Total:Pronađeno je 45 rezultata pretrage.\n1. Priča o uništenju: Atlantska kišna šuma\n... šume, i sada je ostalo manje od 7% prvobitne površine (po nekim proračunima, ostalo je samo oko 2%)... Sada blizu 70% brazilske populacije od ukupno oko 190 miliona ljudi živi duž Atlantskog okeana, na ...\n2. Zašto širom planete masovno umiru ptice i druge životinje?\n... ca. U Arkanzasu je, takođe, pronađeno blizu 100.000 mrtvih riba, i to u reci Arkanzas, na oko 180 kilometara od Bibija. Evropa se, takođe, pridružila SAD, pošto je na ulici švedskog grada Falkopinga, pro ...\n3. Crnogorci spržili delfina dinamitom\nTruplo delfina u stanju raspadanja more je izbacilo na plažu Jaz blizu Budve, a ribari sumnjaju da je nesrećni sisar ubijen dinamitom. To je već treći leš delfina nađen na Crnogorskom primorju od početka ...\n4. Zaustavite pogrom pasa lutalica u Beogradu\n... a protiv ljudi koji su brinuli o uličnima?! Kraj nije ni blizu jer kazna je do 50.000,00 dinara! Pri svemu tome, VU VB kupi naše pse, ali ih sama izbacuje po obodima Beograda! Da ih seljaci motkama dotu ...\n5. Ptice umiru od hladnoće i gladi, potrebna im je pomoć!\n... te šerpicu pa je napunite nepečenim i nesoljenim suncokretom ili mešavinom semena do blizu vrha. Potom u nju ugurajte spiralno uvijenu žicu koja će da viri iz sredine posude i onda prelijte istopljenim lo ...\n6. Trovača pasa juri policija\n... Pejčić kaže da meštane ovog kraja najviše plaši to što je otrov blizu škole, pa „postoji opasnost da s njim i deca dođu u kontakt“. Iz „Veterine Beograd“ kažu da su u više navrata intervenisali na ovoj ...\n7. Medijska pokrivenost protesta Za Srbiju bez krzna 2011\n... Google za ključne reči - Protest Za Srbiju bez krzna na prvih 20 strana svoje pretrage donosi blizu 200 linkova ka vestima koje su objavljene na temu protesta protiv krzna. Ovde navodimo izabranih 80-tak ...\n8. Još jedan pokušaj ubistva keruše Mile\n... pas pronađen je blizu kapije kako se bori za život u teškim mukama. Keruša Mila je preživela samo zato što zbog proteza ne može da trči po dvorištu Otrovana dva psa porodice Čarnić ...\nCreated on 22 Juni 2011\n9. Apel za poljoprivrednike\n... - Ako primetite srnu blizu mesta košenja, skoro sigurno su i lanad u blizini. U tom slučaju, obavezno pretražite okolinu. Ako nađete lanad, prvo ih pokušajte oterati dalje od mašine, a ako se ne sklone ...\n10. “Anđeo” kivan na gradske oce\n... što više pasa. Iako je u proteklih par meseci udomljeno blizu 40 pasa, još je mnogo veći broj onih koje vlasnici nemilosrdno ostavljaju. Odriču se pasa zbog krpelja Radmila Lojović otkriva da ...\n11. Najveća ekološka kriza u SAD trajaće do avgusta\n... koji je bio posvećen naftnoj mrlji blizu obala Luizijane. Kameron je pomagao u izradi opreme za istraživanje velikih dubina za potrebe dokumentaraca o olupinama Titanika i nemačkog ratnog broda „Bizmark“ ...\n12. Porez na pse i mačke!\n... pod izgovor da nemaju novca, iako još uvek važi cena čipovanja koju je dotirala država. Da nije tako, sam čip bi koštao od 1000 do blizu 1500 dinara, sa PDV-om, bez cene koštanja vakcine, knjižice, tablete ...\n13. Ligar - najveća hibridna mačka\n... Težak je 410 kilograma, dug 3,6 metara i dnevno pojede više od 11 kilograma mesa. Veruje se da je na svet došao "slučajno". Naime, njegovi roditelji živeli su veoma blizu na terenima Institututa ...\n14. Mongolija: Životinje umiru od zime\n... je blizu dva miliona grla stoke. Humanitarne organizacije strahuju da će stanovnici Mongolije uskoro potpuno ostati bez hrane. Surovoj mongolskoj zimi kraj se ne nazire. Do početka proleća mogla ...\n15. Primer nezakonitog reagovanja državnih institucija na prijave građana o zlostavljanju i ubijanju životinja\n... i tora ovaca, pas je bio blage naravi i nije napadao ljude. Tog dana oko 20 časova uveče, vlasnik je čuo dva pucnja iz lovačke puške blizu njegove kuće. Ujutru sledećeg dana, vlasnik nije našao svog psa ...\n16. Kako da pomognete napuštenim psima tokom zime?\n... tapetom. Postavite neku prostirku na pod i stavite unutra hrane za pse. Kućicu postavite blizu mesta gde najčešće viđate pse lutalice ali po mogućnosti da bude koliko toliko zaštićena od vetra ...\nCreated on 22 Decembar 2009\n17. Meso ili opstanak života na Zemlji – izaberite ispravno!\n... SAD-a. Izveštaj SEF-a navodi da je oko 70 glavnih reka u svetu blizu potpunog isušivanja zbog korišćenja vode za navodnjavanje i rezervoare. Takođe, izveštaj procenjuje i da će po trenutnoj stopi ...\n18. Pandemije - zaraze poreklom sa stočnih farmi?\n... godine. Ovaj tip respiratornog virusa prvi put se pojavio u selu La Gloria, blizu Perote u meksičkoj državi Verakruz. U ovom siromašnom selu za pojavu virusa među ljudima krive lokalnu industrijsku ...\n19. Potkresivanje drveća u Beogradu uništava mladunce ptica\n... za zaštitu životinja „Sloboda za životinje”. U JKP „Zelenilo Beograd”, međutim, kažu da nije tačno da gnezda odnose u Topčiderski park. - Gnezda sa potkresanog drveća premeštamo na najbližu ...\n20. I ptice ubijaju, zar ne?\nBlizu 10 odsto celokupne "ptičje populacije" suočeno je sa istrebljenjem do kraja ovog veka, a više od 15 odsto nalazi se već na ivici nestanka. Jedno istraživanje upozorava da bi nestanak mnogih vrst ...\n21. Zabrana za plastične kese\n... razgrađuju u prirodi, a njihova reciklaža je skupa i teško izvodljiva. Mesečna potrošnja ovih kesa u Srbiji je blizu 200 miliona komada, a za proizvodnju samo jedne kese emituje se oko 200 miligrama ugljen-dioksida. ...\n22. Medvedi su konačno spaseni!\n... dvedicu, u okolini Požarevca. Prva akcija je počela blizu podneva. Medvedicu Kasandru (koja je slepa ili oslepljena, i ima negde između 20 i 30 godina), njeni dosadašnji posedovaoci su vukli lancem za ...\nCreated on 27 Januar 2009\n23. Ministar Oliver Dulić na Konferenciji o klimatskim promenama\n... - Inicijativa i Akcioni plan adaptacije, koji je dokument otvoren za dalje prilagođavanje, predstavlja glavni pokretač za bližu saradnju između zainteresovanih država Jugoistočne Evrope u oblasti klimatskih ...\n24. Kula: Životinje stradaju u kanalu\n... žini od pet kilometara. Planirano je da ovaj kanal za navodnjavanje bude dug oko 14 kilometara. Širok je oko tri metra a dubok blizu dva, možda i više. Izlazi iz Velikog bačkog kanala, odakle se voda ...\n25. Divlje životinje masovno stradaju pod kosilicama na obradivim površinama\n... znajte da oni ne prežive dugo u zarobljeništvu, koliko god pitomo delovali kada ih uhvatite. - Ako primetite srnu blizu mesta košenja, skoro sigurno su i lanad u blizini. U tom slučaju, obavezno pretražite ...\nCreated on 11 Juli 2008\n26. Profesor dr Lazar Lazić, promoter prirodne baštine Vojvodine\n27. Lov i lovci u Italiji\n... rkovi prepuni drveća, žbunja i puzavica i ptice neuznemiravano od ljudi žive svoje živote, ulepšavajući svojim cvrkutom početak proleća. Imaju veoma mnogo ptica i po broju i po bogatstvu vrsta. Tu, sasvim ...\nCreated on 04 Juni 2008\n28. Jeleni i divlje svinje pobegli iz zapaljenog lovišta\n... u istoriji rezervata, kako po površini obuhvata, tako i po pričinjenoj šteti. Tad je izgorelo blizu 1.600 hektara četinara i skoro 700 hektara lišćara. Šuma je stradala na skoro 4.000, od oko 35.000 hektara, ...\n29. Horor u šumi, poljima, čak i rezervatima\n... ju među sobom. Napominjemo da registrovanih lovaca u Srbiji ima blizu 100.000 i da svaki lovac ima u proseku bar po tri psa što čini ogroman broj pasa na teritoriji Srbije a tu činjenicu niko ne sme ...\n30. Udruženje Sloboda za zivotinje gostovalo na EXIT-u 007\n... ... Rezultati akcije Naš štand je zahvaljujući tom velikom interesovanju posetilaca prikupio za te četiri intenzivne večeri blizu 1600 potpisa ukupno - 840 glasova za kampanju protiv ...\nCreated on 21 Juli 2007


Amerika ubrzava isporuku naoružanja članicama NATO-a koje koriste rusko oružje - 02.08.2018, Sputnik Srbija\nAmerički senatori nameravaju da ubrzaju proces isporuke američkog oružja zemljama-članicama NATO-a kako bi smanjili njihovu zavisnost od ruskog naoružanja, navodi... 02.08.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, nato, senat sad\n© AFP 2021 / JOHN MACDOUGALLNemački vojnik stoji pored protivraketnog sistema "Patriot" u vojnoj bazi na jugu Turske\nPored toga, dokument predviđa i davanje odlučujuće podrške Severnoatlantskoj alijansi, kao i uvođenje novog pravila koje podrazumeva da Amerika može da napusti taj vojni pakt samo uz dvotrećinsku saglasnost američkog Senata.\nKako se objašnjava, ova norma predložena je zbog velikog broja kritika koje je američki predsednik Donald Tramp uputio NATO-u, iako, kako ocenjuju mediji, Tramp nikada nije konkretno govorio o izlasku Amerike iz Alijanse.\nNjihov predlog je da se uvedu nove ograničavajuće mere, pre svega ruskog državnog duga, a sankcije bi bile uvedene i protiv još jednog broja ruskih političara i biznismena.


Naturefeel set jorgan i jastuk | Dormeo\nNaturefeel set jorgan i jastuk\nPrvi ostavite komentar o ovom proizvodu SKU: 99-1000098298\nUnesite dašak prirode u vašu spavaću sobu uz visokokvalitetan set Naturefeel. Izrađen od pamuka i Tencel vlakana, set je izuzetno mekan i svilenkast na dodir. Jastuk i jorgan perivi su na temperaturi od 40 °C. Dimenzije seta su: jorgan 140x200 cm + 1 jastuk 50x70 cm, i jorgan 200x200 cm + 2 jastuka.\nPraktično rješenje za vašu spavaću sobu\nZa sve ljubitelje prirodnih materijala, predstavljamo vam Dormeo Natural Feel set - jorgan i jastuk. Ovaj set jorgana i jastuka je napravljen od prirodnih materijala – pamuka i Tencel™ modalnih vlakana koji su nježni prema vašoj koži. Sa svojim prelijepim dizajnom ovaj set će donijeti dašak prirode u vašu spavaću sobu.\nPrirodni materijali za savršeno prirodno okruženje\nUronite u čaroban svijet prirode uz set Naturefeel. Jastuk i jorgan izrađeni su od Tencel™ vlakana i pamuka koji osiguravaju izuzetnu udobnost tokom cijele noći. Meki set jastuka i jorgana imaju prošivene oblike listova, što im daje jedinstven izgled.\nGarancija za dugotrajni komfort i udobnost\nModalna vlakna su prirodno nježna prema vašoj koži. U kombinaciji sa Wellsleep® naprednim mikrovlaknima, stvaraju prozračno i ugodno okruženje za savršen san tokom noći.\nJorgan i jastuk pogodni za sve\nDormeo Natural Feel set je dostupan za dvije dimenzije: jorgan 140 x 200 cm ili 200 x 200 cm i jastuk 50 x 70 cm. Jastuk ima praktični zatvarač sa strane, koji omogućava regulaciju visine i tvrdoće dodavajući i oduzmajući punjenje, što ih čini pogodnim za sve stilove spavanja – na leđima, stomaku ili na boku. Set je u potpunosti periv u mašini na 40 °C.\njastuk 50x70 cm; Jorgan: 140x200 cm; 200x200 cm\nJorgan 50% pamuk, 50% polliester; Jastuk: 50% pamuk, 50% poliester\nJorgan: 50% polliester (Wellsleep® napredna vlakna), 50% modalna (TencelTM Modal) - težina 300 gsm; Jastuk: navlaka: 50% poliester (Wellsleep® napredna vlakna), 50% modal (TencelTM Modal) - težina:: 180 gsm ; punjenje: 100% poliester (Wellsleep® advanced)


Tanjug 24. aprila 2019. 20:00\nVAŠINGTON – SAD kritikivale su danas Mjanmar nakon što je vrhovni sud te azijske zemlje potvrdio zatvorske presude dvojici novinara agencije Rojters, i izrazile su duboku zabrinutost u vezi slobode izražavanja.\nVašington je zatražio i da se dvojica novinara ponovo spoje sa svojim porodicama, prenela je agencija Rojters.\nVrhovni sud Mjanmara je u utorak potvrdio presude novinarima nagrađenim Pulicerovom nagradom, Va Lonu i Kjav So Oou, uprkos, kako je naveo Stejt department, „ozbiljnim neregularnostima u procesu koji se vodio protiv njih, šaljući negativan signal u vezi slobode izražavanja i zaštite novinara u Mjanmaru“.\nVrhovni sud Mjanmara odbacio je poslednju žalbu dvojice novinara Rojtersa i potvrdio osuđujuću presudu zbog ilegalnog posedovanja zvaničnih dokumenata i odavanja državnih tajni.\nDvojica novinara su osuđena na po sedam godina zatvora.\nNovinari Va Lon i Kjav So Oo osuđeni su u septembru 2017. godine zbog izveštavanja o napadu vojske Mjanmara na Rohindža muslimane.\n„duboku zabrinutost u vezi slobode izražavanja“. pa mogli bi primerom da pokazu tu “ duboku“ zabrinutost. Recimo da puste vise Asanazea na miru, ili Snoudena, Maninga… i ostale za koje nisu tako “ duboko“ zabrinuti


