.\nRanije je praksa uvakufljenja bila česta, pa se i danas spominju veliki vakifi poput Gazi-husrev bega, Mehmed-paše Sokolovića, Ferhad-bega Sokolovića, Ali-paše Rizvanbegovića.\nPrema riječima Huse Salihovića iz Vakufske direkcije, uvakufiti se mogu nekretnine i pokretne stvari, te novac za određenu namjenu. Vakif, odnosno osoba koja izrazi želju da uvakufi svoju imovinu, u svom zahtjevu određuje svrhu ili cilj uvakufljenja.\n- Vakif određuje da li će vakuf ići za potrebe održavanja određene džamije, za potrebe finansiranja stipendiranja učenika, za siromašne. Nakon provođenja procedure uvakufljenja, upravljanje tom nekretninom se vrši u skladu sa odredbama vakifa i namjenom tog vakufa. Eventualni prihodi od te nekretnine troše se na ime onoga što je vakif odredio – kaže Salihović za Faktor.\nJedan dio prihoda od te imovine se mora trošiti za održavanje nekretnine, a preostali dio se troši u skladu sa uvjetom vakifa.\n- Vakif može određeni iznos novca uvakufiti u potrebe fondova ili za konkretan projekat. Mi imamo različite vidove novčanog uvakufljenja u smislu određivanja svrhe, pa tako imamo novčanih uvakufljenja za stipendiranje učenika i studenata, uvakufljenja za izgradnju vjerskih i vakufskih objekata kao što su džamije, mesdžidi, tekije, ostali vakufski objekti, zatim za potrebe podizanja vakufskih zasada, za zaštitu i kultivisanje vakufske imovine, uvakufljenje za socijalno ugrožene kategorije društva – navodi Salihović iz Vakufske direkcije.\nU BiH, prema Salihovićevim riječima, nije prestala postojati praksa uvakufljenja, čak i u najgorim vremenima.\n- Naš narod nikada nije prestao izdvajati za opće dobro. Od 1996. godine proveli smo proceduru oko 800 uvakufljenja za nekretnine i izdali vakufname za oko 8.000 novčanih uvakufljenja. Skoro svakodnevno imamo zahtjeve za nova uvakufljenja – kaže sagovornik dodajući da su vakufi u funkciji svih nas, te da je to imovina koja je od značaja ne samo za Islamsku zajednicu već za sve Bošnjake pa i za ostale.\nSalihović ističe da je vakuf po razumijevanju bosanskih vakifa bio znak svijesti da to što imamo prvenstveno je Božiji dar i nafaka nama data na korištenje.\nPosjetilaca online: 1 Ukupno posjeta: 5169115


PočetnaBiografijeUživo Grand TVMuzika & PesmeO SajtuKontakt UrednikZvezde GrandaZvezde Granda novostiZvezde Granda infoPretraga SajtaNajčešća PitanjaMarketingMapa SajtaLinkovi PrijateljaUŽIVO Zvezde Granda\tDvojnik Nenada Čanka učestvovao u Zvezdama Granda!\nSunday, 14 February 2016 02:23\tTweet\nPevački šou - NEVEROVATNA SLIČNOST: Takmičar Zvezda Granda isti Nenad Čanak\nHaris Kulović takmičar Zvezda Granda iz Bosne i Hercegovine je oduševio žiri svojim glasom, a Direktor Grand produkcije je primetio da mladi pevač liči na politačara Nenada Čanka iz mlađih dana.\nNjegovo pevanje je ocenjeno najvišom ocenom, a iskusan žiri se složio da Haris treba da nastavi takmičenje. Dok su svi hvalili Kulovićevu boju glasa, Jelena Karleuša je imala komentar\n"Imao si tu sreću da Bosanci uglavnom ne zanju da pevaju s matricom. Bosanci vole da imaju tu širinu. Ti imaš jedno veliko srce i ti si jedan veliki čovek, prava si muškarčina al ti je glas stvarno milion dolara. Još kad ne bi izgledao tako kao neki... kao iz Kaknja ili odakle već", rekla je Jelena na šta ju je Snežana Đurišić upitala šta fali ljudima iz Kaknja. Jelena je dodala da Haris mora da poradi na stajingu da bi izgledao kao zvezda.\nTada je Saša Popović primetio da Haris liči na Nenada Čanka iz dana kad je bio mladić, a sa njim se složila i Ana Bekuta.\nFoto: Prva Website Design Brisbane\nWe have 47 guests online\tReklama 9 - Ad position 9


Tamjan, fitilji i mačke u kavezu - Sajam knjiga - Nedeljnik Vreme\n31. 10. 2018. / 19.35\nVerovatno bi podnaslov bio dovoljan da predstavi ovogodišnji sajam – vašar knjiga, ali, ajmo polako, i ispočetka. Reporter, tradicionalno, banuo u subotu, kad stižu školarci, i pravo na Media-market. Prvo pa "Nezavisne dnevne novine Srpski telegraf", ondak bila "Adria grupa" sa nezavisni "Kurir", sve nezavisniji "Blic", preko puta "Pinkove zvezdice" na bini, nezavisni "Alo", na "Danas" štandu tribina, "Vreme" ima knjige i kišobrane, mesečnik "Penzija" ima veliki plakat nacionalne penzionerke Slađane Milošević, novi broj kome na naslovnici Daliborka Stojšić…\nŽUBORE POTOCI: Dalje, u širokom holu, Ministarstvo za rad i ostala pitanja, imaju list "Glas osiguranika", i imaju binu, ozvučenje, osvetljenje, stolice, vazdan štandova… Ondak hala sa naši univerziteti i fakulteti, tu Ministarstvo prosvete, Singidunum, MEF, što će reći Fakultet za menadžment, ekonomiju i finansije, Beogradska bankarska akademija, Megatrend, štand sa "Knjige iz Rusije", "Knjige iz Kine", Karić fondacija, na kraju Vlada Republike Srpske, Udruženje izdavača RS, tu promocija poezije Radmila V. Radovanovića, pesnik se predstavlja: Vetar travu miluje i budi… Žubore bistri potoci… Napojen poezijom reporter se vrati do Karić fondacije, tu Karić slika, stočić, stilski trosed, stilske fotelje, veliki loptast i zeleni kaktus, knjiga "Bogoljubova zelena salata" sa sliku Milanka i Bogoljub, smotan zeleni peškirić, za koji devojče na štandu reče da je to "Srećna planeta"…\nNovinar sve tako stigne do prostora đe se promoviše Kancelarija za KiM, gde u toku promocija knjige "Onomastika sliva reke Kosanice", u hodniku, pred Halom 1, tačno sa leve strane, razapet transparent "Naučna dela dr Vojislava Šešelja", obavest da je nauka na štandu 1404, autor preporuča delo "U Srebrenici nije bilo genocida", u tri knjige…\nU Hali jedan sve na svom mestu, levo "Geopoetika", desno izdavač godine "Službeni glasnik", sve na taj najviši izdavački nivo, u kadru Nebojša Pajkić sa šešir, popust 10–20 posto, naokolo zeleno i patuljasto i veštačko drveće u saksijama. Novinar popisa da Brana Crnčević 44 dinara, Boris Jeljcin 49, "Vreme energije" 99, Dušan Čkrebić 49,50, koliko i naučni naslov naučenjaka, predsednika UO RTS-a, Vladimira Vuletića… Bi popisan i Gojko Tešić u društvu sa pisac Vladan Matijević, meze u četiri ovala, koji su bila zaštićena celofanom, oval sa aluminijumskom folijom, da se ne ‘ladi roštilj…\n"Kreativni centar", "Čigoja", reklamni panoi "Vulkana" i "Lagune", "Dirljiva ispovest koja nikog neće ostaviti ravnodušnim", Nastavak bestselera "Dok nisam srela tebe" i "Posle tebe", "Nezaboravna ispovest o hrabrom geniju, koji se upustio u jedan od najuzbudljivijih izazova istraživanja ljudske duše"… Tu i "Prometej", i oni izdavač godine, epohalno delo "Srpske vojvode"…\nNa prvom prstenu, udarno, moraš prođeš, Izdavačka kuća "Dedić", umetnica Vesna u cvetnu haljinu, kosa taze farbana i raspuštena, pred njome cvetni aranžman u saksiji, upaljena mirisna sveća, samo jedna žuta dunja, samo potpisiva knjige, pride deli CD Sergeja Ćetkovića i Saše Matića. Vesna od umetnosti ima "Ne gledaj preko ramena", najnoviji "Privezak za srce", istaknuta i knjiga kolegice Sanje Marinković, "Moja mera sreće"… Na desni korak od Kuće "Dedić" kuća umetnice Slavice Nedeljković, sva u crveno, sa mrežast dekolte, preporučiva hit "Ljubav i novac", za koji, veli, dobila nagradu Akademije "Ivo Andrić".\n…Angelina Petrović i u ruci najnoviji psiho triler\nNovinar uze pauzu, izađe napolje dane dušom. Na reklamni panoi Daliborka Stojšić i Kusturica sa svoje "Svjedočim o vremenu u kojem živimo", pred ulazom u Halu jedan najveći hitovi "Lagune", "Aleksandar od Jugoslavije" Draškovića Vuka, uz vrata dominira pano "Već dve decenije najčitanijeg srpskog pisca", Ljiljana Habjanović, najnoviji roman, "So zemlje", "O Svetom Vasiliju Ostroškom čudotvorcu"…\nU Sajam, sve sa kišobran, upade čuveni Srbi su najstariji narod doktor Jovan sa srednjim slovom Deretić, reporter krenu kontra njega. Opet Kancelarija za KiM, tribina "Humanitarno delovanje na KIM", predsedava Arno Gujon, napred začešljan zbori, Dočekali su nas sa osmesima na licima… da im kažemo, niste sami, niste usamljeni… Opet štand Vlade Republike Srpske, i dalje poezija, predstavlja se Stevan Stević, Ako želiš sreću jedan dan, otidi u kafanu, i napi se… ako želiš da budeš srećan ceo život, gaji cveće… aplauzi prisutnih. Bogoljubova salata, stilski nameštaj, zeleni kaktus, još na štandu Karić fondacije, promoterke na štandu MEF fakulteta objasniše da skraćenica znači, menandžment, ekonomija i finansije…\nHAŠKI PULENI NA SAJMU: Knjiga gen. Pavkovića…\n…i štand V. Šešelja\nNa Šešelj štandu nema Vjerice, pristigli Borko Stefanović pita, Ima li knjiga "Vučić pudlica", ne vidi, Šešelj naredi da se donese "Vučić pudlica", novinar krenu da napravi istorijski snimak, Šešelj ubrani, diže se obezbeđenje, može se kupi, 1000 dinara, nema slikanja… Na "Lagunu" udari gužva, jok Kija Kockar, uz viteza u oklopu, koji bio bez konja, pisac Piter Bret je potpisivao knjigu "Utroba zemlje".