Zagovaranje je moguće rješenje – Vaša Prava BiH\nZagovaranje je moguće rješenje\nSarajevo – Udruženje Vaša prava BiH i PILI (Public Interest Law Institute) su 3. i 4. maja održali seminar čiji je cilj bio proširiti znanja o diskriminaciji te podizanju svijesti javnosti o postojanju diskriminacije i jačanju kapaciteta VPBiH u zagovaranju refomi i izmjeni legislative koja sadrži diskriminatorske odredbe.\nUčesnici seminara bili su pravnici i pravni asistenti Udruženja Vaša prava BiH kao i predstavnici drugih nevladinih organizacija koje se bave zaštitom ljudskih prava.\nIskustva i savjete iz evropskih i svjetskih pravnih standarda o razvijanju strategija zagovaranja, njihovih učinaka i evaluacija, sa prisutnima su razmijenili Dan Manning iz Organizacije Pravne usluge iz Bostona, Niels-Erik Hansen iz Dokumentacionog i savjetodavnog centra za rasnu diskriminaciju i Snježana Bokulić iz Grupe za prava manjina.\nPredstavnik Udruženja Vaša prava BiH je na seminaru prezentirao analizu zakonskih propisa u Bosni i Hercegovini koji u sebi sadrže diskriminatorske i/ili izričite anti-diskriminatorske odredbe.\nDetaljna analiza svih navedenih zakona ukazala je na postojanje diskriminacije i potrebu izmjene postojećeg zakonodavstva u cilju eliminacije diskriminatornih odredbi.\nDrugog dana seminara, učesnici su u radnim grupama razmatrali i odabrali konkretne oblasti za zagovaranje, definisali i adresirali ciljeve aktivnosti, te nakon evaluacije internog i eksternog konteksta kampanje radili na identifikaciji relevantnih aktera.


25/09/21 | 19:57\nNjihov odnos od samog početka intrigira javnost, a Suzana uvek otvoreno govori o njemu\nOdgovor na komentar korisnika Čitateljka\n05. oktobar 2021 | 13:23\nDraga Suzana, ovi maliciozni komentari samo su potpis ružnih, nesrećnih, neuspešnih i frustriranih zena i muškaraca. Kao i do sada, ne obraćate pažnju na njih, budite i dalje tako nestvarno lepi, vedri, pametni kao i do sad.\n25. septembar 2021 | 21:12\nJel' razume neko šta ova žena priča? Kakav je to brak ako bi oči povadili da su zajedno i šta je svrha takvog braka ako je ona uopšte i udata za tog čoveka? Kada je pričala o venčanju bile su slike sa ćerkama a mladožeǌe nigde na vidiku.\n25. septembar 2021 | 20:37\nSve je lepo rekla.\nZa četiri godine, isporuke će se obavljati sa najmanje 70 odsto električnih vozila\nUganda registrovala prvih sedam slučajeva omikrona


Gradnja kuće obično se planira za proleće. Nažalost, često se događa da se obim potrebnih pripremnih radova ne sagleda na vreme, pa se tako dočeka i sledeće proleće. Treba znati da je najbolje da planiranje svog toplog doma započnete upravo sada, pred zimu. Razlozi za to su mnogobrojni, kao i odluke koje treba doneti. U avanturi gradnje naići ćete na mnoge "zamke", kao što su: izbor i kupovina placa, planiranje kuće, prikupljanje potrebnih "papira", izbor arhitekte i izrada projekta, upoznavanje sa radovima na kući i placu, planiranje radova i troškova, ugovor sa izvođačem, nabavka materijala – proizvođači, dobavljači... Što pre se upustite u rešavanje pitanja koja se pred vama otvaraju, sigurnije i spremnije ćete dočekati uzbudljivi trenutak u kome će vaša kuća početi da "raste" pred vama. Ne kažu ljudi uzalud "duga priprema – kratko izvršenje"!


"Umetnička dela" na gradilištima - Gradjevinarstvo.rs\n24.02.2020. | M. S. | Novosti\nOdbornici Skupštine grada na sledećoj sednici početkom marta trebalo bi da usvoje odluku koja će obavezati sve investitore da na skelama imaju zastore sa odštamapnim umetničkim delima iz Narodnog muzeja. Osim toga, Grad planira da ove i naredne godine više objekata proglasi spomenicima kulture.\nIako je ranije Grad počeo sa ovom praksom - projekcije umetnina na zastorima, ubuduće će se ona odnositi na sva gradilišta.\n- Postignut je dogovor sa Narodnim muzejom - rekao je Goran Vesić, zamenik gradonačelnika. - Svi investitori će moći da sa linkova na sajtu Grada Beograda i Narodnog muzeja besplatno "povuku" slike umetničkih dela. Sada će takve slike biti na svim objektima koji se grade ili rekonstruišu, a ne samo na onima koje radi Grad.\nPrema Vesićevim najavama, novim generalnim urbanističkim planom koji treba da bude usvojen sledeće godine, jasnije će biti definisani objekti koji su spomenci kulture, a Zavod za zaštitu spomenika bi ubrzano trebalo da radi na elaboratima za njihovo proglašenje.\n- Proglasićemo više objekata kulturnim dobrima nego prethodnih 25 godina zajedno. Na taj način ćemo ove objekte sačuvati za istoriju. Biće uvedena nova pravila kada je reč o objektima koji su spomenici kulture - naveo je Vesić.\nU Srbiji godišnje samo pet do šest radnika oboli od profesionalnih oboljenja. To nikako ne znači da ih nema, već da je lista oboljenja koja se primenjuje zastarela, a stručnjaka koji od...


CRNADAK POVLAČI BITANGU IZ IRANA: Ambasador Muftić optužio zamjenika za malverzacije i zloupotrebu položaja | Slobodna Bosna\nCRNADAK POVLAČI BITANGU IZ IRANA: Ambasador Muftić optužio zamjenika za malverzacije i zloupotrebu položaja\nPrema dokumentu koji je u posjedu "Nezavisnih novina", Muftić je optužio Bitangu, koji je i savjetnik u Ambasadi BiH u Teheranu, za teške malverzacije i zloupotrebu položaja, što bi, ukoliko se pokaže tačnim, moglo proizvesti velike posljedice po Ministarstvo inostranih poslova BiH, odnose BiH i Irana, ali i samog Bitangu.\nList navodi kako je najteža Muftićeva optužba da Bitanga "vodi paralelne diplomatske aktivnosti u vidu neodobrenih putovanja u Ujedinjenim Arapskim Emiratima u novembru i decembru 2017. godine".\nMuftić od Ministarstva zahtijeva da ponašanje Bitange, koje on smatra nedopustivim, ispita i donese odluku koja je ranije predložena (o njegovom povlačenju u sjedište).\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak kazao je da sukob između Muftića i Bitange dugo traje.\n"Nakon optužbi koje su iznesene i nakon odlaska naše revizije na lice mjesta i napravljenog izvještaja, ja sam dao nalog da se Bitanga povuče i vrati u sjedište", naveo je Crnadak.\nNa pitanje da li će to ministarstvo preduzimati druge mjere, s obzirom na ozbiljnost optužbi, Crnadak je rekao da se Bitanga prvo mora vratiti u BiH.\nBitanga je u odgovorima listu putem mejla, između ostalog naveo, da je o odluci Crnatka da ga vrati u sjedište saznao od njih, i da bi, ako je to istina, ministar trebalo da ima dobre razloge i argumente.\nList je ranije objavio da je Ministarstvo početkom decembra prošle godine hitno poslalo reviziju u Ambasadu u Iranu zbog informacija o zloupotrebama u vezi sa korištenjem dnevnica putovanja, isplaćivanjem plata i velikim ličnim sukobom ambasadora i njegovog zamjenika.


Stadion Shopping Center Beograd - Basisinformationen über Unternehmen\nSTADION EVENT CENTAR D.O.O. BEOGRAD-VOŽDOVAC\nStadion Shopping Center objedinjuje dve strasti na jednom mestu – šoping i fudbal.\nPraćenje fudbalskih utakmica, koncerata i kulturnih događaja na ovakvom mestu pruža jedinstven doživljaj svim posetiocima.\nNajpoznatiji svetski i domaći brendovi koji prate poslednje modne trendove pružaju posetiocima širok izbor asortimana i maksimalno zadovoljstvo prilikom kupovine. Prodavnice nakita i aksesoara pružaju odličnu ponudu modnih detalja koji će upotpuniti vaš stil.\nRaznovrsna gastronomska ponuda u prijatnim ambijentima restorana, kafića i poslastičarnice učiniće da uživate u svakom trenutku. Primamljivi specijaliteti i osvežavajući napitci predstavljaju odličan izbor svim posetiocima da naprave sladak predah između šopinga i zabave u Stadion Shopping Centru. Supermarket, apoteka, banka, pošta, optika i frizerski salon vam daju mogućnost da sve obavite na jednom mestu i ostatak slobodnog vremena provedete uživajući u šopingu.\nU sklopu Stadion Shopping Centra nalaze se različiti zabavni sadržaji za sve posetioce. Nova i spektakularna zabava u igraonici za stariju decu je 5D bioskop! Dodatne simulacije pokreta i specijalni efekti u određenim situacijama dočaravaju publici magični užitak gledanja filma.\nIgraonica za najmlađe posetioce, decu do tri godine, sa raznovrsnim animacijama čini ovaj prostor neverovatno zanimljivim i zabavnim mestom.\nRadno vreme za uskršnje i prvomajske praznike - Koji su neradni dani za prodavnice, tržne centre, pošte... Donnerstag 25.04.2019.\nRadno vreme tokom praznika - Koji su neradni dani za supermarkete, pošte, tržne centre... Montag 31.12.2018.\nJapanski trgovinski lanac za uređenje doma stigao u Beograd - Miniso planira otvaranje i u Novom Sadu, Kragujevcu i Nišu Freitag 18.05.2018.


Ugostiteljstvo | Oprema : Sudopera 01.08.2020 - ID 99230656 - KupujemProdajem\nUgostiteljstvo | Oprema > Kuhinjska oprema > ID oglasa: #99230656 (postavljen: pre nedelju dana)\nSudopera, dvodelna, od prohroma, bez ostecenja. Dimenzije 120x60 cm\nOdlicna saradnja. * * * * *\nMoje preporuke ostalim clanovima\nProdavac nije ispostovao dogovor. Iako smo dogovorili kupovinu ispalo je da je predmet prodat, ,Pred polazak sam javio da dolazim i Nisu me obavestili da su prodali orman. i umesto kupovine, Platio sam samo prevoz coveku koji je trebalo da obavi transport,\nProdavac nije ispostovao dogovor, i ako sam ga cekao nedelju dana. negativna ocena.


Seminar o kreativnom donošenju odluka\nSeminar - Kreativno donošenje odluka\nUspeh na tržištu zahteva kreativnost, a primenjena kreativnost pretočena kroz kreativne odluke u delo ili proizvod predstavlja inovativnost. Predavač dr Dragan Milošević će vam tokom seminara Kreativno donošenje odluka predstaviti mogućnosti da razvijate svoju kreativnost, da kreativno razmišljate i postupke pomoću kojih ćete donositi kreativne odluke. Na primerima dobre i loše prakse ukazuje vam na najkreativnije načine da vodite projekat i da budete uspešni u svom poslu.\nPredavač na seminaru je dr Dragan Milošević koji je doktorirao užu naučnu oblast menadžment. Trenutno je angažovan, u zvanju docenta, na Visokoj školi za ekonomiju i preduzetništvo u Beogradu, na predmetima Poslovna ekonomija, Ekonomija kapitala i finansiranje razvoja i Menadžment malih i srednjih preduzeća. Dr Dragan Milošević ima dugogodišnje predavačko iskustvo i iskustvo realizacije strateških, razvojnih i investicionih projekata u obrazovanju.\nNjegove reference podrazumevaju i bogato iskustvo u privredi u vođenju projekata, kao i savetodavni rad u državnoj upravi i lokalnoj samoupravi. Saradnja sa mnogobrojnim organizacijama i preduzećima na raznim projektima kvalifikuje dr Dragana Miloševića kao vrsnog konsultanta u investicionom bankarstvu, državnoj administraciji, korporativnom menadžmentu i preduzetništvu.\nDr Dragan Milošević je član Udruženja za međunarodno uporedno računovodstvo (ICAA) i Udruženja za upravljanje projektima (YUPMA). Objavio je preko 15 radova u različitim publikacijama, kao i dve knjige: Menadžment malih i srednjih preduzeća i Upravljanje projektima.\nTrening zaposlenih u preduzeću koje uči Kultura usluge prema kupcima - customer service\n10 karakteristika koje treba da poseduje uspešan pregovarač Birth of a Child\nInteresuje vas ova oblast? Postanite i vi stručnjak pohađanjem BusinessAcademy programa: Marketing i marketing menadžment.