Haus Alpenruh Biberwier, hotel Аустрија. Ograničeno trajanje ponude!\n> Europe > Аустрија > Tyrol Tirol hoteli Tirol infos > Biberwier > Haus Alpenruh >\nFernpassstrasse 64, 6633 Biberwier, [Tyrol] Аустрија\nProverite cene i raspoloživost za Haus Alpenruh:\nHaus Alpenruh - Opis\nStil hotela HausNastavak Alpenruh je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Fernpassstrasse 64, pozicija mu je jugozapad za grad Biberwier, a od centra je udaljen samo 12 minuta hodom.Do aerodroma Kranebitten možete da stignete kolima za 74 minuta (aerodrom je udaljen 37 kilomet(a)ra od hotela).\nHaus Alpenruh tip(ovi): Povoljan\nHaus Alpenruh sadržaji i usluge\nHotel ima 15 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Pension Alpspitz kreću se od 4 140 dinar - Srbija . U hotelu Pension Alpspitz pronaći ćete sve usluge\nHotel ima 20 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Zum Goldenen Loewen kreću se od 3 684 dinar - Srbija . Nalazi se u ulici Kirchplatz 1, pozicija mu je\nNa 18 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Fernpass-Straße 71-72 sa pozicijom jugozapad za grad Biberwier, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo


Čarape su odevni predmet, koji se nosi da bi se obezbedila udobnost i toplota stopalima, te su pak simbol sigurnosti, preventive od prehlade, i sinonim su za nešto što je neophodno i ono što štiti ili pak sprečava nevolje, jer „hladnoća i bolest dolaze od stopala“.\nSanovnik i sanjarica – tumačenje i značenje sna – šta znači sanjati čarape?\nSimbolika čarapa u snu, različita je i zavisna od toga od kog su one materijala, te da li su vunene, pamučne, sintetičke ili „najlon“ čarape, i tumačenja snova dominantno su određena time da li pak osoba koja ih sanja, čarape obuva ili izuva, da li su one pocepane ili su nove, da li su udobne i/ili su neki neželjen odevni predmet, koji je neko primoran da nosi, jer ga cipele stežu, te na taj način ili neko sprečava nastanak žuljeva, ili poboljšava udobnost same obuće koju ima na nogama.\nSanjati kako u snu vidite čarape\nAko ste sanjali kako u snu vidite neke čarape, na javi označava da ste osoba koja je vrlo ljubazna i koja uvek plemenito i požrtvovano brine za druge, te da ne obraćate dovoljno pažnje na svoje ili potrebe ili prioritete, već ste fokusirani na to da drugima učinite usluge, da ih usrećite ili da uvek nekom i pomognete, u arzličitim nevoljama i neprilikama.\nUkoliko ste sanjali da na nogama imate crne čarape, na javi je to simbol da ste neko ko je vrlo ili prepotentan ili previše samouveren i egocentričan, te da vas očekuju nesuglasice sa osobama koje imaju neka različita mišljenja i stavove, i koje se trude da se istaknu, i da vam budu konkurencija, a što se vama nikako ne dopada.\nSanjati kako u snu izuvate čarape\nKada ste sanjali kako vi u snu izuvate čarape, jer vam je pretoplo, ili jer su vam one neudobne, na javi implicira da ste svesni da su vam potrebne neke promene i noviteti u životu, te da morate da se prilagodite nekoj situaciji koja vam unosi nemir i nezadovoljstvo, i koja vas opterećuje i brine.\nAko ste sanjali kako u snu obuvate čarape, te da ste srećni, jer vam je i toplije i vaša obuća vam je dosta udobnija, ima u zbilji simboliku da ste zadovoljni svojom trenutnom životnom situacijom, i da težite da što duže uživate u bezbrižnosti i tako lepom periodu, i da se potajno i bojite, da neke i situacije i nepredviđene okolnosti, ne poremete vaš trenutni mir i stabilnost.\nSanjati da su vam čarape pocepane ili stare\nUkoliko ste sanjali kako u snu nosite neke stare ili sasvim pocepane čarape, te vas je i stid, što vi nemate neke bolje i novije čarape, koje biste mogli da obujete, na javi ima konotaciju da ste vrlo i sasvim nezadovoljni situacijom u svim životnim aspektima, i da su vam preko potrebne promene, i neke nove i bolje prilike i mogućnosti, te da se borite da napredujete, i da promenite okolnosti, a u kojima ste se „silom prilika“ vi trenutno našli.\nSanjati da nosite sasvim nove i lepe čarape\nKada ste sanjali kako u snu nosite neke vrlo lepe i nove čarape, na javi to označava da ste pred i velikim izazovima i novim šansama, te da vam ubrzo sledi veliki uspeh i dobitak, i da se sva i/ili nadanja ili vaše želje, mogu lako i u potpunosti i realizovati, a na vaše veliko zadovoljstvo.\nAko ste sanjali da nosite vrlo udobne i prijatne sportske čarape, takav san ima konotaciju da ćete se naći u vrlo nezavidnoj situaciji i u poslu i u privatnom životu, te da ćete biti i nesrećni ili vrlo i nezadovoljni, svojom nesposobnošću da se ostvarite, i da postignete željene ciljeve i rezultate.\nUkoliko ste sanjali kako u snu nosite samo jednu čarapu, na javi takav san označava, neke skore i loše i neprijatne vesti i događaje, koji će da vas i iznenade i da vas vrlo rastuže ili razočaraju.\nAko ste sanjali kako ste u snu izgubili svoje čarape, i da upravo kada negde kasnite ili žurite, vi ne uspevate da ih pronađete, na javi implicira da ste pred nekim poslovnim preprekama i većim problemima, te da možete da očekujete ili finansijske gubitke ili pak skori otkaz.\nKada ste sanjali da nemate čarape, te da ste odlučili da odete u kupovinu, i da sebi obezbedite par nekih i novih i vrlo udobnih čarapa, na javi takav san ima značenje da ste skloni da se olako i baš često sukobite sa članovima svoje porodice ili sa partnerom, a pre svega povodom baš velikog ili nekontrolisanog trošenja novca, i rasipničkog ponašanja koje vam se ne dopada, jer novac koji vi zaradite, niko ne ume da ceni i stalno vam se i „prebacuje“ kako ne dajete dovoljno i kako niste u stanju da „osigurate“ budućnost sebi, i svojim i dragim i bliskim osobama.\nAko ste sanjali da ste vi nekome pozajmili svoje nove i nenošene čarape, te da ih je on i sasvim pocepao, i da vam ih kao takve i vraća, na javi ima konotaciju da vas neke bliske osobe, ili vrlo beskrupulozno lažu ili ogovaraju, te da budete oprezniji i kome verujete i koga nazivate dragim prijateljima, ili kome se poveravate i na koga se oslanjate kada ste u nevoljama ili nedoumicama.\nUkoliko ste sanjali kako u snu nosite rasparene čarape, na javi je to simbol nekih nedoumica ili nevolja, te da je moguće da ćete uskoro da ostanete bez novca, i da od nekoga zatražite zajam, jer niste bili dovoljno štedljivi, i dozvolili ste sebi da se previše rasipate, i da se nađete u vrlo lošem i nazavidnom materijalnom položaju.\nSanjati da nosite bele i čiste čarape\nKada ste sanjali da u snu vi nosite „snežno bele“ čarape, u realnosti je takav san negativne, i vrlo loše simbolike i implicira da ste ili vi ili osobe koje su vam bliske, u nekim problemima ili da vas očekuju zdravstvene tegobe, i da treba više pažnje da posvetite sopstvenoj dobrobiti i zdravlju.\nAko ste sanjali kako u snu nosite neke prljave čarape, te da vas je sramota od toga kakve su one i neuredne i „smrdljive“, ima u zbilji konotaciju da ste vrlo nestrpljivi, pa i da morate da shvatite to da vaš problem koji imate u poslovnom ili privatnom životnom polju, ne može da se „reši sam od sebe“, te da treba da se potrudite da nešto popravite, i da osigurate svoj napredak i bolju i srećniju budućnost, za sebe i svoje bliske i drage osobe.\nKada ste sanjali kako u snu nosite neke raznobojne ili sasvim „vesele“ i šarene čarape, ima u javi konotaciju, da ste pred vrlo povoljnim i srećnim periodom, te da ćete da čujete neke neobične i/ili sasvim lepe vesti, a koje će se odnositi ili na vas lično, ili na vama drage i bliske osobe, i da ćete i pred sobom imati dane ispunjene zadovoljstvom, razbibrigom, harmonijom i radošću.\nSanjati kako ste obuli vunene čarape u „sred leta“\nIako je san u kome vi na velikim vrućinama nosite vunene čarape vrlo „nezgodan“, te vam se ili stopala znoje, i vrlo vam je neprijatno, to na javi ima pozitivnu implikaciju, te znači neki poslovni napredak, ostvarenje novih poznanstava, ili pak simboliše znatan novčani dobitak, i bezbrižan i/ili lep period, koji vas očekuje u budućem vremenskom periodu.\nNaime, ovakav san ima značenje, da ste i svesni da morate da se sa nekim suočite i da im iznesete ono što vam smeta, ali se vi bojite da ih tako ne povredite ili ne uvredite, i upravo zbog toga svoje nezadovoljstvo i/ili potiskujete, ili se trudite da se vi prilagodite, a vi ste sami vrlo nesrećni i baš i nezadovoljni, jer ste u vrlo i velikim mukama, i pod stalnim ste pritiskom, i osećajem sputanosti i bezvoljnosti.