(Preusmjereno sa Дедиње)\nZa ostale upotrebe, v. Dedinje (razvrstavanje).\nUlica na Dedinju\nDedinje na karti Beograda\nKoordinate: 44° 46′ 14" SGŠ, 20° 27′ 24" IGD\nDedinje je stambeno naselja Beograda, Srbija. Nalazi se na Opštini Savski venac, jednoj od najstarijih opština u Beogradu.\nDedinje je deo Beograda u kojem žive mnoge poznate ličnosti i političari.\nKuća cveća, odnosno mesto gde je sahranjen bivši predsednik SFRJ Josip Broz Tito, nalazi se na Dedinju.\n2 Ime i postanak\nIme i postanak[uredi - уреди | uredi izvor]\nPre nego što je gušće naseljeno, Dedinje je bilo prekriveno vinogradima, voćnjacima i njivama. U prošlosti se pominju imena Dedija, Mala Dedija i Dedina. Postoje različita mišljenja o poreklu toponima Dedinje. Po jednoj teoriji toponim podstiče od naziva dede, koji se davao starešini tekije, muslimanskog manastira. Prema turskom popisu iz 1560. godine jedna od beogradskih tekija je upravo ovde imala svoje vinograde. Ipak, verovatnije je da je poreklo srpsko, sa značenjem dedino brdo. Širenje naselja počinje posle Prvog svetskog rata, a intenzivira se tokom izgradnje dedinjskih dvorova porodice Karađorđević 1924.-1936. Mnogi imućni Beograđani: industrijalci, bankari, trgovci, političari počeli su gradnju raskošnijih letnjikovaca, a sa vremenom i pravih porodičnih vila.\nJedan od najlepših i najšumovitijih delova Beograda. Naselje uglavnom čine privatne kuće, među kojima je nekoliko desetina predratnih vila izuzetne arhitektonske vrednosti. Na obodima naselja i duž glavnih ulica izgrađene su nakon Drugog svetskog rata savremene stambene zgrade. Urbanistička slika je donekle narušena nelegalnom gradnjom tokom devedesetih godina. Glavne i najprometnije ulice u kraju su Bulevar kneza Aleksandra Karađorđevića, Neznanog junaka, Teodora Drajzera i Ljutice Bogdana. Raskrsnica ove četiri ulice predstavlja mali centar naselja, sa par zdravstvenih institucija u blizini: veliki kliničko-bolnički centar Dr Dragiša Mišović, Železnička bolnica i Specijalna bolnica za bolesti zavisnosti. Na Dedinju su i Viša škola za obrazovanje vaspitača, Četvrta beogradska gimnazija, Škola za dizajn, osnovna škola i nekoliko predškolskih ustanova. Na Dedinju je i zgrada RTV Pink. Generalštab Vojske Srbije nakon NATO agresije 1999. godine izmešten je ovde, a od ranije se u naselju nalazi još nekoliko vojnih objekata kao što su Gardijski dom i kasarna Dedinje. Veliki broj ambasada i diplomatskih predstavništava nalazi se na Dedinju, pa i istočni deo naselja nedaleko od stadiona Crvene zvezde nosi naziv Diplomatska kolonija. Turistički najzanimljivija mesta su Muzej istorije Jugoslavije i dvorski kompleks Karađorđevića. Oba mesta godišnje poseti više hiljada ljudi.\nDedinje je dobro povezano sa drugim delovima Beograda. Kroz centar naselja prolaze trolejbuske linije 40 (Zvezdara - Banjica) i 41 (Studentski trg - Banjica), autobuske linije 42 (Slavija /Birčanova/ - Banjica (VMA) - Petlovo brdo), 49 (Topčider /letnja pozornica/ - Pere velimirovića), 59 (Slavija /Birčaninova/ - Petlovo brdo), 78 (Zemun - Banjica) i 94 (Blok 45 - Miljakovac 1), ekspres minibus linija E7 (Pančevački most - Petlovo brdo) kao i noćne autobuske linije 47 (Trg Republike - Resnik) i 48 (Trg Republike - Miljakovac 2). Glavni prilazi Dedinju iz centra Beograda su iz ulice Kneza Miloša preko Mostarske petlje i iz Bulevara Oslobođenja preko Autokomande.\nNa Dedinju i u njegovoj neposrednoj blizini se nalaze i stadioni dva najveća fudbalska kluba u Srbiji, Partizan i Crvena zvezda. Pored ova dva kluba ovde je i sedište fudbalskog kluba Dedinje.\nDedinje na Wikimedijinoj ostavi\nDedinje na beogradska.blog\nDedinjski dvorovi slike\nVile, lepotice građanskog Beograda („Politika“, 30. april 2011)\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Dedinje&oldid=40912212"\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 08:17, 12 august 2019.


I FCA na tapetu zbog emisije dizel motora - Aktuelno\nNemačka preti da će zabraniti FCA proizvode zbog emisije njihovih dizel motora . Po „Bild Am Sonntagu“, nemačke savezne saobraćajne vlasti su pronašle dokaze prisustva poništavajućeg uređaja koji isključuje elemente kontrole emisije izduvnih gasova nakon dvadeset dvominutnog rada. Standardni testovi emisije dizel motora u EU traju dvadeset minuta.\nFCA negira optužbe. „Smatramo da sva naša vozila poštuju EU regulativu i standarde i da su italijanski organi kompetentni da to procene“, saopštila je kompanija. Naravno, ovo je izazvalo gnev kod Nemaca, posebno nakon što što su u FCA odbili da se susretnu sa nemačkim ministrom saobraćaja, Aleksanderom Dobrintom da bi diskutovali na tu temu.\nGraciano Delrio, italijanski ministar infrastrukture i saobraćaja, obećao je da će sarađivati sa nemačkim organima u ime FCA. Po evropskim zakonima, FCA je dužna da homologuje svoja vozila u Italiji jer su njihove regionalne operacije tu bazirane. Čini se da kraj „dizel sapunske opere“ nije na vidiku. Čekamo novu epizodu...\nNakon VW i FCA: Kompanija Ford optužena da je varala na testovima za emisiju štetnih gasova\nŠtaaa? Molim? Zar virtuozi sa Apenina, koji ne prave automobile nego vajaju umetnička dela, koji ne prave motore nego krote najčistije (propete) konjiće i zatvaraju ih zajedno sa simfonijskim orkestrom ispod haube? Nemogućeee... Vrele Gume, priznajte da ste samo hteli da se našalite sa Nemanjicom :-P\nRuzni, sto se zezamooo, da upravo kako si rekao... Rampante cavallino "radionica" prave istinska umetnicka dela, kao i ostale divizije FIATA sa APENINA, bree...\nP.S.Simfonija takodje najlepse zvuci pod dirigentskom palicom sa Apenina! "Falsovanje"je strogo iskljuceno kao mogucnost... To je "ostavljeno" nekim drugim izvodjacima, koji to rade maestralno! ;)\nidi begaj, pokusaj svaba da operu ljagu sa vw, kako bi se sve razvodnilo. Nego, hocel njih kaznit i u EU il nece? Probili su sve rokove debelo, a motora nisu napravili. I nece!\nOvdje je vjerujem rijec o softveru za nadzor rada motora a ne nikakvom varalickom softveru. dovoljna cinjenica da testovi traju kak ova vijest kaze, 20 min, a softver se aktivira nakon 22m.\nUostalom, fca auta se mogu kupit pa ispitati, ne treba ti dozvola fiata za to.\nAla se VW sluzi prljavim trikovima,...\nSamo za informaciju ljubiteljima automobila sa Apenina,Fiat više nije Italijanski...\nnego cije hajde prosvetli nas\nDa li će Nemačka zabraniti VW proizvode, jer je dokazano da oni imaju takav softver?! Fiatu prete već zbog sumnje... Ako se već prave pošteni, nek krenu redom.\nZnajuÄ‡i italijane niĹˇta me ne bi ÄŤudilo...\nSramota za jednu evropsku drzavu da se ponasa ovako. A sta ce biti ako Italija zabrani prodaju VAG automobila? A ako se zbog Chryslera i Opela (GM) u pricu ukljuci i USA? Prvo treba ovi iz VAG da poprave 11 miliona trovaca, a koliko vidim krali su i hibridnu tehnologiju tako da im i za to treba opaliti znacajniju tuzbu.\nHa ha svabe bi da sutnu loptu u tudje dvoriste. Nasli su jedan automobil sa smumnjivim softwerom. Naspram 11 miliona spornih na drugoj strani.\nSvaka cast svabe ali dzabe sve\nmalo šege u krizna vremena ne može da škodi :-)\nInače je valjda i vrapcima jasno da je automobilski skandal veka u stvari politički pritisak na Nemačku zbog odnosa sa Rusijom, nedovoljne podrške Turskoj i pretenzije da postane regionalna sila od koje će čak i da zavisi ponešto. A sve orkestrirano od dragih nam Amerikanaca, ili da budem precizniji, od finansijskog elementa koji vlada svetom. I još lansiran u pogodnom trenutku - taman u vreme izlaska Ferarija na berzu da VW ne bi mogao da im kupi akcije jer je pod finansijskim stresom. Svako štiti sebe, Nemci uzvraćaju kako mogu i ne vidim da njih treba osuđivati više nego druge. Oko emisija dizel motora SVI lažu što bi znali da ste pročitali originalni dokument od koga je sve počelo.\nsve to stoji sto si rekao, osnova jeste..ali, "falserica-wagenica" prednjaci za sve pare...Sega? Naravno, prvi sam tu, kada je u pitanju ista, to je valjda jasno, zar ne? ;)\njednostavno ne razumem tvoj animozitet prema Folksvagenu? Kao ni zaslepljenost Italijanima. Daj objasni mi to malo, molim te? Automobili su samo stvari i pravljeni su da se koriste, tako da ne vidim razlog bezrezervnom obožavanju jednih i nipodaštavanju drugih. Moje iskustvo je da niti su prvi toliko loši niti su drugi tako romantični kakvima ih predstavljaš :-)


ZABRANA KRETANJA ZA IGRAČE ZVEZDE! Ovo NE SMEJU DA RADE ili će biti UDARENI PO DŽEPU! - Informer\nGeneralni direktor Crvene zvezde Zvezdan Terzić najavio je da će igračima biti određena zabrana kretanja tokom trajanja pandemije\nRazlog je povratak koronavirusa u Crvenu zvezdu. To se, pre svega, odnosi na zabranu kretanja van uobičajene rute "stadion-kuća", otkrio je generalni direktor kluba Zvezdan Terzić.\n(VIDEO) ONI PRVI ODLAZE, ZVEZDA ČEKA 10.000.000 EVRA! Terzić progovorio o svemu, NAPADAČIMA, odlascima....\nZvezda je počela pripreme za narednu sezonu ali bez Srđana Spiridonovića, Veljka Nikolića, Strahinje Erakovića, kao i Marka Gobeljića, Branka Jovičića i Dušana Jovančića zbog koronavirusa\n- Šta ako se neko razboli pred Ligu šampiona i kvalifikacije? Moraju da se pridržavaju mera. Sve ćemo pretočiti u pisani protokol, za nepoštovanje, biće novčano kažnjavani kroz disciplinski pravilnik. Rečeno im je danas, imaju zabranu kretanja osim na stadion i kući. Bilo kakav odlazak u restorane, lokale, nepotrebna i kućna druženja, sve je zabranjeno. Moramo da živimo sa koronom i da pobeđujemo bez obzira na sve - jasan je Terzić.\nZvezdan Terzić Marakana Liga šampiona Fudbal sport pripreme FK Crvena zvezda\nSTANKOVIĆU STIGLO POJAČANJE! Ozbiljno preti golmanima, gledaćemo "teror"!


ZAVRŠNICA OSMOG ŠEKSPIR FESTIVALA: Čuveni italijanski "Makbet" na sceni SNP | Happy BSC portal\nPhoto: Youtube printscreen/ Српско народно позориште\nPosle prvog poluvremena u Vili Stanković u Čortanovcima završenog u julu, Osmi međunarodni Šekspir festival zaokružiće gostovanje čuvenog italijanskog "Makbeta" 16. oktobra u Srpskom narodnom pozorištu u Novom Sadu.\nPovodom najave gostovanja predstave u režiji Alesandra Sere (u izvođenju ansambla Sardegna Teatro) iz Italije, potpisan je Protokol o saradnji između Šekspir festivala i Srpskog narodnog pozorišta. Prema rečima Nikite Milivojevića, osnivača Šekspir festivala, ovo svojevrsno izvođenje "Magbeta" zahtevalo je i tehnički i umetnički da bude odigrano na zatvorenoj sceni, a ne kao što je uobičajeno u Čortanovcima, u Vili Stanković, na otvorenom. Zato se predstava izvodi u subotu, 16.oktobra, na sceni "Jovan Đorđević" SNP.\nŠekspirov "Makbet" u Serinoj režiji, prožet je drevnim tradicijama Sardinije, izveden na sardinskom jeziku i, prema elizabetanskoj tradiciji - u izvođenju muškog glumačkog ansambla. Predstava je dobila najznačaniju italijansku nagradu u oblasti izvođačkih umetnosti, svojevrsnog Oskara italijanskog teatra - The Premio Ubu Award 2017.\nSnažnim utiskom karnevalskih zvukova Sardinije, ritmova, maski, reditelj kombinuje elizabetansku i sardinsku tradiciju i stvara snažnu predstavu koja Šekspira pretvara u ritual, lokalni jezik, ritam. Predstava "Makbet" je od 2017. godine gostovala širom sveta - Barbikan centar London, Hong Kong festival, Sibiu festival, Platonov festival Rusija i drugo.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Izoštreno :: Kletvom u svijetlu prošlost\nPORUKE S RUMIJE (4) 30. 01. 2020. 11:31 >> 11:30 3\nPORUKE S RUMIJE (4)\nKad Amfilohije i društvo slave godišnjice ne pjeva se Crnoj Gori.\nPočelo je sa zvaničnom himnom Srbije, Bože pravde: “Bože spasi, Bože hrani, srpske zemlje - srpski rod, Srbiju nam Bože spasi, moli ti se sav naš rod”.\nTek onda je zatutnjala pjesma kralja Nikole “Onamo, namo” sa teritorijalnim pretenzijama prema Kosovu, koju je bivši crnogorski vladar spjevao zanoseći se da će, mučenik, jednoga dana zasjesti na srpski presto.\nSve se završilo - kletvom:”Izdajice koje zaborave Srbiju i Kosovo biće prokazani i od Boga i od ljudi”.\nO izdajicama Crne Gore ni pomena; njoj se te večeri u KIC- Budo Tomović nije klicalo, ni pjevalo.\nTako jeto kad vijeće narodnih skupština sa specijalnom zvijezdom večeri-prvom mantijom Crne Gore, mitropolitom Amfilohijem - slavi. Proslavljali su 87-godišnjicu, kada je Crna Gora nestala sa mape evropskih država “kao kruna vjekovne borbe”. Neće nadobro, iskustvo govori. Kad god su se latili da nešto brane, izgubili su.\nAnalogija je i tužna i ružna:biće da je odzvonilo i Kosovu u svesrpskom okrilju kad ga toliko - prizivajući boga za asistenta - brane i slave zagovornici velikosrpske dominacije. To su one sijede glave koje se pale na novokomponovani hitić “Ko da mi iz duše uzme Kosovo”. NBo, bez griže savjesti i preuzimanja odgovornosti za činjenicu da su mnogima stvarno uzete duše i glave zbog Kosova.\nOpet mitropolit Amfilohije. Iako najavljen, ovoga puta nije prozborio ni riječ. Nije bilo ni potrebe, kad djela rječito govore umjesto njega. Kad je prije koju godinu posijelo bilo sabrano u podgovričkom Domu vojske Jugoslavije, Amfilohije je besjedio da Crna Gora u Evropu mora - sa srpskim guslama i srpskim gudalom.\n“Neće se moći u Evropu bez srpskih gusala, jer srpske gusle i gudalo - to je srpsku vjeru i dušu sačuvalo”. Pa, zašto, onda danas “hajka na gusle”, pita Amfilohije i odgovara:”Zato što srpske gusle lagati ne znaju, i oni koji danas hoće na laži i polulaži da grade budućnost ne mogu da se sa guslama razračunaju”, zaključio je i blagoslovio “dan ujedinjenja”.\nAko gusle lagati ne znaju, znaju guslari. Godine 1918.Crna Gora je prevarena. Iako na strani sila pobjednica, kralj Nikola je detronizovan a Crnogorci ostali bez prava na sopstvenu državu. Umjesto ujedinjenja sa ostalim južnoslovenskim narodima, Crna Gora je prisajedinjena Srbiji i tako je uvedena u južnoslovensku državu. To danas slave, srpski mitropolit i njegovi sljedbenici iz vijeća narodnih skupština. Ne zalažu se oni za “zajedničku državu”, već sanjaju stari velikosrpski san o brisanju imena Crne Gore, kao države.Da od nje ostane samo epski ukras za zavičajne guslare. Da se Koštunici, zbog gubitka Kosova, prinese na dar i privije kao ljekovita trava.\nMorbidno je njihovo slavlje dana nestanka Crne Gore. A upravo se busaju u prsa i pred svijetom zahtijevaju da im Crna Gora garantuje ljudska prava, onako kako ih oni zamišljaju: da vezuju i driješe; da se govori, gusla i moli, kako oni kažu - po srpski. Kad se voli Crna Gora, kad se poštuje svačije pravo da se klanja i moli, da jezik nazove kako ko voli, to je onda, daleko bilo “zatiranje srpskog trajanja”, mračni “projekat dukljanizacije”. Nikako velikosrpska dominacija.\nKunu se u Solanu a sa kletvama su se zaputili u Evropu; govore samo o “jednom putu” Srbije i Crne Gore. I, što onda? Barjaktaru darivat Evropu, grehota je o tom i misliti.\n(Monitor, 2.decembar 2005)\n21. 05. 2020. 24


Kako se navodi, Laza Ristić, predsednik požarevačkog kluba obavestio je taj OSS, kao i Balkansku odbojkašku asocijaciju da klub odustaje od učešća na BVA Kupu 2019.\nU pismu predsednika Mladog radnika navodi se da "postoji mogućnost da se voljom žreba ekipa sastane sa Prištinom, pa ne žele da do takvog susreta dođe".\nBVA Kup će se odigrati 5. i 6. oktobra u Strumici, u Severnoj Makedoniji. Osim domaćeg tima prijavljene su i ekipe turskog Tokat Beledije i Prištine. Osvajač BVA kupa, igraće protiv mađarske Kazinbarcike u drugom kolu Kupa izazivača 2020. godine.\nMladi Radnik je početkom septembra obavestio javnost da će učestvovati na turniru u Strumici, iako je već tada bilo poznato da će na njemu igrati i klub iz Prištine.\nOdbojkašice Srbije dobile protivnike na Igrama u Riju\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije igraće na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru u Grupi B sa selekcijama SAD, Kine, Italije, Holandije i Portorika, saopštila je Svetska odbojkaška federacija.


Poljoprivrednici nezainteresovani za prodaju pšenice državi – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Ekonomija > Poljoprivrednici nezainteresovani za prodaju pšenice državi\nPoljoprivrednici nezainteresovani za prodaju pšenice državi\nRTV Vojvodina 04/07/2017 Ekonomija\nNOVI SAD – Jutros je preko Produktne berze počelo prijavljivanje zainteresovanih poljoprivrednika za prodaju ovogodišnjeg roda pšenice za potrebe Direkcije za republičke robne rezerve. Interesovanje poljoprivrednika za ovaj aranžman je slabo pre svega zato se tržišna cena približila onoj koju je Direkcija spremna da plati poljoprivrednicima.\nRepublička direkcija za robne rezerve najavila je da će kupiti do 32.600 tona merkantilne pšenice ovogodišnjeg roda, domaćeg porekla, za 18 din po kg. Prijavljivanje poljoprivrednika zainteresovanih za prodaju pšenice počelo je jutros preko specijalozovane aplikacije na sajtu Produktne berze. Direktor berze Miloš Janjić kaže da je odziv poljoprivrednika relativno mali i da je do 13 časova ponuđeno samo 6.700 tona pšenice.\n“Apliciranje poljoprivrednika i zadruga je manje od očekivanog pre svega zbog toga što se cena na tržištu nadmašila onu koju je ponudila Direkcija. Direkcija je izašla sa cenom od 18 din / kg sa PDV-om, a tržišna cena je 18,70 sa PDV-om”.\nPoljoprivrednici koji su se elektronski prijavili, ne moraju da je prodaju sve dok ne potpišu ugovor sa Robnim rezervama. U praksi to znači da se na kraju uvek znatno manje pšenice proda, u odnosu na prvobitno ponuđene količine. Poljoprivrednik u Kuzminu Draško Danilović kaže da iako je pšenicu gajio na 100 hektara, rod neće ponuditi Robnim rezervama zato što je država kasno izašla sa ponudom, već kada je njegova pšenica uskladištena.\n“Država uvek kasni. Znamo kada žetva počinje. I već kada su poljoprivrednici skinuli i uskladištili pšenicu pojavljuje se država da pšenicu otkupi”.\nInače, pšenica koju će Robne rezerve kupiti već mora biti uskladištena u silosu ovlašćenog skladištara Direkcije. Minimalna količina merkantilne pšenice koju će Direkcija kupiti od porodičnog gazdinstva je 10 tona, a maksimalna 100 tona. Kada je o zadrugama, reč minimalna količina je 20 tona, a maksimalna 150 tona. Agrarni analitičar Čedomir Keco kaže da ponuđena cena od 18 dinara neće uticati na tržište pšenice.\n“Do ovoga otkupa je došlo zbog toga što je držva odlučila da dopuni svoje rezerve pšenicom, a koje su uobičajeno između 70 i 80 hiljada tona. U ovim času nije poznato koliko one zapravo iznose”.\nKeco kaže da proizvodnja pšenice na 250.000 hektara zadovoljava naše potrebe, a sve preko toga je predmet špekulacija na tržištu pa i niske cene. Poslednjih godina pšenica u Srbiji zauzima oko pola miliona hektara\n“Mi u Srbiji moramo razgovarati o listi onih proizvoda koji mogu zameniti pšenicu na 250 hiljada hektara. To je složen i odgovoran posao. Ovo je verovatno poslednja godina priče o pšenici kao o profitabilnoj biljci. Ta priča “ne pije vodu” ukoliko nemate prinos između 6 i 7 tona po hektaru”.\nInače, kada je reč o prodaji pšenice Robnim rezervama poljoprivrednik Srđan Gucunski iz Bačkog Gradišta navodi negativno iskustvo od pre nekoliko godina, kada su ga uputili da pšenicu preda kod ovlašćenog skladištara udaljenog bezmalo 100 kilometara, a nakon toga kaže da je i obračun kvaliteta pšenice bio u najmanju ruku – nekorektan. Zato i ovaj poljoprivrednik pšenicu prodaje na tržištu a ne državi.\nĐurić: Oslobađanje Ljuštakua dokaz da nema pravde na KiM\nPrikupljanje podataka o energetskoj neefikasnosti javnih zgrada\nDinar ojačao 0,1 odsto\nVučić: Srbija zarađuje više nego što troši


mr Bojan Božović - Univerzitet Donja Gorica\nBojan Božović je rođen 31. avgusta 1984. godine na Cetinju. Osnovnu školu i gimnaziju je završio u Podgorici. Diplomirao je na Pravnom fakultetu Univerziteta Crne Gore a magistrirao na Pravnom fakultetu Univerziteta u Novom Sadu. Trenutno je student doktorskih studija na Pravnom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\nTokom svoje akademske karijere je ima veliki broj studijskih posjeta i izlaganja na konferencijama, a naročito izdvajamo istraživanje na Max Planck Institutu za Uporedno pravo i Međunarodno privatno pravo u Hamburgu (Max-Planck-Institut für ausländisches und internationales Privatrecht) tokom 2015. godine. Bojan Božović je takođe i trener studentskog tima na Regionalnom takmičenju u simulaciji suđenja pred Evropskim sudom za ljudska prava.\nSvoje praktično znanje je sticao kao pravni konsultant u međunarodnim advokatskim kancelarijama. Svoje iskustvo u praksi je sticao i kroz angažmane na brojnim projektima nevladinih organizacija ili državnih organa u Crnoj Gori.


Hotel Marillis village se nalazi na 80m od plaže u mestu Perivolos. Hotel Marillis village poseduje bazen, kao i dečiji bazen, besplatan parking kao i besplatan wi-fi u svim javnim prostorijama hotela.\nHOTELMARILLIA VILLAGE 3* - Perivolos / Santorini\nHotel Marillia village - usluga: Noćenje sa doručkom (kontinentalni)\nHotel Marillia village - lokacija: Hotel se nalazi na 80m od plaže u mestu Perivolos\nHotel Marillia village - hotelski sadržaj: recepcija, bazen, dečiji bazen, bar pored bazena, parking (besplatan), wifi u svim javnim prostorijama hotela\nSobe: fen, peškiri za plažu (uz depozit), klima, telefon, sef, mini bar, frižider.\nVaš utisak za: HOTEL MARILLIA VILLAGE 3* - Perivolos / Santorini


Gosti radija: Goran Đukić i Miroslav Tamburić iz organizacije GASI Požega - UPSMedia Gosti radija: Goran Đukić i Miroslav Tamburić iz organizacije GASI Požega – UPSMedia\nDruštvo Regija Birač Srebrenica / Bratunac UPSMedia RADIO Vijesti Zelena dolina\nGosti radija: Goran Đukić i Miroslav Tamburić iz organizacije GASI Požega\njun 10, 2020 jun 10, 2020 urednik\nDanas smo u našoj radio emisiji “Zelena dolina“ ugostili Gorana Đukića i Miroslava Tamburića iz Požege, članove organizacije “GASI“ (Građanska alijansa za socijalnu inkluziju). Sa njima smo razgovarali o projektu koji provode sa eko-rafting klubom Rajska plaža, kao i o njihovim planovima za budući period i temama važnim za sve lokalne zajednice.\n“Utvrdili smo finalni akcioni plan za realizaciju projekta, koji zajednički realizujemo sa eko-rafting klubom Rajska plaža. Cilj projekta je da mlade osobe dobiju obuku za zavarivače u saradnji sa privrednicima. To će biti realizovano u narednom periodu. Što se tiče saradnje sa “Prijateljima Srebrenice“, mi smo uspostavili prijateljski odnos još pre nekoliko godina na poslovima omladinskog preduzetništva i cilj je da u narednom periodu dodatno razvijemo saradnju. Moramo se dotaći zajedničkih problema u našim regijama. Tu mislim na mlade i njihov odlazak, pre svega, čija energija je jedan veliki resurs. Ova situacija sa korona virusom nam je pokazala da moramo biti spremni na različite situacije. Jedan od primera prilagođavanja je onlajn nastava i to je dobar korak ka uvođenju metodologije koja mladima odgovara. Svakako mislim da će nam biti potrebno da napravimo evaluaciju uspešnosti urađenoga po tom pitanju. Ne možemo mnogo unapred da planiramo trenutno, ali mladi će svakako biti u našem fokusu u narednom periodu. Ono što zabrinjava je što sada našu regiju napuštaju ljudi koji su finansijski obezbeđeni i dakle ne radi se više isključivo o ekonomskim migracijama“ istakao je Goran Đukić.\n“Nadamo se da će naš prijateljski odnos sa “Prijateljima Srebrenice“ biti “krunisan“ jednim velikim projektom u narednom periodu. Smatram da su Požega, Bratunac i Srebrenica u prilično sličnoj situaciji. To su manje opštine, koje čine deo jedne regije koja je prilično slična u više aspekata. Organizacija “GASI“ formirana je pre pet i po godina, kada smo mi kao izvorno organizacija “Forca“ okupili nekoliko organizacija iz naše opštine radi konkurisanja na projekat Norveške. Mladi su jedno od naših osnovnih polja delovanja. Ono što je bilo primetno tokom epidemije korona virusa jeste to da su mladi bili prilično zbunjeni i videli smo manjak aktivnosti za njih. Svakako, potudićemo se da u narednom periodu stvorimo što više sadržaja za njih. Takođe, odliv mladih je prilično veliki problem u celoj regiji. Mladi su mobilniji i te migracije nije lako kontrolisati. Svi zajedno moramo uskladiti potrebe tržišta rada sa školskim sistemom. Obuke, kao što je ova u sklopu projekta koji realizujemo sa eko-rafting klubom Rajska plaža, vode ka tome“ rekao je Miroslav Tamburić.\n← „Omladinski program“- Gosti: Magdalena Vesić, Stefan Mirković i Slobodanka Vitor iz KK „Miloš Delić“ iz Bratunca\nDejan Ćup još najmanje godinu dana u Bratuncu →\njanuar 15, 2021, 6:23 pm