Hotel The Bicycle, Amsterdam (Holandija) – Hotel? trivago\nvan Ostadestraat 1231072 SVAmsterdamHolandija\nThe Bicycle - detalji\nHotel Bicycle Amsterdam ima jednu zvezdicu i smešten je u centru Amsterdama, u blizini RAI kongresnog centra od 87.000m2 prostora koji je otvoren 1961.godine. Peške se može doći do Van Gogh muzeja u kome se čuvaju dela ovoga umetnika, kao i umetnička dela njegovih savremenika.\nHotel je ekološki orijentisan - papir i flaše reciklira i koristi ekološku energiju. Raspolaže sa 16 soba koje imaju televizor. Neke imaju svoja, a ostale dele zajednička kupatila na istom spratu. U sefu na recepciji gosti mogu odložiti svoje stvari od vrednosti. U hotelskoj trpezariji se služi doručak koji ulazi u cenu smeštaja i sastoji se od žitarica i holandskih specijaliteta. Ovde je smešten i internet kutak. Omogućen je i bežični pristup internetu za putnike koji su poneli svoj laptop. U hotelu Bicycle Amsterdam gosti mogu iznajmiit bicikli, a postoji i parking za bicikle, motocikle, kao i za automobile. Kućni ljubimci nisu dozvoljeni.\nvan Ostadestraat 123, 1072 SV, Amsterdam, Holandija\nTelefon: +31(20)6793452 | Fax: +31(20)6715213 | Zvanična stranica\nHotel Hotel De Bedsteeod 42€\nHotel Hotel Not Hotelod 45€\nOcena trivago Rating Index na osnovu recenzija 718 na Internetu\n8 od 10 na osnovu 718 kritika


IZBOR NOVOG PATRIJARHA 18. FEBRUARA! Evo ko ima najveće šanse da postane poglavar SPC!\n– Sveti arhijerejski Sabor SPC biće održan 18. februara i trajaće sve dok ne bude izabran patrijarh. Verovatno će biti održan u kripti Hrama Svetog Save, mada će konačna odluka biti doneta 10. februara. Na sednici Sinoda raspravljali smo o tome, pošto su epidemiološki uslovi komplikovani i mora se voditi računa o svemu. Moguće su tri lokacije, dva mesta u Patrijaršiji gde je dosad održavan Sabor ili kripta Hrama Svetoga Save, što bi bilo prvi put. Verujem da će patrijarh biti izabran istog dana, da ćemo već 18. februara imati novog patrijarha – rekao je mitropolit Hrizostom za Informer.\nTakođe, dobre šanse se daju i episkopu raško-prizrenskom Teodosiju i vladici dabrobosanskom Hrizostomu. Za svoj izbor uveliko lobira i episkop diseldorfski Grigorije, koji uživa podršku opozicione javnosti, a govori se da bi on, ukoliko ‘ne prođe za patrijarha’, mogao da bude i kandidat za predsednika Srbije!?!\n← NAKON FRANCUSKE, NAŠU ZEMLJU SU POHVALILI I ONI: Srbija je evropski prvak!\nSednica Kriznog štaba u utorak →\nNE GOVORITE TAKO U MOM PRISUSTVU! Atmosfera dovedena do usijanja: Šešelj isprovocirao voditeljku, ona ga SASEKLA U MOMENTU


pink.rs | Vojska pomaže stanovništvu u poplavljenim opštinama! Stefanović: Dobar rad donosi rezultate i kao što se vidi za relativno kratko vreme Srbija uspeva i da ove teške situacije stavi pod kontrolu (FOTO)\nVojska pomaže stanovništvu u poplavljenim opštinama! Stefanović: Dobar rad donosi rezultate i kao što se vidi za relativno kratko vreme Srbija uspeva i da ove teške situacije stavi pod kontrolu (FOTO)\nSTEFANOVIĆ obišao pripadnike vojske koji rade na OPITIVANJU NOVE RAKETE VAZDUH-ZEMLJA: U naredne dve godine planiramo da nastavimo sa modernizacijom "


18.09.2019. - 12:46h Autor: Stil\nBred Pit (55) je u najnovijem intervju za magazina GQ čiju naslovnicu krasi otkrio detalje iz privatnog života.\n"Prošao sam sve. Odrastao sam kao hršćanin, uvek propitivao veru, ali onda sam otišao svojim putem i prozvao se agnostikom. Probao sam i neke duhovne stvari, ali jednostavno se nisam dobro osećao. Onda sam se prozvao ateistom, želeo sam da budem buntovnik, ali to nisam bio ja. A potom je sve došlo na svoje mesto, i shvatio sam da se vraćam na ono da verujem, mrzim reč duhovnost, ali jednostavno verujem da smo svi povezani.'\nEvo koje holivudske zvezde još ne veruju u Boga:\nBivša supruga Breda Pita nije religiozna osoba.\n"Bog ne treba da bude tu zbog mene. Postoji nešto u ljudima što je duhovno, nešto božansko. Ne volim da radim stvari samo zato što ljudi kažu da treba, ali ne znam ni da li je bolje ne verovati ili verovati", izjavila je Anđelina 2000 godine.\nEma Tompson je čak čvrsti protivnik religije.\n" Ja sam ateista. Čak me možete nazvati liberalnim anarhistom. Nije dovoljno reći da ne verujem u Boga, ja sam veliki protivnik religije. Čak me i vređaju neke stvari koje pišu u Kuranu i Bibliji. Nastojim da ih opovrgnem, kaže glumica.\nIako je po opredeljenju ateista, glumica priznaje da obožava religiju.\n“Ja sam ateista, ali apsolutno volim religije i rituale. Iako ja ne verujem u Boga, u našoj porodici slavimo mnogo religioznih praznika i uživmo u tome. Ja sam svojoj deci rekla da kada napune 18. godine mogu da biraju kojoj će religiji da se okrenu, ako to žele. Ja ću ih podržati, kaže Džodi.\nNa pitanje: "Ako raj postoji, što biste hteli da vam Bog kaže na vratima” ona je odgovorila:\nKada su ga 2012. godine pitali da li veruje u Boga slavni glumac je odgovorio :\n"Da li je iko ikada video dokaz da Bog postoji? Ono što imamo su samo teorije. Ljudi koji misle da nas je Bog stvorio misle i da planeta Zemlja ne može biti starija od 6 000 godina. Pretpostavljem da je sve stvar uverenja".\nHefner je 2012. u uvodniku napisao:\n“Kad religija umesto razuma nalaže zakon, ne očekujte logiku u svom zakonu”.\n"Volela bih da sam vernik. Mogla bih da se izvučem šta god da uradim. Samo tražiš oproštaj i bude ti oprošteno, tvrdi lepa glumica.\n"Uvek sam govorio da ne verujem u Boga. Ja verujem u Al Paćina".\n"Ja sam ateista, ali ja sam vrlo opušten u vezi s tim. Ne propovedam svoj ateizam, ali poštujem ljude koji to rade", izjavio je glumac 2009.godine.\nBred PitGlumacHolivudski glumciGlumiceReligijaNe veruju u Boga


Prijatelji suda zatrazili odbacivanje optužbe za genocid - 2004-03-05\nDvojica advokata u ulozi prijatelja suda, Branislav Tapuškoviæ i Steven Kej tvrde da u dosadašnjem toku postupka nije dokazana "posebna namera" optuženog Miloševiæa da "u cjelini ili delimièno uništi jednu etnièku ili versku grupu", što je preduslov za postojanje zloèina genocida. Prijatelji suda navode da nema dokaza o Miloševiæem delima koja bi upuæivala na takvu nameru a konkretni zloèini navedeni u optužnici svojim "obimom i kontekstom”, ukoliko ih optužba ne dokaže izvan razumne sumnje, ne dokazuju nameru optuženog da poèini genocid.\nNiz drugih zloèina iz optužnica za Kosovo, Hrvatsku i BiH za koje, smatraju prijatelji suda, tužitelaštvo nije iznelo nikakve ili dovoljne dokaza trebalo bi da budu "odstranjeni" iz optužnice, kako optuženi ne bi u vezi s njima morao izvoditi svoje dokaze.\nTužilaštvo je u medjuvremenu Miloševiæu predalo više od 400 hiljada stranica potencijalno oslobadjajuæeg materijala, što je njegova obaveza prema pravilima postupka u Tribunalu. Pretraga dokumentacije u te svrhe je dosada koštala blizu milion i po dolara, navodi se u izvještaju koji je dostaviljen Raspravnom veæu. Reè je o dokumentima koji se pored ostalog odnose na aktivnosti OVK i NATO 98. 99. god, akcije Hrvatske vojske i Armije BiH, aktivnosti predsednika Tudjmana i Izetbegoviæa, Miloševiæeve odnose sa JNA i liderima Srba izvan Srbije i svemu što ukazuje na Miloševiæu upuæenost odnosno neupuæenost u dogadjaje na terenu.\nOd osmog juna u nastavku sudjenja Slobodanu Miloševiæu sudskim veæem æe, umesto sudije Rièarda Meja koji je, zbog bolesti, podneo ostavku, predsedavati sudija Patrik Robinson, sudija sa Jamajke. Treæi sudija ovog veæa medjutim još nije imenovan a u ostalim predmetima na mesto sudije Meja postavljen je holandski sudija Albert Zvan.


Đole Đogani o podeli imovine: "Svako ima pravo na svoj deo", u jeku skandala o njegovom varanju žene progovorio o ozbiljnoj…\nPrašina koja se podigla nakon što je u javnosti kao bomba odjeknula vest da Đole Đogani navodno vara svoju nevenčanu suprugu Vesnu Đogani i dalje se ne spušta. Denser i pevačica se nisu venčali ni posle 20 godina ljubavi, a Đole je pred kamerama… »\nBelivuku "vojnici" otkazuju poslušnost: Počeli da mu okreću leđa i otkrivaju sve o zlodelima klana, policiji se javljaju…\nPripadnici kriminalne grupe koju su predvodili Veljko Belivuk zvani Velja Nevolja i Marko Miljković poznatiji kao Zver, počeli su da okreću leđa svojim vođama i da otkrivaju zlodela koja su počinili. Upravo zahvaljujući pripadnicima klana koji su… »\nProslava Dana pobede nad fašizmom: U Beogradu niz svečanosti 8. i 9. maja, ovo je tačan raspored\nPovodom proslave Dana pobede nad fašizmom i obeležavanja 80 godina od početka Drugog svetskog rata, Grad Beograd, Fondacija Besmrtni puk i Ruski dom u Beogradu, organizovaće 8. i 9. maja niz svečanosti u našem glavnom gradu. Dvodnevno obeležavanja… »


"Krizne mjere Opštine Bar snažan podsticaj za lokalnu ekonomiju" | Kodex.ME\n"Krizne mjere Opštine Bar snažan podsticaj za lokalnu ekonomiju"\nMjere koje je predložila Opština Bar sa ciljem prevazilaženja negativnih efekata izazvanih pandemijom Covid-19 odgovoran su i održiv potez i biće snažan podsticaj za lokalnu ekonomiju u trenutku kada se tržište ponovo otvara nakon duge i teške pauze, ali i u narednom periodu, kazao je Ammar Borančić, odbornik LP u Skupštine Opštine Bar.\n18. 05. 2020 - 11:35 Autor: Kodex\nUvjeren je da će predložene mjere da budu usvojene na današnjoj sjednici Skupštine Opštine Bar i odmah sprovedene.\n"Mjere koje je predsjednik Opštine predložio odobornicima podrazumijevaju niz olakšica, oslobađanja od nameta i podsticaja za zapošljavanje koje će biti odlična prilika za lokalni biznis koji pametnom strategijom razvoja može iskoristiti krizu kao priliku da još bolje razvije svoje potencijale i ponudi gostima mnogo bolje uslove, prilagođenje trenutnoj situaciji i neopterećen nametima i taksama", kazao je Borančić.\nKako je dodao, predloženom odlukom o lokalnim administrativnim taksama smanjiće se trećina taksi dok se ukidaju sve administrativne takse za privredu, što će da bude naročito značajno za turističku sezonu koja samo što nije počela.\nPodsjeća, da se liberali i ranije inicirali ukidanje dijela taksi iz ovih odluka.\nNaglasio je da dodatna povoljnost jeste i ukidanje plaćanja niza obaveza ključnih za turizam pa i same turističke takse u periodu epidemije i krize. Posebno važno za barsku ekonomiju i preduzetnike jeste i oslobađanje od nameta ugostiteljskih objekata i postavljanja terasa što će biti veliko olakšanje za njihovo funkcionisanje.\n"Uvjeren sam da će uz ovakve mjere Opštine Bar i tradicionalno kvalitetnu ponudu, lokalna ekonomija nastaviti da funkcioniše bez velikih poteškoća i uspješno prevazići prve udarce i najteže posljedice epidemije i krize koja potresa cijeli svijet", zaključio je Borančić.\nURA otkrila koji funkcioneri primaju preko 50 hiljada eura\n01. 06. 2020 - 19:54\n01. 06. 2020 - 19:26\n01. 06. 2020 - 19:25\nZirojević: O autoritetu govori predsjednica stranke u nestajanju\n01. 06. 2020 - 18:58