Sebastian Kurz ekskluzivno za visoko.co.ba: ViLand-om se stvara perspektiva za bolji život zajednice – Magazin Plus\nGradonačelnik Ganić održao sastanak s pružaocima usluga zimskog održavanja …\nHome/Visoko/Sebastian Kurz ekskluzivno za visoko.co.ba: ViLand-om se stvara perspektiva za bolji život zajednice\nSebastian Kurz ekskluzivno za visoko.co.ba: ViLand-om se stvara perspektiva za bolji život zajednice\nI dok je 2011. godine odlučio prekinuti studij prava kako bi se intenzivnije posvetio politici, Sebastian Kurz zasigurno nije mogao ni pomisliti da će kroz pet godina postati vodeće lice austrijske političke scene i jedan o glavnih kandidata za predsjednika Austrijske narodne stranke. 2013. godine na parlamentarnim izborima u Austriji Kurz je dobio najveći broj direktnih glasova nego iko drugi na izborima te je u decembru iste godine imenovan saveznim ministrom za vanjske poslove a čiji se portfolio na zahtjev Kurza proširio i na polje socijalnih integracija. Već u prvoj godini svoga mandata Kurz predsjedava Komitetom ministara Vijeća Europe a kako bi naglasio kontinuitet austrijske podrške proširenju Unije, svoj prvi službeni posjet je iskoristio za posjetu Hrvatskoj. U augustu 2016. Kurz predlaže Zakon o integracijama koji će ove godine ići na glasanje a koji između ostalog predviđa zabranu nošenja burke na javnim mjestima te odrađivanje društveno odgovornih poslova u prvoj godini integrisanja. U 2017. godini Austrija je preuzela predsjedavanje OSCE-om što će Sebastian Kurz kao predsjedavajući maksimalno iskoristiti kako bi nastavio borbu protiv radikalizacije.\nSebastian Kurz ekskluzivno za visoko.co.ba govori o ViLand-u, integracijama, odnosu Austrije i BiH te borbi protiv radikalizacije.\nPLAVČIĆ: Sigurnosna situacija u Europi je posljednjih godina narušena. Pored mladih koji odlaze u „sveti rat“, vala migranata koji dolaze preko balkanske rute te terorističkih napada ljudi se ne osjećaju više sigurno. Je li njihov strah opravdan i kako im povratiti osjećaj sigurnosti?\nKURZ: 2016. bila je obilježena velikim izazovima – od izbjegličke krize, priliva ljudi u Europi te terorizma u svijetu. Razumljivo, mnogi Austrijanci koji se brinu zbog trenutnih događaja osjećaju nesigurnost. Shvaćamo te brige i strahove vrlo ozbiljno i činimo sve kako bismo se na najbolji mogući način s time nosili u Austriji i Europi. Jasno je da se broj od gotovo 90.000 zahtjeva za azilom u Austriji više ne smije ponoviti. Moramo smanjiti priliv, više ulagati u pomoć na licu mjesta kako bismo ublažili pritisak migracija te one koji ostaju kod nas čim prije integrisati. Istovremeno je potrebna odlučujuća zajednička borba protiv terorizma i radikalizacije što je također jedan od akcenata austrijskog predsjedavanja OSCE-om u 2017. Za vrijeme predsjedavanja OSCE-om u 2017. također želimo dati doprinos smirivanju vojnih sukoba i povećanom gubitku povjerenja među državama, te otvoriti dijalog prema građanima, državnim institucijama i organizacijama. Povećana sigurnost se može postići samo kroz više povjerenja.\nPLAVČIĆ: Na koji način se Austrija bori kako se mladi ne bi priključili ISIS-u? Jeste li zadovoljni saradnjom sigurnosnih agencija i državnih institucija?\nKURZ: Za Austriju kao partnera u globalnoj koaliciji protiv ISIS-a je važan uslov da se postupa ne samo vojno protiv ISIS-ovog barbarizma u Siriji i Iraku nego i da u našem društvu interveniše čak i policija protiv bilo kojeg oblika radikalizacije. Kao ministar integracija smatram svojim temeljnim zadatkom da sve učinim kako do radikalizacije i džihadizma uopšte ne bi došlo. Stoga treba pomoću kampanja podizati svijest u islamskim društvima, molitvenim prostorima i džamijama te učiti mlade da džihadizam nije igra nego ozbiljna stvar pa čak i kazneno djelo.\nPLAVČIĆ: Budžet za bilateralnu razvojnu saradnju u Ministarstvu vanjskih poslova će se ove godine uduplati sa 77 na 154 miliona eura. Na šta konkretno će taj novac biti usmjeren?\nKURZ: Prvenstveno nam je pri bilateralnoj razvojnoj saradnji važno na licu mjesta da pomognemo kako bismo ublažili migracijski pritisak. Pri tome stvaramo mogućnosti za lokalno stanovništvo, na primjer kroz mogućnost privređivanja ili obrazovanja. U budućnosti ćemo započeti sa više određenih programa za reintegraciju povratnika i raseljenih osoba u svoje matične zemlje.\nPLAVČIĆ: Kao ministar vanjskih poslova ste već nekoliko puta bili u službenom posjetu BiH. Vaši posjeti su uvijek u medijima pozitivno ocijenjeni. Koji konkretni koraci u saradnji Republike Austrije i Bosne i Hercegovine su već poduzeti a koji su naredni?\nKURZ: Austrija nije samo sa BiH povezana istorijski i kulturološki nego i ljudski. Više od 200.00 ljudi sa bosanskim korijenima danas živi u Austriji gdje su postali važan dio društva. Istovremeno postoji i veoma dobra privredna saradnja; trgovniski obim između ove dvije zemlje iznosi oko 1 milijarde eura a Austrija je sa 1,3, milijarde eura najveći strani investitor u BiH. Pored izuzetnih bilateralnih odnosa između Austrije i Bosne i Hercegovine, Austrija dosljedno podržava BiH na njenom putu u Europsku uniju. Tome u prilog ide i bilateralni akcioni plan koji sam dogovorio sa Igorom Crnadkom za 2017. godinu a koji sadrži veoma konkretne korake kako Austrija može pomoći BiH na njenom EU putu.\nPLAVČIĆ: Jeste li zadovoljni integracijom Bosanaca i Hercegovaca koji su novu domovinu našli u Austriji nakon posljednjeg rata?\nKURZ: 200.000 ljudi sa bosanskim korijenima živi u Austriji gdje su postali bitan dio našeg društva. Mnogi od njih su i angažovani pri projektu „Zajedno: Austrija“ koji sam inicirao 2011. godine za pozitivan suživot u našoj zemlji. Koliko je uspješna integracija bila i koliko su raznovrsni kontakti danas najbolje pokazuje zajednička austrijsko-bosanska kulturna godina 2016. Sa mnogim događajima u obje zemlje smo pokazali koliko je uska i raznovrsna veza između naše dvije zemlje.\nPLAVČIĆ: BiH je imala lokalne izbore 2. oktobra 2016. Nakon što su izbori u Stocu prekinuti zbog izbijanja tuče, nepravilnosti uočene u Srebrenici te u Mostaru isti već preko 7 godina nisu održani, kakav signal šaljemo EU ako nisamo u stanju organizovati izbore bez problema niti garantovati sigurnost onima koji javno izražavaju svoje stavove a za uzvrat dobijaju prijetnje što je bio slučaj i u Visokom za vrijeme predizborne kampanje?\nKURZ: Redovno održavanje izbora je bitan element u funkcionirajućoj demokratiji. U svakom sistemu postoje mogućnosti za poboljšanje. Želim posebno uputiti na preporuke Ureda OSCE-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR), koji pri svojim misijama nadgledanja izbornog procesa izražva preporuke za cijeli izborni proces. To onda nadležne institucije trebaju i provesti. Na lokalnim izborima 2. oktobra prošle godine Vijeće Europske unije je istaklo kako su izbori uglavnom protekli uredno. U isto vrijeme Vijeće je pozvalo da vlasti Bosne i Hercegovine istraže nastale nepravilnosti i izolirane incidenate nasilja. Mi ćemo i dalje pratiti koji su koraci poduzeti.\nPLAVČIĆ: U Visokom, zajednici sa skoro 40.000 stanovnika i oko 8.000 nezaposlenih, trenutno je aktuelan jedan jedini razvojni projekat „ViLand“ koji će biti finansiran od strane privatnog investitora te osigurati stalna radna mjesta. Koliko je bitan ovakav jedan projekat za malu zajednicu kakvo je Visoko te koliki je značaj ovakvih projekata u zajednicama EU?\nKURZ: Svaki projekat kojim se otvaraju nova radna mjesta i time stvaraju perspektive za bolji život zajednice je dobrodošao i pohvalan, posebno u zemlji sa visokom stopom nezaposlenosti kao i u nerazvijenim regijama. Još ako se takvi projekti kao što je ViLand financiraju posredstvom privatnog investitora to je vrlo značajno jer je njihova održivost u budućnosti sigurnija. Dakako, stabilne institucije i funkcionisanje vladavine prava trebaju osigurati veću spremnost investitora da ulažu u takve projekte.\nIrma Antonia Plavčić / Visoko.co.ba\nOtvoreni kod i principi uređenja zajednice


OI: Lavice gubile minus devet pa umalo napravile preokret protiv Holandije | Aktuelno\nOI: Lavice gubile minus devet pa umalo napravile preokret protiv Holandije\nLavice u četvrtfinale ulaze s velikom nadom, pošto su u velikom stilu završile meč\nLavice, Foto: Luka Nenezić\nRukometašice Crne Gore poražene su od Holandije 30:29 u posljednjem kolu grupne faze Olimpijskih igara.\n”Lavice” u četvrtfinale ulaze s velikom nadom, pošto su u velikom stilu završile meč.\nPotpuno drugačiju sliku prikazale su naše rukometašice u odnosu na meč s Norveškom. Gubile su čak devet razlike, a onda pokazale zašto su tu gdje jesu.\nMarina Rajčić je predvodila odbranu (13 odbrana), razigrale su se djevojke u napadu, smanjile broj grešaka i vratile se u meč.\nU posljednjem minutu stigle su na samo gol zaostatka i na taj način pokazale da imaju čemu da se nadaju pred četvrtfinale.\nOsam golova, četiri sa sedmerca, dala je Jovanka Radičević, po pet su dodale Jauković i Brnović, a Mehmedović i Despotović po četiri puta su se upisale u strijelce.\nNaša selekcija će ako Japan ne pobijedi Norvešku igrati protiv Rusije, a ako se desi ta senzacija rival će biti Švedska.\nHolandija – Crna Gora 30:29 (17:12, 13:17)\n60’ – I to je to. Holanđanke su ipak slavile protiv Crne Gore 30:29. Imale su ”lale” čak devet golova viška (25:16), ali ”lavice” nijesu dozvolile ubjedljiv poraz i do kraja vezale 13 pogodaka uz pet primljenih za konačnih minus jedan.\n55’ – Naše djevojke lepršaju na terenu i nakon novih pogodaka Brnović i Radičević stigle su do minus dva. Vidno je da su Holanđanke otpisale mogućnosti ”lavica” koje su nakon minus devet, vezale 10 pogodaka uz samo tri primljena. 28:26\n50’ – Prišle su ”lavice” na minus četiri i Van der Hejden prekida seriju od pet uzastopnih pogodaka. 26:21.\n48’ – Tri vezana pogotka za naše djevojke u trenucima kada su imale minus devet. Dva puta je bila precizna Despotović i jednom Mehmedović i Holanđani odmah intervenišu tajm autom. 25:19.\n45’ – Smanjile su ”lavice” zaostatak na minus pet, ali je uslijedio novi pad u igri i Holanđanke su uvećale prednost na plus osam. Jedina svijetla tačka u ovim trenucima je Jovanka Radičević koja je postigla šest pogodaka. 24:16.\n40’ – Blago opuštanje u igri ”lala’ ali ”lavice” ne kažnjavaju to baš najbolje gdje je viđen samo jedan pogodak Radičević s linije sedam metara. 20:14.\n35’ – Holanđanke su nastavile tamo gdje su stale i vezale dva gola preko Houšir i Šnelder. Tanja Brnović je prekinula nalet svojim drugim pogotkom, ali Houšir vraća velikih plus sedam. 20:13.\n31’ – Nastavlja se meč i prve u napadu su Holanđanke.\n30 – Prošlo je prvih 30 minuta i Holanđanke vode 17:12 u prvom poluvremenu. Vezale su tri uzastopna pogotka uz samo jedan primljen u zadnje pet minuta i zasluženo imaju plus pet. Mora se uzeti u obzir srećan pogodak Šnelder čija je lopta zatresla okvir i zatekla golmanku Rajčić u lošoj poziciji i odbila se u mrežu.\n25’ – Holanđanke su se konsolidovale i vratile plus tri. Naše rukometašice su opet počele puno da griješe, ali je viđen fenomenalan pogodak Despotović, njen drugi. 14:11.\n20’ – Imale su Holanđanke četiri gola prednosti, ali su ”lavice” našle pravi odgovor, pa su golovima Radičević, Mehmedović i Despotović prišle na samo minus jedan. Stručni štab Holandije je prinuđen na tajm aut. 11:10.\n15’ – Naše rukometašice su počele da griješe u odbrani što Holanđanke itekako koriste. Bont i Grot vezuju dva pogotka za preokret, Jauković izjednačava, da bi Van der Hejden nakon velike greške u tranziciji kaznila novim pogotkom. 8:7.\n10’ – Imale su naše rukometašice plus dva, pa je uslijedilo nekoliko grešaka u napadu na obje strane i ”lavice” drže minimalnu prednost. 4:5.\n5’ – Izjednačena borba na startu meča. Nakon uvodnog pogotka Radičević, dva vezuju Holanđanke preko Bont i Snelder i Majda Mehmedović vraća egal. 2:2.\n1’ – Počeo je meč i prvi napad je za naše rukometašice.\nNakon što su i matematički osigurale plaman među osam najboljih, ”lavice” u ”Jojogi nacionalnoj gimnaziji” igraju protiv Holandije i taj meč će biti prava uvertira pred četvrtfinalne okršaje.\nPodsjetimo se, rano jutros Južna Koreja je remizirala protiv Angole 31:31 i tim rezultatom je Crna Gora i matematički osigurala plasman među osam najboljih i ukoliko trijumfuje protiv favorizovane Holandije u četvrtfinale će ući kao drugoplasirana ekipa iz grupe A.\nU slučaju poraza, naše rukometašice će biti treće u gupi s četiri boda i ako spletom okolnosti domaći Japan savlada favorizovanu Norvešku, zbog boljeg međusobnog odnosa će preteći ”lavice” na tabeli i kao četvrte bi ušle među osam najboljih.\nCrna Gora i Holandija su dosad odigrali četiri međunarodna susreta i obje selekcije imaju po dvije pobjede i u posljednjem susretu su slavile ”lale” u prijateljskom meču prije pet godina 23:13.\nUoči posljednjih mečeva u grupi A, Norveška ima osam bodova, šest ima Holandija, četiri ima Crna Gora, po tri imaju Južna Koreja i Angola, a dva Japan.\nPosljednje kolo grune faze zatvoriće Norveška i Japan od 14:30.\nEKONOMIJA Aktuelno - 16.12.2021-21:35\nBanke su kroz intenzivnu kreditnu aktivnost doprinijele oporavku ekonomije, kaazao je Guverner Centralne banke Crne Gore Radoje Žugić u toku susreta sa ambasadorima Belgije i...\nBojana Popović: Ovo iskustvo značiće nam mnogo za prvenstvo Evrope u Crnoj Gori\nSPORT Aktuelno Sport - 14.12.2021-17:55\nIako ''lavice'' nisu ostvarile visok plasman na Svjetskom prvenstvu, selektorka Bojana Popović ističe da je ovaj turnir poslužio kao priprema za šampionat Evrope, koji...