posušje - borac, 4. kolo plbih, izjave zoran milinković, bojan pavlović | Sport | Fudbal\n"Borac je šampion, imamo obavezu da uvijek idemo na pobjedu": Kiza Milinković pred debi u Posušju! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n06.08.2021. / 12:39\nAutor Nebojša Šatara 06.08.2021. / 12:39\nFudbaleri banjalučkog Borca će u nedjelju gostovati u Posušju u četvrtom kolu m:tel Premijer lige Bosne i Hercegovine.\nBanjalučani su u dosadašnjem dijelu sezone upisali dva remija i imaju meč manje (odgođen zbog Evrope), dok su domaćini zabilježili tri startna poraza.\nU međuvremenu se u banjalučkom klubu dogodila i trenerska promjena, pa će novi šef struke Zoran "Kiza" Milinković debitovati na klupi crveno-plavih u Posušju.\n"Prošla je prva zajednička nedjelja, nedjelja upoznavanja i s moje tačke gledišta sve je prošlo kako treba. Momci su dobro radili i vjerujem da spremni dočekujemo narednu utakmicu. Kadrovska situacija je dobra, mada imamo dvojicu povrijeđenih igrača. Neće sa nama biti mladi Marko Kujudžić i Enver Kulašin, svi ostali su na raspolaganju", rekao je Milinković u najavi susreta.\nPrema njegovim riječima, novajlija u prvenstvu ima bolji tim od onoga što je ostvario u prve tri utakmice u sezoni.\n"Mislim da nas čeka jedan težak meč jer je Posušje upisalo tri poraza na početku i imaće specifično opterećenje zbog rezultata. Ono što smo vidjeli u njihovoj igri, u pitanju je dobra i organizovana ekipa, moj utisak je da su pogotovo protiv Sarajeva, mogli i da izbjegnu poraz. Zato moramo da obratimo pažnju na sve njihove vrline u igri i damo pravi odgovor. Naša obaveza je kao šampiona da svaku utakmicu ulazimo s ciljem da dobijemo. Tako ćemo se ponašati i ovog puta. Dvije stvari su veoma bitne - da imamo reakciju na krizu rezultata iz proteklog perioda i da budemo optimalni sa energijom, pristupom i svemu ostalom. Da sve napravimo u 90 minuta kako bismo došli do željenog rezultata", istakao je trener Borca.\nGolman crveno-plavih Bojan Pavlović složio se da će utakmica na stadionu "Mokri dolac" biti veoma teška iako je optimista.\n"Pred nama je težak zadatak, ali mi imamo jasan cilj. Mi želimo da ponovimo rezultate iz prethodne sezone, a idemo iz meča u meč. Posušje ulazi u utakmicu iz loše serije, doduše ni mi ne možemo biti pretjerano zadovoljni koliko smo sakupili bodova, ali naravno da idemo da odigramo mušku utakmicu i pokušamo da osvojimo tri boda", naglasio je čuvar mreže Banjalučana.\nSusret između Posušja i Borca igra se u nedjelju s početkom u 16:55 uz direktan prenos na TV Arena sport. Duel će suditi Zoran grbić iz Prijedora.\nFK Borac HŠK Posušje Premijer liga BiH


Uporedite cene za Lenovo Vibe C mobilni telefon, Lenovo Vibe C komentari\nLenovo mobilni telefon, Ekran IPS LCD, Veličina ekrana 5", Boje 16M, Operativni sistem Android 5.1.1, Interna memorija 8 GB, RAM memorija 1 GB, Procesor Qualcomm Snapdragon 210, Tip Quad-Core, Frekvencija procesora 1,10 GHz, Kamera 5 MP, Dual SIM\nLenovo mobilni telefon, Ekran IPS LCD, Veličina ekrana 5", Boje 16M, Operativni sistem Android 5.1.1, Interna memorija 8 GB, RAM memorija 1 GB, Procesor Qualcomm Snapdragon 210, Tip Quad-Core, Frekvencija procesora 1,10 GHz, Kamera 5 MP, Dual SIM... info\nCene Lenovo Vibe C\nZaštitno Kaljeno staklo Tempered Glas za Lenovo A2020 VIBE C (5.0") 2016\nSmart telefon Lenovo A6020 Vibe K5 plus DS Silver, 5"FHD,OC 1.5GHz/2GB/16GB/13&5Mpix/4G/And5.1\nLenovo Miix 320-10ICR Win10 srebrni\nTablet Lenovo IdeaTab4 8 (8504F) crni,8"HD IPS,QC 1.4GHz/2GB/16GB/FaceUnlk/OTG/Andr 7.1\nTablet Lenovo IdeaPad YogaTab 3 sivi, 8" IPS HD,QC 1.3GHz/2GB/16GB/WiFi/Android 5.1\nTablet Lenovo IdeaTab 7 (TB-7304F) crni, 7" IPS, QC 1.3GHz/1GB/8GB/WiFi/2&2Mp/Andr 7.0\nLenovo IdeaPad YogaTab 3 sivi\nTastatura / Docking za Tablet Lenovo IdeaPad K1 (888-012000)\nLenovo IdeaTab 7 (TB-7304X) 7" IPS\nLenovo IdeaTab 7 (TB-7304F) crni\nTablet Lenovo Miix 320-10ICR Win10 srebrni, 10.1"Touch,Intel x5-Z8350/4GB/64GB/IntelHD\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Lenovo Vibe C su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nLenovo Vibe C dodaci\nTorbica Mercury za Lenovo Vibe C2 bela\nTempered glass za Lenovo Vibe C2\nTorbica Mercury za Lenovo Vibe C2 zlatna\nPVC zastita za Lenovo Vibe C2\nPVC zastita za Lenovo A2020/Vibe C\nBaterija standard za Lenovo VIBE C A2020/A6000 BL 242\nTorbica Mercury za Lenovo A2020/Vibe C ljubicasta\nTorbica Mercury za Lenovo Vibe C2 ljubicasta\nOni koji su kupili Lenovo Vibe C su takođe zainteresovani za...\nod 19.991 din\nUporedite Lenovo Vibe C sa sličnim proizvodima\nPregled: Lenovo Vibe C\nPronađite najbolju ponudu za Lenovo Vibe C (Ekran IPS LCD, Veličina ekrana 5", Boje 16M, Operativni sistem Android 5.1.1, Interna memorija 8 GB, RAM memorija 1 GB, Procesor Qualcomm Snapdragon 210, Tip Quad-Core, Frekvencija procesora 1,10 GHz, Kamera 5 MP) na portalu ShopMania. Možete kupovati Lenovo Vibe C u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Lenovo Vibe C. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Lenovo Vibe C i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije mobilni telefoni, i kupite po najnižim mogućim cenama Lenovo Vibe C mobilni telefon i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nLenovo Vibe C - Slična pretraga: Lenovo Vibe C, Ibm vibe c, VibeC\nKarakteristike: Lenovo Vibe C


NIN / Umetnost fotografije\nOdavno Beograd nije video jednu internacionalnu izlo�bu umetni�ke fotografije kao �to je ova, u galeriji "Progres", koju je priredilo Udru�enje profesionalnih fotografa, majstora fotografije, samostalnih umetnika USUF, a selektor je profesor Nikola Rado�evi�. Fotografija, ina�e, nije redak eksponat u na�im galerijama. Radi razumevanja zna�aja ove izlo�be, potrebno je ukazati na razli�itost tretmana fotografije u savremenoj vizuelnoj umetnosti.\nU praksi, konceptualne umetnosti fotografija se koristi kao medijsko sredstvo komunikacije kojim autor poja�njava ili dokumentuje ideju koju �eli da izlo�i. Fotografija u tome, sama po sebi, nema status umetni�kog dela i namerno je li�ena estetskih kvaliteta. Sasvim je druga�iji tretman umetni�ke fotografije, kakva je prezentovana na ovoj izlo�bi, gde autori insistiraju na estetskim kvalitetima svojih ostvarenja i tretiraju ih kao originalna umetni�ka dela. Povodom ovakvih izlo�bi mogla bi da se pokrene rasprava sa dva suprotna polazi�ta, od kojih bi jedno, na osnovu prakse "recentnih" trendova vizuelne umetnosti, osporavalo va�nost estetizma umetni�ke fotografije kao ne�eg izli�nog, "prevazi�enog", anahroni�nog, a drugo aludiralo na degradaciju vrednosti i vulgarizaciju fotografskog medija koji u antiestetizmu "novih" stvarala�kih praksi, svedeno na puki informati�ki sadr�aj, gubi umetni�ki smisao.\nU selekciji Nikole Rado�evi�a mogu�e je razlikovati �etiri tematska kruga. U prvom se nalaze fotografije koje, po analogiji sa klasi�nom temom slikarstva, odgovaraju disciplini portreta. U ovom segmentu izlo�be, �ija tema je ljudski lik, izdvajaju se radovi samog selektora, Rado�evi�a, i Dimitrija Labudovi�a �iji portret glumice Mire Banjac spada me�u najvrednija ostvarenja na izlo�bi. U drugom tematskom krugu su predeli, prirodni prostori i urbani ambijenti �ije atmosfere upe�atljivo do�aravaju snimci Rusa Vitalija Saveljeva i na�e Tanje Dra�kovi�. Pojedini autori udubljuju se u motive posve�ene "�istom" predmetu, po slobodnoj analogiji sa slikarskom mrtvom prirodom, u �iju metafizi�ku dimenziju su prodrli B. Marjanovi� i Milica Mija�evi�. Posebnu celinu na izlo�bi �ine fotografije �enske figure sa vi�e ili manje nagla�enim elementom erotizma, u �emu prednja�e stranci, Gabrijela Zupati, Japanac Hi�iro Oi�i, Nemac Joakim Gizel, a za njima ne zaostaje ni na� A. Dragutinovi�.\nIzlo�bu, na�alost, ne prati prigodan katalog, �to je sve �e��a pojava u na�im galerijama. Razlog je otu�no banalan: u hroni�noj besparici, ni organizator ni galerista nisu imali sre�e da na�u blagonaklonog sponzora za tu, kako se pokazuje, najskuplju stavku u kalkulaciji tro�kova za profesionalno realizovanu izlo�bu.