Od totalitarne demokratije ka libertarijanskoj poliarhiji – Katalaksija\nPoliarhija · Objavljeno 26/05/2007\nDo sada su političke partije i pojedinci na različite načine pokušavali da transformišu državu i primene demokratiju. Vreme je da se prevaziđe institucija države i savremena forma demokratije. Da bi ovo ostvarili, moramo tražiti i otkriti novu paradigmu ličnog i društvenog života koja se ne zasniva na nasilju države već na oslobađanju ljudi, pojedinaca i njihovih zajednica koje omogućavaju neposredno zadovoljenje zajedničkih potreba.\nPolitika kao demokratija\nForma savremene politike u većini zemalja je demokratska. Ne postoji ni jedan političar niti politička partija koji sebe neće nazvati demokratskim. Demokratija je magična reč, a njena magija ima poreklo i u stvarnim istorijskim događajima i u bajkovitim pričama za naivne.\nMagijska aura koja obavija reč demokratija zasniva se na:\nistorijskim razlozima:Određena društva iz prošlosti (na primer, starogrčka Atina, države u ranoj Američkoj federaciji) koja su bila relativno uspešna, navodno su bila demokratska;\nteorijskoj privlačnosti:Mnogi čuveni i poštovani akteri istorije (Ruso, Tokvil, Linkoln, Džeferson, itd.) slavili su vrline demokratije kao najboljeg načina upravljanja društvom.\nTokom XX veka, pojavom masa i masovnih pokreta (socijalizam, sindikalizam) na političkoj i ekonomskoj sceni, sa naglašenim zahtevima za priznavanje njihove uloge i prava, dolazi do sve većeg uticaja demokratije, njenih zahteva i ciljeva. Od tada se u mnogim zemljama politika vezuje za demokratiju ili borbu za demokratiju.\nImajući u vidu značaj koji se pripisuje pojmu demokratije, treba analizirati njegovu:\netimologiju (šta znači reč demokratija),\netiku (šta bi demokratija trebalo da bude), i\npraksu (šta je demokratija u stvarnosti).\nReč demokratija potiče od Grčkog δημος (ljudi, mnoštvo) i κρατος (moć). Ako u vidu imamo najjednostavniji, etimološki smisao reči demokratija, koji označava moć u rukama mnoštva (ljudi), demokratija bi se odnosila na svaku situaciju u kojoj mnoštvo ljudi donosi neku odluku o bilo čemu.\nIz ovoga bi proizilazilo da gomila koja nekog linčuje ili klub bogate gospode(u oba slučaja oni koji poseduju moć) treba da budu shvaćeni kao instance demokratije. Naravno da intuitivno odbacujemo ovako široku primenu pojma demokratije, ali logička doslednost upravo to zahteva u nedostatku dodatnih određenja.\nStoga zaključujemo da se, samo na osnovu etimologije, demokratija ne može smatrati ni za plemenitu niti za progresivnu ideju, već da mora biti dopunjena etikom.\nU svojoj čuvenoj definiciji, Abraham Linkoln je opisao demokratiju kao “vlast naroda, od naroda, za narod” (1863). Jednostavnim rečnikom, ova definicija naglašava činjenicu da je moć u rukama svih (celog naroda) i da je svi direktno sprovode, u zajedničkom interesu.\nPrema ovoj vrlo upečatljivoj definiciji, demokratska organizacija je ona u kojoj je vlast, dakle telo koje vlada i odluke koje to telo donosi:\nsastavljena od svih – to je skupština celog naroda,\ndirektno vršena od svih – odluke donosi ceo narod, i\nu interesu svih – na dobrobit celog naroda.\nU skladu s tim, samo istovremena ispunjenost sva tri uslova:\nopšte lično učešće,\nopšta aktivna uključenost, i\ndovodi do toga da je demokratija poželjna.\nZaista, privlačnost demokratije sledi iz implicitno pretpostavljene istovremene ispunjenosti, ili utiska o ispunjenosti, sva tri navedena uslova. Stoga je neophodno da se pojmu demokratija dodaju ovi strogi uslovi, imajući u vidu da je široko korišćen da označi, sa etičkog aspekta, najbolji način upravljanja društvom, odnosno upravljanje opštim poslovima i rešavanje zajedničkih problema. Usled široko prihvaćene i duboko ukorenjene pozitivne predstave o demokratiji, reč ne bi smela da bude neprecizno upotrebljavana, jer bi u suprotnom mogla da posluži kao maska za sve moguće zloupotrebe.\nSada ćemo proveriti kako demokratija danas stvarno funkcioniše.\nU toku istorije, pojam demokratije je, zadržavajući pozitivni emotivni naboj, postepeno postao nešto sasvim različito od onoga što je Linkoln izrazio plemenitim rečima. Zadržavanje privlačnog imena, uz istovremeno menjanje ili razvodnjavanje oblika i značenja pojma, jedan je od najčešće (zlo)upotrebljavanih trikova u političkoj teoriji i praksi.\nSuprotno njenoj pretpostavljenoj prirodi, stvarnost demokratije, naročito tokom XX veka, karakterišu:\ndelegiranje: Opšte lično učešće (kao što je, na primer, skup svih stanovnika sela koji diskutuju o nekoj temi od zajedničkog interesa) postalo je neostvarivo i nepraktično; prvo sa rastom broja stanovnika gradova, a zatim sa pojavom nacionalnih država koje kontrolišu vrlo veliku teritoriju. Stoga je učešće u političkim aktivnostima za najveći broj ljudisvedeno na samo jedan postupak – izborni proces. Delegiranje odgovornosti preko izbora postalo je pravilo, a građani su isključeni iz stvarne diskusije o stvarima od zajedničkog interesa, izuzev ako izbornu propagandu smatramo nekom vrstom “diskusije”.\npredstavljanje: Nakon nestanka neposrednog, ličnog učešća, bilo je po logici stvari neizbežno da nestane i opšta aktivna uključenost, koja je u osnovi doslednije i potpunije učešće u političkom odlučivanju. Posledica delegiranja je pojava domišljatih pojedinaca koji nude svoje usluge na ogromnom tržištu političkog predstavljanja (reprezentacije) kao plaćeni “glas naroda”. Promišljanje društvenih problema i sprovođenje političkih odluka postalo je povlastica nekolicine osoba koje su delovale u ime mnoštva ljudi. Tako su pravo na (političko) odlučivanje monopolizovali profesionalni političari, dok su građani potpuno isključeni iz politike, izuzev u momentima kada glasaju, svakih nekoliko godina, da bi izabrali svoje “predstavnike”.\nnametanje: Očuvanje i unapređenje opšteg interesa, ako dosledno shvatimo opšti interes kao interes svih ljudi od kojih se narod sastoji, smatra se nepraktičnim i nemogućim u novoj verziji demokratije (delegirana reprezentativna demokratija). U novoj demokratiji, većina vlada u ime takozvanog “javnog interesa”. Skoro da je potpuno izostao prigovor da takozvani “javni interes“ može vrlo lako da bude u suprotnosti da interesom značajnog broja ljudi i da skoro sasvim sigurno nije u interesu svih ljudi. Postizanje opšteg dobra kroz politički proces zamenjeno je nametanjem volje većine svim građanima (stvarne ili fiktivne većine, imajući u vidu izborne sisteme kroz istoriju). Posebni interesi nekih ljudi (takozvane većine) postali su zakonito obeležje demokratije, iako je to povlačilo uništavanje načina života, a ponekad i samog života drugih ljudi (takozvanih manjina). Da bi sprovela svoju volju, “većina” je koristila i oružje, kad god bi manjina pokušala da ode svojim putem (od Amerike u XIX, do Evrope u XX veku).\nUkratko, nova verzija demokratije mogla bi se opisati kao nasilna vlast nametnuta svim ljudima u jednoj zemlji, bez pristanka mnogih od tih ljudi, a koja istovremeno vlada u ime svih tih ljudi.\nNova (lažna) verzija demokratije preovladala je i postala sama suština politike u XX veku, jer su preduslovi za postojanje originalne (prave) demokratije gotovo potpuno nestali. Istorijska je činjenica da su se ideja i praksa demokratije pojavile u nekim od antičkih grčkih gradova, lokalnim skupštinama Vikinga, planinskim naseobinama u Švajcarskoj, u vladavini građana srednjevekovnih gradova i kasnije u gradskom životu Nove Engleske.\nSve ove pokušaje da se društvom upravlja demokratski karakterišu tri uslova:\nmalo: Demokratija se razvila u okviru malog entiteta i što je bila manja po obimu, demokratija je kao eksperiment bila uspešnija i bolje je funkcionisala.\nslobodno: Gradovi u kojima su se pokušaji demokratije javljali bili su ili slobodne teritorije ili teritorije slobodnije nego okolina. Iz tog vremena je izreka “gradski vazduh slobodnije se diše”. Što je grad bio slobodniji, to je njegova vlada bila demokratskija a život u njemu ugodniji.\nograničeno: Ograničena teritorija i ograničena moć intervencije, usmerena samo na mali skup određenih aspekata života odlikovala je odmerene, uzdržane i nenametljive vlade u najboljim demokratskim eksperimentima.\nOve tri osobine klasične demokratije su se međusobno podržavale i jačale. Silom nametnuta ograničenja slobode u jednom gradu navela bi ljude da se presele u susedni, ili da čak osnuju novo naselje, sprečavajući time koncentraciju moći. Suvišno mešanje vladara u živote građana dovodilo je do ustanka i progona vlastodržaca kada postanu prevelika smetnja za građane.\nNestanak preduslova demokratije\nVerovatno je da su sva tri navedena uslova bila ispunjena u vrlo malo slučajeva u istoriji; možda u nekim gradovima Nove Engleske u ranoj fazi kolonizacije Severne Amerike, na primer, ili u nekim planinskim naseljima u švajcarskim Alpima. Izbijanjem Prvog svetskog rata i nastupanjem sveopšte dominacije nacionalnih država, idilična slika gradskog života u malom gradu i odgovarajućoj demokratskoj praksi je potpuno nestala, bar u Evropi.\nUmesto toga, novu realnost nacionalnih država odlikuju sledeći antagonizmi:\nveliko protiv malog: Kult velikog postao je nova vera XX veka: “Veliko je lepo, više je bolje” bi mogao da bude tipičan slogan ovog vremena. Najviši neboder, najveći brod, najveći grad, najbogatija zemlja – superlativi inspirišu nacionalni ponos i propagandu, čak i onda kada su ogromne razmere donosile i ogromne probleme.\nnasilni monopol protiv slobode: Nasilna državna monopolizacija sredstava komunikacija (radio, TV), monopolizacija teritorije (nazvana državni suverenitet), monopolizacija korišćenja moći i nasilja, monopolizacija izdavanja dozvola za obavljanje brojnih delatnosti i profesionalnih zvanja, monopolizacija internog tržišta (protekcionizam); ovo su samo neki aspekti nove verzije demokratije u XX veku.\napsolutno (totalno) protiv ograničenog: Centralizovana nacionalna država neprestano interveniše u svim oblastima privatnog i javnog života, zakonom reguliše sve i svašta i ima apsolutni suverenitet nad svakim i svačim na “svojoj” teritoriji. Takozvani apsolutizam kraljeva “starog režima” izgleda sasvim bezazleno u poređenju sa opsegom moći kontrole i intervencije takozvanih demokratskih država (tj. u rukama njihovih “demokratskih” gospodara) i sredstvima koja su im na raspolaganju da silom nametnu “volju većine”, u stvari – svoju volju.\nOvi novi aspekti čine praktično nemogućim opstanak demokratije kakvu Linkoln opisuje i zagovara. Njeno mesto zauzima sve jača centralizovana vlast, sa sve većom moći intervencije u svakom aspektu društvenog i privatnog života. Uprkos svemu, magičan osećaj vezan za reč demokratija je očuvan, tako da je reč i dalje u upotrebi, iako je pojam koji označava potpuno promenio oblik i sadržaj.\nU suštini, nestanak preduslova demokratije je tokom XX veka doveo do nestanka klasične ograničene demokratije, zasnovane na pojedincima i malim zajednicama i njene zamene savremenom totalitarnom demokratijom zasnovanom na nacionalnim državama i ogromnim birokratijama.\nTotalitarna demokratija označava sistem vlasti zasnovan na nacionalnoj državi i na prećutnom prihvatanju njene svemoći. To znači:\nekskluzivni teritorijalni suverenitet: Država prisvaja vrhovnu moć nad svim stvarima (tj. pravo na eksproprijaciju) i nad svim ljudima (tj. pravo na nametanje) u okviru određene teritorije. Od pokoravanja američkih Indijanaca do razaranja čečenskog grada Grozni, ekskluzivni teritorijalni suverenitet označava isto: pravo države na uništenje svakog entiteta na njenoj teritoriji, koji je makar delimično nezavisan od nje.\nekstenzivni suverenitet u odlučivanju: Država u totalitarnoj demokratiji ima moć da interveniše u gotovo svim aspektima života ljudi u okviru svoje teritorije. Da bi opravdala ovako sveobuhvatnu moć, totalitarna demokratija propagira mit o opštoj volji kao izrazu želja i potreba većine. Preciznije rečeno, mit o opštoj volji znači sledeće: pojedinci su nula, generali su sve (generali: vojna “elita”, politička “elita”, ekonomska “elita” itd.). Moć brojeva u formi većinskog odlučivanja “daje pravo” nekolicini da nametnu svoje odluke o svemu – svima.\nNa ovom mestu možda bi se trebalo setiti da su u prošlosti Sokrat i Isus Hrist, između ostalih, osuđeni na smrt voljom većine ili voljom predstavnika većine. U novijoj istoriji, velika većina podržala je fašizam, nacional-socijalizam i komunizam (da pomenemo samo najpoznatije slučajeve) ili je bila manje ili više voljan saučesnik zlodela koje je državna vlast počinila u ime većine. Tokom istorije, kada je u nečijim rukama bila velika vlast (bio to pojedinac ili organizacija) u bilo kojoj oblasti, gotovo uvek su činjeni zločini i nedela.\nU drugoj polovini XX veka, mnoge države izgubile su deo svojih agresivnih manira ali i dalje ostaju velike organizacije sa monopolom moći koju koriste apsolutistički. Drugim rečima, kozmetičke promene ka liberalnijoj praksi vladanja samo prikrivaju totalitarnu demokratiju, čije se brutalno lice otkriva u kriznim situacijama i iznova potvrđuje postojanje etatističke moći na uobičajene načine: bombardovanje, razaranje i premlaćivanje.\nDemokratija kao državokratija\nTokom XX veka, društvo je postepeno ugušeno jer je država napala i okupirala sav prostor koji su ljudi nekada koristili pojedinačno ili dobrovoljno saradjujući. Totalitarna demokratija je zato sinonim za demokratiju u vreme etatizma; totalitarna demokratija se može nazvati i državokratijom. Da parafraziramo Linkolna: vlast države, od države, za državu.\nGlavne karakteristike totalitarne demokratije tj. državokratije, su:\nminokratija: Lično osećanje nemoći da se politička situacija promeni glasanjem za političke partije, stvorili su kod glasača beznađe i odbojnost: sve partije govore isto a isto i rade. Velika izborna apstinencija ima za posledicu da dobro organizovana manjina može, koristeći državnu moć, da kontroliše celo društvo. Na primer, ukoliko samo 60% upisanih birača zaista i glasa, u većinskom sistemu sa dve partije 31% glasačkog tela može da nametne svoju volju na preostalih 69% glasača; a ako su u konkurenciji tri partije, 21% može potpuno da vlada zemljom. Tako svega 21% glasača može doneti jednoj partiji ogromnu parlamentarnu većinu, koja omogućava usvajanje zakona, čak i kada za to ne glasaju ni svi predstavnici same te partije. Malobrojno partijsko jezgro tako stiče moć da odlučuje i silom nametne svoje odluke svima, dok je uloga parlamenta samo da obezbedi masku “demokratičnosti” (legalno pokriće za ničim ograničeno delovanje) i paravan (zaštitu od neželjenih pogleda spolja). Dalje, američkog predsednika, čija se neverovatna moć prostire na čitav svet, može izabrati manje od 30% biračkog tela (Regana je 1980. izabralo 27%). Na izborima za predstavnike u američkom Kongresu, telu koje navodno bira većina punoletnih građana, 1978. godine je glasalo svega 35% birača. U Velikoj Britaniji 1974. godine, Radnička (Labour) partija je stekla parlamentarnu većinu sa svega 39,2% glasova. 1983. godine, Konzervativna partija je dobila 61% predstavnika Donjeg doma sa svega 43% glasova. Situacija se od tada dodatno pogoršala sa daljim padom izlaznosti i sve većom apstinencijom birača.\nmediokratija: Totalitarnom demokratijom dominiraju lideri koje podržava i okružuje svita mediokriteta (okružuju se ljudima podaničkog mentaliteta). Posledica toga je da, pre ili kasnije, na uticajne pozicije dospevaju kompletni idioti. A kada kompletan idiot dobije veliku moć, on predstavlja ogromnu opasnost za mir i dobrobit društva (kao primer može da posluži predsednik i/ili premijer bilo koje države). Mediokritetstvo postaje pravilo, beskonačno odlaganje svega je stalna praksa, a neograničena neodgovornost jedna od privilegija koje donosi totalitarna demokratija. Sa mandatom dobijenim glasanjem kao pokrićem, političar dobija blanko ček da rasipa sve resurse i unosi haos u društvo, a da za to nikada i nikome ne odgovara.\nbirokratija: Država i političke partije koje dominiraju državom sastoje se od profesionalnih političara, ljudi čija je jedina delatnost u životu bavljenje politikom i državnom administracijom. U tome je stvarna moć, koja omogućava postojanje i neprekidno funkcionisanje totalitarne demokratije. Uloga birokrata je, jednostavno, da upravljaju ljudskim životima; oni će se staviti u službu svakoga ko im omogući da to čine, tj. svakoga ko ne dovede u pitanje njihovu egzistenciju. Birokratija je stub-nosač totalitarne demokratije.\nNakon totalitarne demokratije: poliarhija\nEkskluzivniisveobuhvatnisuverenitetdržavesve više nakrajuXXveka jepodložanpromenama. Pa ipak, i dalje nas koči prazna reč – demokratija – i zastareo sistem koji državna propaganda naziva najvećim dostignućem čovečanstva, odnosno najboljim mogućim sistemom organizacije društva.\nStvarnost je potpuno suprotna od propagande. Ova revidirana verzija demokratije, u realnosti mino-medio-biro-kratija, jednom rečju monstruozna državokratija, je zaostala i zastarela organizaciona forma, koja preživljava samo zahvaljujući inertnosti mnogih ljudi i prevari manjine (ponekad relativno brojne manjine) kojoj je u interesu da nastavi svoju parazitsku egzistenciju. Ljudi izvan državne birokratije su uglavnom nesvesni činjenice da su zarobljenici države.\nPojedincima i grupama ljudi koji žele da se pitaju, koji žele da upravljaju svojim životima, danas demokratija nudi jedan jedini odgovor: hajde da organizujemo još jedne izbore. Izbore čiji će rezultat biti neograničena vlast u rukama istih ili sličnih neodgovornih “predstavnika” naroda, izabranih od sve malobrojnije manjine i spremnih da svima nametnu još smrtonosnije zapovesti u formi zakona.\nZa prevazilaženje konfuzije do koje dolazi usled krađe i zloupotrebe magične reči “demokratija” možda će biti neophodno da i samu reč odbacimo. Da bi to postigli, ne treba nam nikakva revolucija – revolucije su uvek nasilne. Potrebna je lična re-evaluacija, tiha ali temeljna preorijentacija uma, osećanja i delovanja motivisanih, svesnih, odgovornih pojedinaca i grupa takvih ljudi. Da bi bila stvarna i efektivna, demokratija mora da zadovolji neophodne uslove ograničenog obima, poštovanja individualne slobode i, iznad svega, uzdržavanja od mešanja u privatne živote ljudi čak i pod izgovorom da se to čini “u ime naroda”.\nPogodnija reč za demokratiju budućnosti je možda “poliarhija” (grčki, otprilike: mnoštvo različitih “vlasti”), jer izražava ideju koegzistencije različitosti bez sukoba. To je moguće samo ukoliko su zadovoljena pomenuta tri neophodna uslova (ograničen obim, individualna sloboda, uzdržavanje od nasilne intervencije).\nSavremena demokratija, posebno predstavnička demokratija, zasniva se na dominantnoj većini i potčinjenim manjinama. Poliarhija prevazilazi sukob između većine i manjina, jer na mesto inherentnog antagonizma većine i manjine postavlja ideju prihvatanja različitosti, dostojanstva i tolerancije bilo kog entiteta koji svoju volju neće nametati drugima i time ponovo stvarati sukob.\nPoliarhija vodi napuštanju ideje centralizovane države, jedne i nedeljive. To je pokret ka emancipaciji pojedinaca koji slobodno formiraju zajednice, mnogobrojne i fleksibilne. Nasuprot maksimi E pluribus unum (“iz mnoštva – jedno”) poliarhija je “iz jednog – mnoštvo”.\nPoliarhija je mreža organizacija odgovarajućeg obima (najčešće malih), zasnovanih na\nlokalnim tradicijama, i\nspecifičnim i opštim pravilima,\nkoje omogućavaju i potpomažu\noslobođenje individua: Tehnološki napredak dostignut krajem XX veka obezbeđuje ljudima slobodno vreme koje mogu da posvete građanskom životu (specifičnim zajedničkim interesima). U sprezi sa kulturnim napretkom, ovo znači da možemo da napustimo delegiranje ovih poslova profesionalnim političarima (ljudima kojima je profesija predstavljanje građana) i da svoje probleme sve više sami rešavamo. Problemi i rešenja treba da budu: a) ograničeni na ono što zanima i ima uticaja na dotične pojedince, i b) ograničeni prirodnim pravima i slobodom drugih pojedinaca. Ovo znači, na primer, da mora biti odbačen veliki broj represivnih zakona koji ograničavaju ponašanje koje se tiče pojedinca i koje nikom drugom ne šteti, dakle zakona čiji je jedini cilj da ograniči slobodu kretanja, naseljavanja i uopšte, da ograniči nenasilno delovanje ljudi.\noslobođenje zajednica: Zajednice nastaju dobrovoljnim povezivanjem sklonosti i nastankom bliskosti među pojedincima (koji ne moraju da budu na malom prostornom rastojanju). Jedna od uloga zajednice je da rešava probleme i nalazi rešenja: a) ograničena na ono što se tiče pripadnika dotične zajednice, i b) ograničena prirodnim pravima i slobodom drugih zajednica.\nSvaka zajednica u poliarhiji mora da poštuje prava i slobodu svojih članova:\nda je napuste: mogućnost da se jedna zajednica napusti i da se eventualno priđe drugoj, bilo gde na svetu;\nda se razlikuju: mogućnost da neko od pravila i običaja zajednice ne poštuju, pod uslovom da time ne oštećuju nikoga;\nda se izdvoje: mogućnost za grupu ljudi da zajedno napuste jednu zajednicu i da eventualno formiraju novu;\nda se povezuju: mogućnost da formiraju veze sa onima koji pripadaju drugim zajednicama (na primer, kada rešavaju probleme od opšteg interesa);\nda odrede pravila: mogućnost da odrede uslove delimične pripadnosti zajednici, tako da to ne povređuje prirodna prava ljudi (na primer pravo na slobodu kretanja, naseljavanja, delovanja u širem smislu).\nDo sada su političke partije i pojedinci na različite načine pokušavali da transformišu državu i primene demokratiju. Vreme je da se prevaziđe institucija države i savremena forma demokratije. Da bi ovo ostvarili, moramo tražiti i otkriti novu paradigmu ličnog i društvenog života koja se ne zasniva na nasilju države već na oslobađanju ljudi, pojedinaca i njihovih zajednica koje omogućavaju neposredno zadovoljenje zajedničkih potreba. Neophodan uslov za to je slobodno eksperimentisanje, učenje na greškama i preuzimanje uspešnih rešenja između pojedinaca i zajednica, kako bi bilo moguće otkrivanje novih i boljih načina rešavanja starih i novih problema i kopiranje uspešnih rešenja. Na taj način će ponovo biti otvorena mogućnost razvoja čoveka i čovečanstva.\nTekst “From totalitarian democracy to libertarian polyarchy” preuzet je sa sajta www.polyarchy.org. Prevod i dorada: Andrej Stanimirović