Partizan lavljeg srca - četvrt veka od bitke u Glazgovu – Crno-bela Nostalgija\nPartizan lavljeg srca – četvrt veka od bitke u Glazgovu\ncbnostalgija - 27. septembra 2014. 29. maja 2019.\nO Partizanovim učešćima u evropskim fudbalskim takmičenjima pod okriljem UEFA, mogli ste da čitate u jednom od prethodnih postova. Znamo svi da od finala Kupa evropskih šampiona 1966. godine, Partizan nikada više nije dosegao te evropske visine. Od tada pa sve do danas, tek na momente bi „crno-beli“ bljesnuli u Evropi i podsetili na čuvene „Partizanove bebe“ ili na generaciju Bobeka, Milutinovića, Valoka…\nNaravno, daleko od toga da u međuvremenu nije bilo značajnih pobeda i odličnih izdanja u Evropi, ali nedostajao je kontinuitet. Ipak, uz respekt koji zaslužuju plasmani Partizana u grupnu fazu Lige UEFA / Evrope ostvareni u poslednjoj deceniji, kao i proleće u Evropi 2004/05 i sjajan dvomeč sa Anderlehtom u kvalifikacijama za Ligu šampiona 2010, četiri Partizanova duela u Evropi se posebno izdvajaju. Bile su to četiri utakmice koje su nas podsećale kako Partizan može da bude silan u Evropi. Četiri utakmice za antologiju, i zanimljivo, sve četiri protiv ostrvskih klubova: prvo, najveći preokret u istoriji Kupa UEFA i pobeda od 4-0 nad Kvins Park Rendžersom (QPR) u novembru 1984, posle 2-6 u Londonu, zatim pobeda nad Njukaslom u poslednjem izdanju Kupa pobednika kupova 1998/99, još jedna eliminacija „svraka“ iz 2003. godine za plasman u Ligu šampiona, kao i antologijski duel protiv Seltika (Celtic) iz septembra 1989, u Kupu pobednika kupova.\nDanas se navršava četvrt veka, punih 25 godina od tog duela u Glazgovu. Bilo je to prvo kolo Kupa pobednika kupova, u kojem je Partizan debitovao tek te 1989. godine. Razlog je taj što je Partizan imao predugu pauzu u osvajanju domaćeg kupa – poslednji trofej u tom takmičenju pre 1989. godine, „crno-beli“ su osvojili daleke 1957, kada su još bili crveno-plavi. A tada, Kup pobednika kupova nije postojao kao takmičenje.\nPosle prve utakmice odigrane u Mostaru, Partizan je stekao prednost od 2-1. Mostar je bio domaćin „parnom valjku“ zbog kazne UEFA izrečene usled incidenata na utakmici Partizana i Rome (4-2 za Partizan), godinu dana ranije. Goran Milojević i Milan Đurđević su bili strelci za Partizan u Mostaru, a u periodu između dva okršaja sa Seltikom, Partizan je ostao i bez trenera. Ostavku je podneo Momčilo Vukotić, i to posle neuspeha protiv Dinama i izgubljenog penal-boda. Iako je primljen gol na „domaćem terenu“, igrači Partizana su verovali u prolaz dalje, o čemu svedoči i izjava Aleksandra Đorđevića „Politici“, posle prve utakmice u Mostaru:\nUprkos ovim optimističkim očekivanjima među igračima, „crno-beli“ su otišli u Glazgov prežaljeni od domaće javnosti. Ekipu je predvodio Ivan Golac, do tada pomoćni trener, koji je u Glazgovu prvi put dobio priliku da samostalno vodi ekipu. Planirano je bilo u klubu, samo kao prelazno rešenje do izbora novog trenera. Međutim, ta noć na Parkhed stadionu, današnjem Seltik Parku, odrediće bližu budućnost Ivana Golca kao trenera. Utakmica u Glazgovu ostaće upisana u istoriji Partizana kao jedna od najvećih, i ne samo to – ovaj meč je i danas oličenje svega najlepšeg što fudbal može da pruži: golovi, preokreti, drama, sjajna publika. I nije to sve – ta utakmica je vinula u legendu jednog izuzetnog radio-komentatora, danas pokojnog Jordana Ivanovića.\nTelevizijskog prenosa, dakle, nije bilo. Kada se sagleda situacija sa ove distance, upravo je taj nedostatak „žive slike“ iz Glazgova i doprineo da Jordan Ivanović izvuče ono najbolje profesionalno iz sebe i tako verno prenese događaje na Parkhedu, pa smo imali utisak kao da, osim tona, imamo i sliku sa terena. Osim toga, nemogućnost da se utakmica prati putem televizije, dodala je dozu mistike i legende ovom duelu. Te večeri, mase Partizanovaca bile su pripijene uz svoje radio-aparate, a glas Jordana Ivanovića bio je jedini kontakt sa dešavanjima u Glazgovu. Glas od kojeg smo očekivali da nam na kraju tih stresnih 90 minuta saopšti lepe vesti.\nPartizan je meč počeo, od broja 1 do 11, sa sledećom postavom: Pandurović – Stanojković, Spasić – Milanič, Petrić, Vujačić – Đorđević, Milojević, Šćepović, Đurovski i Bogdanović. Nema potrebe opisivati dešavanja na terenu jer ih je nemoguće opisati. Radi preciznosti, treba reći da je Partizan poveo već u osmom minutu golom Vujačića, da je poluvreme završeno 1-1, da je Seltik dolazio u prednost od 2-1 i 3-2, ali je Partizan uspevao da izjednači golovima Đorđevića i Đurovskog, da bi posle dva gola Seltika u finišu i prednosti od 5-3, Šćepović uspeo da zakuca glavom loptu u mrežu golmana Bonera i tako ostavi čitav stadion u šoku. Seltik – Partizan 5-4, i Partizan je, na osnovu više golova postignutih u gostima, prošao u sledeće kolo!\nNa kraju, plasmanom u dalje takmičenje nagrađen je tim koji se nije predavao ni posle pet primljenih golova. Neposredno pre gola Slađana Šćepovića, sve nas je već obavila tuga zbog eliminacije. Posebno zbog činjenice da je Partizan postigao tri gola u gostima a ipak će biti eliminisan. Momci u crno-belim dresovima nisu tako mislili. Duga lopta levo ka Spasiću, on je šalje na sasvim drugu stranu ka Đurovskom, Milko je centrira u srce šesnaesterca i…ostalo je istorija:\nFoto – dailyrecord.co.uk\nUtakmica kakvu su to veče odigrali Seltik i Partizan, dešava se jednom u nekoliko decenija. Partizan je i pre ovog dvomeča imao uspeha sa ostrvskim ekipama. Recept za igru protiv njih se sastojao u tome da se ostrvskom načinu igre, sa puno preskakanja sredine terena, centaršuteva i skokova, suprotstavi tako što će se lopta „spustiti na zemlju“. Finom tehnikom i lucidnošću protiv trke i fizike. Paradoksalno je da je Partizan u Glazgovu upravo ušao u ritam Seltika i bio prinuđen da igra na njegov način – skoro svi Partizanovi golovi postignuti su posle klasičnih „ostrvskih akcija“ – duge lopte i centaršutevi (prvi i četvrti gol), preskakanje sredine terena (treći gol, Đurovski). Čak je i drugi gol Partizana, koji je postigao Đorđević, postignut posle njegovog presinga na odbranu Seltika i otete lopte na protivničkoj polovini, što baš i nije bila odlika naših ekipa. Partizan je eliminisao Seltik njegovim oružjem! Karakter ekipe je najbolje opisao pokojni Jordan Ivanović, oslanjajući se na britansku istoriju – Partizan lavljeg srca!\nJoš jedan paradoks ove utakmice je u tome što je Poljak Darijuš Đekanovski postigao četiri gola za Seltik, ali je njegova ekipa ipak bila eliminisana!\nFoto – The Celtic Wiki\nUloga Ivana Golca u uspehu je bila značajna – Ivan je bio veliki motivator a za njega britanski ambijent nije bio nepoznanica. Igrajući u Sautemptonu, dobro je upoznao britanski mentalitet i njihov pogled na fudbal. Sigurno je da je dobro pripremio momke u crno-belom za ono što ih je očekivalo te noći u Glazgovu. Trener na zameni je svoju ekipu, otpisanu od skoro svih, osim od navijača, odveo u sledeće kolo, izbacivši Seltik!\nŠta je sve donela nezaboravna noć u Glazgovu?\nove utakmice, Ivan Golac je postao i zvanično trener Partizana. Više\nnije bilo ni potrebe ni logike tražiti drugog čoveka, jer onaj koji\neliminiše Seltik na takav, fascinantan način, zaslužuje klupu Partizana.\nOdigraće Partizan pod njegovim vođstvom još mnogo sličnih i stresnih\nutakmica са pozitivnim ishodom (Dinamo, Osijek, Groningen).\nPartizan je skinuo skalp velikanu evropskog fudbala i napisao jednu od najlepših stranica u istoriji kluba. Te sezone, dogurao je do četvrtfinala Kupa pobednika kupova.\nJordan Ivanović je za svoj antologijski radio-prenos dobio nagradu „Zlatni mikrofon“. Njegov radio-prenos sa Parkhed stadiona je vrh profesije koji će teško biti dostignut.\nUtakmica je ušla u legendu, kao sublimacija svega lepog što fudbal čini najvažnijom sporednom stvari na svetu. A ono što je Partizan tada uradio na Seltikovom terenu, ostao je domaći zadatak za sve evropske klubove: Partizan je jedini klub koji je Seltiku dao četiri gola u sred Glazgova, u takmičarskim evropskim utakmicama! Niko pre ni posle Partizana nije uspeo u tome!\nAko bi se tražila jedna reč da opiše ovaj istorijski meč, neka to bude završni komentar britanskog komentatora sa utakmice: unbelievable!\nPoslušajte i antologijski prenos pokojnog Jordana Ivanovića:\nČetiri Partizanova gola u Glazgovu, eliminacija slavnog Seltika, sjajan ambijent, Milkovo „lomljenje kičme“ golmanu Boneru, Đorđevićev salto, Šćepovićevo zakucavanje za tajac na Parkhed stadionu, prenos Jordana Ivanovića, četiri gola Đekanovskog, devet golova na utakmici…i više nego dovoljno za status istorijske, legendarne i antologijske utakmice. Toliko legendarne da sećanje na nju ne bledi ni četvrt veka kasnije.\n* Zabranjeno preuzimanje teksta bez navođenja izvora teksta ili dozvole autora.\nTagovano 1989/90, Celtic, Kup kupova\nPartizanovi transferi kroz istoriju, 4. deo (prva polovina `80-ih)\n„Slučaj Šajber“ i Partizanovi transferi u drugoj polovini osamdesetih\nAnonymous 28. septembra 2014. at 18:32\nČoveče, 25 godina!? Da ne poveruješ…\nKakva je to privilegija bila biti svedok takvog meča, pa makar to bilo i pored radio-aparata 🙂 Mislim da, kada se radi o Partizanu, u rangu sa ovom utakmicom jedino je još Istanbul '92.\nPozdrav iz Zmajeva, Vuk\ncbnostalgija 29. septembra 2014. at 09:48\nPozdrav, Vuče, verni čitaoče bloga!