Damjanović o sastanku dijela opozicije: To okupljanje nema legitimitet! - Borba\nDamjanović o sastanku dijela opozicije: To okupljanje nema legitimitet!\nŠef posebnog poslaničkog kluba Aleksandar Damjanović izrazio je, kako navodi, “jednu vrstu zadovoljstva što je na jučerašnjem sastanku dio opozicije uputio zahtjev za formiranje tehničke vlade, skoro godinu kasnije nego što su to tražili poslanici koji sada čine posebni klub”.\nOn je ponovio da je razlog što se nije odazvao pozivu predsjednice SDP-a Draginje Vuksanović Stanković, “otimanje mjesta u odboru za reformu izbornog zakonodavstva, koje pripada klubu, od strane Demokratske Crne Gore, a uz pomoć DPS-a”.\nU izjavi za Antenu M dodaje da je jučerašnji sastanak imao problematičan legitimitet.\n“U smislu neučestvovanja većeg dijela opozicije, odnosno šest parlamentarnih partija sa dvije trećine opozicije”, dodao je Damjanović.\nŠto se tiče samih zaključaka sa sastanka, Damjanović je izrazio “jednu vrstu zadovoljstva”.\n“Zato što je ono što smo zastupali mi u posebnom klubu poslanika još u oktobru prošle godine, evo sada se, nakon godinu, zastupa od strane maltene svih opozicionih partija.\nBili smo usamljeni kada smo u oktobru tražili tehničku vladu, i to je bio razlog neučestvovanja u odboru. Sada vidimo da se gotovo svi nadmeću u tome ko će prvi tražiti tehničku vladu, kao način da se kontrolište izborno zakondavstvo i obezbijede fer uslovi za slobodne izbore”, rekao je Damjanović.