Kada studenti odluče da nastave svoje studije u inostranstvu, često se suočavaju sa sledećim pitanjima: Kako ću se snaći? Ko će mi pomoći? Kako da dođem do studenata iz svoje zemlje? Jedna od organizacija koja omogućava povezivanje i međusobnu pomoć studentata u čitavom svetu je upravo Organizacija srpskih studenata u inostranstvu (OSSI). Za portal iSerbia je govorila Milica Šljivić, članica OSSI-ja u Češkoj, koja nam je objasnila kako funkcioniše i šta omogućava ta organizacija.\nOSSI je organizacija koja postoji u nekoliko različitih zemalja širom sveta. Pored toga što omogućava povezivanje i pomoć studenata, kako u jednoj zemlji, tako i u svetu, cilj joj je da promoviše srpske običaje, jezik i kulturu. Detaljnije o organizaciji i studiranju u Češkoj za portal iSerbia govorila je Milica Šljivič.\nZašto si se odlučila da studiraš u inostranstvu?\nKao prvo, dobila sam stipendiju Češke vlade. Drugo, smatram da se ovde više ceni trud i rad studenta, da profesori na ocenjivanje gledaju objektivno i uopšte se ne gledaju ocene iz drugih predmeta, što je, rekla bih slučaj u Bosni i Srbiji.\nBudući da si spomenula stipendiju, kako si saznala da Češka vlada daje stipendije?\nZa stipendije uopšteno sam čula preko platforme/sajta „Mreža mira“ i Heysuccess, a konkretno za stipendiju Vlade Republike Češke sam čula od prijatelja koji je u to vreme već studirao u Češkoj.\nPlanirate li da se vraćate u Srbiju, odnosno Bosnu?\nTo pitanje mi baš često postavljaju... Kada smo dobijali stipendiju, potpisali smo ugovor sa vladom Češke, u kome piše da smo po završetku studija dužni da se vratimo u matičnu državu i naučena znanja primenimo i prenesemo za dobrobit države. U ugovoru samo piše da treba da se vratimo u matičnu zemlju. Na koliko dugo, to ne piše.\nMeđutim, zaista se ne sećam primera da se neko vratio. Ja lično ne planiram. Jedina opcija pod kojom bih se vratila je da predstavljam neku evropsku kompaniju u svojoj zemlji.\nKoje su prednosti studiranja u inostranstvu?\nPrednosti su u samom sistemu, gradivu i pristupu profesora. Recimo, na Ekonomskom univerzitetu, gde studiram, ako se padne ispit, taj predmet mora ponovo da se prijavi u sledećem semestru. Znači, ne odsluša se jednom predmet i to je to, pa kada se položi. Nego mora da se položi u semestru u kome se sluša.\nIma li vannastavnih aktivnosti, predavanja koje fakultet organizuje za svoje studente u vidu dodatne edukacije?\nIma. Što se tiče Ekonomskog fakulteta, svake srede, u pola osam uveče, dovode gostujućeg predavača: iz Evropske Unije, ako je u poseti Češkoj, menadžera kompanije ili poznatog profesora, koji drže predavanja na teme menadžmenta, organizacije, ekonomije... Sa te strane, stvarno nemam šta da zamerim. Ulaz je slobodan, tako da može doći bilo ko, koga zanima. Pored toga, postoje studentski i debatni klubovi. Svako može da nađe nešto što ga interesuje.\nKako funkcioniše prilagođavanje na život, običaje i kulturu u Češkoj? Postoje li neki dodatni programi, ukoliko neko ima problem sa prilagođavanjem?\nTo uglavnom ide kroz školu, odnosno u prvoj godini, kada učimo češki. Škola je na sat vremena od Praga, u malom mestu, tako da je prilagođavanje lakše. Niste bačeni u veliki grad, barem moja grupa nije, nego imate priliku da se prvo upoznate sa Češkom, najpre sa jezikom i običajima, pa onda idete u Prag ili neki drugi veći grad.\nDa li tokom studija dođe do zbližavanja sa Česima?\nVelika je razlika u mentalitetu, bez obzira što nismo daleko jedni od drugih. Druželja svakako ima, nije neobično da vas pozovu na Uskrs, na proslavu, ali generalno, što se tiče ljudi koji dolaze u Češku na studije, svi se drže u svojim zatvorenim grupicama. Sa kim se počnete družiti u prvoj godini, najverovatnije ćete i studije završiti kao prijatelji.\nKakva je povezanost studentskih organizacija u Srbiji, globalnog OSSI-ja i vas, kao ogranka?\nŠto se tiče globalnog OSSI-ja, povezani smo i sarađujemo na raznim projektima. Odličnu saradnju imamo sa ogrankom u Austriji i međusobno se posećujemo, ali sa domaćim studentskim organizacijama do sada nismo ostvarili saradnju.\nMisliš li da saradnja treba da bude bolja?\nSvakako, jer je to ono što mi u suštini treba da radimo. Da iskustva odavde prenosimo u Srbiju, da promovišemo stipendije koje se nude. Kada budući studenti hoće da se upoznaju sa mogućnostima i načinima studiranja u inostranstvu, da znaju na koju adresu da se obrate, ako to već ne rade domaće institucije. Za sada nismo imali prilike da ostvarimo ili budemo inicijatori bilo kakve saradnje, ali u budućnosti ćemo to promeniti.\nPeriod koji je pogodan za pokretanje priče o saradnji je jul-avgust, kada se otvara konkurs za stipendiju. Govorim za naš ogranak. Na primer, da pošaljemo mejl svim studentskim organizacijama ili da napravimo dopis za medije u kome ćemo da obavestimo da je otvoren konkurs za stipendije za studiranje u inostranstvu, da pozivamo studente da se prijave, a ukoliko imaju pitanja, da mogu da nam se obrate.\nKako vidite budućnost OSSI-ja?\nPošto je to prvenstveno organizacija koja se bavi povezivanjem studenata, na tome bih više insistirala. Ako ambasade ne rade upoznavanje studenata pre njihovog odlaska u inostranstvo, mislim da je tu prostor za OSSI, da se više uključi i bolje poveže studente, a samim tim poboljša svoju strukturu. Prvi korak bi bio da se čuje za OSSI, da se zna da postojimo i da smo zvanična organizacija studenata u inostranstvu, jer sada je pitanje koliko ljudi uopšte zna za nas.\nDa li bi preporučila budućim studentima da studiraju u inostranstvu i zašto?\nNaravno. Prva prednost je osamostaljivanje. Počinješ sam da vodiš svoje finansije, postaješ svestan svih izdataka i obaveza koje su uglavnom roditelji odrađivali ili pokrivali za tebe. Stipendija je sasvim dovoljna za pristojan život u Pragu. Samo studiranje na češkom jeziku je besplatno, osim nekih izdataka, kao na primer, za knjige koje svako sebi kupuje.\nMarina Ćosić: Fascinirana sam glumom!\nMlada, a već poznata glumica Marina Ćosić, glumila je u više domaćih serija kao što su „Istine i laž...\nMere protiv korona virusa u studentskim domovina\nNove posebne mere prevencije širenja infekcije COVID-19 na snazi su u studentskim domovima, menzama i čitaonicama. U nastavku pročitajte detaljan preg...\nIstorijsko poreklo sujeverja u Španiji\nKao i u svakoj zemlji, u Španiji postoje narodna verovanja vezana za određene običaje ili pojave. Tu...\n13 pikanterija o „Slatkom životu“\nFederiko Felini je mnogima praktično sinonim za „italijanski film“, a njegovo remek-delo iz 1960. godine, „Slatki život“ (La Dolce Vita) dobrim delom ...


KIJA URNISALA KRISTIJANA! Ne pada na PRELJUBNIČKE SUZE! Jednim komentarom ga ODUVALA! (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n15.05.2021. • 09:09 Srbija Danas\nZna kako to izgleda...\nPevačica i pobednica "Zadruge 1", Kristina Kija Kockar, javno je prevarena u prvoj sezoni "Zadruge". Iz "Zadruge 1" je izašla kao pobednica, osvojivši srca publike i vredne nagrade, a iako se činilo da će uspeti i da sačuva supruga, nakon završetka rijalitija došao je kraj i njenom braku sa pevačem i "Pinkovom zvezdom" Slobodanom Slobom Radanovićem.\nOpšte je poznat Kijin stav o prevari, a ona neretko koristi svoj oštar jezik da osudi ljude koji varaju. Kada je Nenad Aleksić Ša prevario svoju surpugu Ivanu sa Tarom Simov u "Zadruzi 4", Kija se oglasila i osudila reperov potez. Posebnu pažnju privukao je i njen komentar na reperove suze, koje je prolio nakon jedne od žestokih svađa sa Tarom.\nKristina Spalević, Kristijan Golubović\nKija je tada okačila video gde Ša plače, i grohotom se nasmejala situaciju u kojoj se reper nalazi.\nNedavno je u "Zadruzi 4" došlo i do još jedne javne preljube. Kristijan Golubović, koji je preko 8 meseci veličao svoju surpugu Ivanu, prevario ju je sa pevačicom Kristinom Spalević, a kada je uhvaćen na delu, priznao je šta je sve radio sa njom.\nKristijan se od tada potpuno opustio sa pevačicom, a zatim počeo da iznosi detalje iz svog braka, koji, po njegovom mišljenju, nije bio idiličan. Iako tvrdi da i dalje voli, ceni i poštuje svoju suprugu, Golubović je zadrugarima ispričao kako su mu smetale Ivanine zabrane, kao i da je sa Kristinom pronašao ono što nije imao godinama - uzajamno poklapanje, energiju i smeh bez prestanka.\nTvit Kije Kockar\nFoto: Twitter printscreen/KIJAKOCKAR\nKristijan je tokom jedne od ispovesti i zaplakao, a Kija nije ostala imuna na ove izjave i Golubovićeve suze. Pevačica uz ove vesti na svom Tviter profilu napisala sledeći komentar:\n- Fuj! Evo plačemo kolektivno - bila je ironična Kija, a pored komentara stavila je i emodži koji povraća.\nrijaliti Zadruga Zadruga uživo vesti Zadruga zadruga Zadruga 1. sezona Zadruga učesnici VIP Tv Pink Zadruga TV Pink TV Pink uživo Pink uživo online stream Zadruga 2 Zadruga 2. sezona Zadruga 3 Zadruga 3. sezona Zadruga treća sezona Zadruga 4 Zadruga četvrta sezona Zadruga live stream Zadruga nominacije Zadruga izbacivanje Kija Kockar Kristijan Golubović Kristina Spalević