Tusk: Razjasniti sve probleme - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Tusk: Razjasniti sve probleme\nTusk: Razjasniti sve probleme\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk danas je u Briselu u razgovoru sa predsednikom Crne Gore Milom Đukanovićem ocenio da su protesti koji se ovih dana dešavaju u Crnoj Gori normalni i tipični za demokratsko društvo.\n0Piše: FoNet 06. marta 2019. 21.11\n„To nije problem, to je deo normalnog funkcionisanja demokratskog društva. Od suštinskog interesa za Crnu Goru je da se svi problemi razjasne“, rekao je Tusk, navodi se u saopštenju kabineta predsednika Crne Gore.\nTusk i Đukanović su se saglasili da su i problemi sa kojima se suočava Crna Gora i zemlje regiona prilika za dalje snaženje i izgradnju efikasnih državnih institucija, vladavine prava, što je najbolja preporuka za napredak u integracijama.\nĐukanović je kazao i da je budućnost zapadnog Balkana bez alternative – evropska i evroatlantska.\n„Zapadni Balkan nema privilegiju da ima drugi izbor, imajući u vidu istorijsko nasleđe koje nas upućuje da je između evropske i evroatlanstke perspektive regiona i njene stabilnosti znak jednakosti“, rekao je Đukanović i dodao da u tom kontekstu, Crna Gora kreira svoju državnu politiku kao promoter evropskih i evroatlantskih vrednosti u regionu.\ncrna gora, donald tusk, milo djukanovic


IDA apartman Beograd centar « StanNaDan Beograd\nIDA - Centar, Ilije Garašanina\nStudio apartman za četvoro preko puta bazena na Tašmajdanu. Strogi centar beograda i šetačka zona nalaze se na svega nekoliko minuta pešice.\nStan za rentiranje IDA je jeftin apartman u centru Beograda, lociran nadomak Tašmajdanskog parka. Ovo je šarmantno i komforno prenoćište, predviđeno za najviše troje posetilaca. Enterijer je usmeren na praktične akomodacije i funkcionalnost, uz nekoliko interesantnih detalja. Glavna prostorija je simbolično podeljena na dnevni i spavaći deo. Sa jedne strane imamo jednostavan bračni krevet, kabinetić, lampu i ukrasno ogledalo. Drugi deo sobe popunjava udoban trosed, kafe-stolić, komoda i polica. Umetnička slika i šareni jastučići fino su oplemenili ambijent. LED TV i mini muzička linija su na raspolaganju, tako da zabavnih sadržaja neće manjkati. Dodajmo da se sofa može razvući i poslužiti kao ležaj za jednu osobu. U trpezariji susrećemo manji sto sa rasklopivim stolicama, ali i neobičan kafe-kutak. Naime, u ugao sobe postavljena je fotelja, stolić i polica sa ukrasnim duborezom i knjigama. Zaista prijatno mesto za pićence i opušteno ćaskanje. Kuhinjska niša sadrži nekoliko ormarića, ugradni rešo i ketler, što je sasvim dovoljno za pripremu laganog jela ili toplog napitka. Kupatilo prezentuje kvalitetne pločice i odličan izbor prateće opreme. Veš mašina, bojler, tuš kabina, čisti peškiri i osnovne sanitarije spremni su za naše klijente. Za predah na svežem vazduhu možete iskoristiti balkon sa kog se pruža pogled na sportske objekte i Crkvu Sv. Marka.\nOvaj deo Beograda je poznat svakome ko se makar jednom obreo u centru prestonice. U blizini je bazen Tašmajdan, Pravni fakultet, Mašinski fakultet, Vukov spomenik i uvek prometni bulevar Kralja Aleksandra. Pedesetak metara niže je Palilulska pijaca i ulica Kraljice Marije sa brojnim kafićima i restoranima. Zgrada Politike, Dom Omladine i Trg republike su na par stanica vožnje gradskim prevozom. Ukoliko Vam je potreban povoljan smeštaj za dvoje u Beogradu, apartman na dan IDA je prava adresa. Dobrodošli!\n€ 31 € 31 € 29 € € €\n€ 43 € 42 € 41 € € €


STRUČNJACI I SINDIKATI: DRŽAVA JE NAJODGOVRNIJA ZA AGONIJU KRUŠIKA - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > STRUČNJACI I SINDIKATI: DRŽAVA JE NAJODGOVRNIJA ZA AGONIJU KRUŠIKA\n10/03/2020 10/03/2020 908Ostavi komentar na STRUČNJACI I SINDIKATI: DRŽAVA JE NAJODGOVRNIJA ZA AGONIJU KRUŠIKA\nAko je suditi prema poslednjoj izjavi predsednika Srbije Aleksandra Vučića, svu odgovornost za proizvodno – poslovno – finansijsku agoniju Krušika, zbog koje je on (Vučić ) prekjuče hteo da „iskoči iz kože“, snosiće aktuelno poslovodstvo valjevske vojne fabrike, predvodjeno generalnim direktorom Vladanom Lukićem.\nGostujući na jednoj domaćoj televiziji, Vučić je sinoć, odmah nakon posete valjevskoj fabrici ,rekao da će „zbog problema u poslovanju Krušika odgovornost morati da snosi tamošnje poslovodstvo, jer poslovni planovi nisu bili stručni“. Kazao je i da do problema nije došlo samo zbog afere, odnosno podataka koje je iznosio Aleksandar Obradović, već i zbog „pogrešnih računica i pogrešnih planova“ u poslovanju.\nDo 2018. sve je “išlo perfektno“, rekao je Vučić, navodeći da je rukovodstvo tada dovelo značajno veći broj zaposlenih očekujući pogrešno da će ugovori biti na istom velikom novou. To se, prema njegovim rečima, može svakom dogoditi, nije namerno, ali nije bilo stručno, tako da će se za to morati da se odgovara, što je “na nadležnima da utvrde“…\nDa li svesno ili ne, tek predsednik Vučić je sinoć ostao nedorečen, pošto nije precizirao da li odgovornost za aktuelno beznadje u Krušiku snosi samo akteuleno poslovodstvo, ili i fabrički menadžmenti i generalni direktori i pre Vladana Lukića i njegove ekipe. Bivši generalni direktor Krušika Mladen Petković, na primer, koga uzbunjivač Aleksandar Obradović, kao i pojedini sindikalni lideri u valjevskoj fabrici vide kao najodgovornijeg za trenutnu situaciju i “dužničko ropstvo” u kojem se Krušik nalazi, a kojeg je Vučić, tvrdnjom da je do 2018. , (kad je Petković prekomandovan u Zastavu oružje), sve “išlo perfektno”, kako se čini, nastoji da abolira od odgovornosti.\nVladan Lukić svakako da mora da snosi odgovornost za stanje u fabrici, ali daleko od toga da je on jedino odgovoran. Kad govorimo o poslovodstvima, svakako je da je Mladen Petković, koji je direktor Krušika bio od 3. januara 2014. do 16. novembra 2018., kad je unapređen postavljanjem na čelo Zastave oružja, najodgovorniji za kolaps Krušika. Zašto? Pa zato što se za njegovo ime vezuje zapošljavanje armije od oko 2000 partijskih “kadrova” SNS iz Uba, Lajkovca, Mionice i drugih gradova i varoši širom Srbije. U tom partijskom zapošljavanju koje je, pored svega ostalog, dokrajčilo poslovanje Krušika, ključnu ulogu imao je predsednik Izvršnog odbora SNS, gradonačelnik Uba i Vučićev kum Darko Glišić, što Vučić u svojim izjavama takodje ne pominje, kaže jedan od predstavnika zaposlenih u Krušiku za list DANAS i Glas Šumadije.\nDodaje da se ime Mladena Petkovića vezuje i za saradnju sa povlašćenim trgovcima oružjem koji su proizvode valjevske fabrike, prema dokumentaciji koju je javnosti dostavio uzbunjivač Obradović , kupovali po fabričkim cenama, neretko i ispod njih, a u saudijskoj Arabiji i Emiratima ih prodavali i po dva puta skuplje.\nOdgovornost za stanje u kojem je Krušik danas mogao bi da snosi i menadžment koji je fabriku vodio pre MladenaPetkovića, predvodjen generealnim direktorom Jovanom Davidoviće,koji je na toj funkciji bio od 2004. do kraja 20013.,nakon čega ga je Petković oterao iz preduzeća. Mnogi radnici Krušika još uvek se dobro sećaju da je Petković, početkom januara 2014., odmah po dolasku u fabriku, tri dana zaredom držao sastanke za zaposlenima i obaveštavao ih da mu je prethodno poslovodstvo ostavilo dug od 50 miliona dolara. Ako je to tačno, onda bi utvrdjivanje odgovornosti za situaciju u Krušiku moralo da krene još tamo od početka 2000-tih, navodi naš sagovoir nik.\nStručnjaci iz Zastave oružja ističu, pak, da za stanje u bilo kojoj domaćoj vojnoj fabrici, samim tim i u Krušiku, ne mogu da snose samo predstavnici poslovodstva. Naprotiv, istovetnu, ako ne i veću odgovornost za njihovo poslovanje imaju fabrički nadzorni odbori, a time i Ministarstvo odbrane koje predlaže i Vlada Srbije koja imenuje njihove članove u svim značajnim domaćim vojnim fabrikama, čiji je većinski vlasnik država.\nDirektor Zastave oružja, a tako je, koliko znamo, i u Krušiku, Prvom partizanu i drugim vodećim fabrikama namenske proizvodnje, bez saglasnosti nadzornog odbora može da potpiše ugovor u vrednosti do milion evra. Za sve ugovore uznad te sume, neophodna je saglasnos nadzornog odbora. Taj organ upravljanja verifijuje zavrpni račun koji potom usvaja Skupština akcionara preduzeća koji, s obzirom da su fabrike u državnom vlasništvu, opet čine predstavnici države. Poslovanje vojnih fabrika tako je pod strogom kontrolom države, ili bi tako trebalo da bude. Otuda je i odgovornost predstavnika države za poslovanje fabrika koje su u njenom vlasništvu – najveća, kaže sagovornici našeg lista, napominjući da, kad se sve to zna, donekle čudi jučerašnje iznenadjenje predsednika Vučića i njegovih saradnika iz državnog vrha rezultatima poslovanja Krušika.\nIMA LI ODGOVORNOSTI MINISTRA VULINA?\nMogao je predsednik Vučić juče u Krušiku da pita ministra odbrane Aleksandra Vulina, da li je i koliko za trenutnu situaciju u Krušiku odgovoran i Zoran Lazić, državni sekretar u Ministarstvu odbrane i predsednik Nadzornog odbora Krušika od jeseni 2018. do septembra 2019. Lazića je, koliko nam je poznato, u Ministatstvo odbrane doveo upravo ministar Vuilin, a uveliko je indikativno da je iz NO Krušika otišao u septembru prošle godine, odnosno u vreme kad su počele da cure informacije o poslovanju fabrike, kažu predstavnici radnika Krušika, naglašavajući da su se sindikalci Laziću, povodom situacije u Krušiku, obraćali i kao članu NO te fabrike i kao državnom sekretar u MO.\nFotografija: Ministarstvo odbrane\nTagovi: Aleksandar Obradović Krušik Valjevo\nSZS: NESPOSOBNOST I AROGANCIJA REŽIMA DOVODE U PITANJE ZDRAVLJE GRAĐANA


Dodikovi puleni prijete – PRAVDA – ISTINA\nDodikovi puleni prijete\nJedan od jastrebova režima koji ovih dana prijete Davoru Dragičeviću i članovima grupe “Pravda za Davida” je i izvjesni Aljoša Nikšić Cvele iz Banjaluke, koji se na svom Fejsbuk profilu pohvalio i ručnim raketnim bacačem “Zolja” u ličnom vlasništvu!\nKako to i priliči kukavicama, Aljoša Nikšić je vođi grupe “Pravda za Davida” Davoru Dragičeviću prijetio na Fejsbuku:\n– Ti Davore Dragičeviću,čovječe koji ne žališ svoje dijete kao pravi pravoslavac, tebi se kunem da nećeš biti tu tog famoznog 14. novembra. Mogu samo da vam poručim,vama izdajicama srpskog roda, da u vrlo skoro vrijeme dolazimo na Trg mi, mi najzaslužniji za Republiku Srpsku. I ti si Davore zaslužan, ali si se isto tako i posrao po RS i po svima nama. Ljudima su ginuli i po troje djece, ali nikad nisu psovali R. Srpsku i Pravoslavnu crkvu. Polako uspostavljam vezu sa svim patriotama da dođu na Trg Krajine na određen datum, a sa tim dolaze i naša djeca, majke, sestre, tetke, strine, stričevi, ujaci i da ne nabrajam dalje. Poješćemo nepravdu. – naveo je Nikšić u svojoj objavi na FB od 14. oktobra, koju je između ostalih, lajkovao i SNSD-ov Srđan Mazalica.\nNikšić, očito, ima i političke ambicije koje nikako da ostvari, ali zato ga u SNSD koriste za prljave poslove. Koliko je naivan u svom “žrtvovanju” za SNSD, sam je priznao u jednoj od objava:\n– Kad sam svojevremeno pitao predsjednika Dodika: “Zašto mi stalno ne dozvoljavate da se kandidujem za poslanika? Narod me voli,pokupio bih dosta glasova za stranku”, Dodik mi je odgovorio: “Zato što bi ti u predizbornoj šutnji na g***** progovorio”.\nZanimljivo je da je Nikšić prijetio na društvenim mrežama i najavio dolazak na Trg Krajine istovremeno kada i “Istočna alternativa”, koja je najavila kontraproteste, a najavu prenijela i Novinska agencija SRNA.\nKako su mu bile malo samo “verbalne” prijetnje, na svom profilu je ponovio i fotografiju objavljenu prije dvije godine, na kojoj s balkona “nišani” ni manje ni viđe – ručnim raketnim bacačem “Zolja”.\n– Ovo je naša zolja, nije SDS izdajnička, naveo je Nikšić na FB.\nBilo bi korisno i po zakonu obavezno da se MUP RS pozabavi ovim prijetnjama i da provjeri da li je ta “Zolja” još uvijek neiskorišćena, ili je možda u međuvremenu ispaljena u Banjaluci!\nOtkrijte istinu o ubistvu Srđana Kneževića


Poslao: Sre Apr 01, 2020 2:43 pm Snimi Poruku\nUsled pronalaska jos jednog koji je cucao na terasi, doslo je do promene plana, nece biti kozicnjaci u ovim sad sto su u DSM-u (tu ce dolaziti selektovani primerci) vec ce biti u ovom malo vece litraze..\n..koji trenutno ima lep tepih od riccie, ali cekam da se osusi pa da se prelije sljunkom da ima sto vise organske materije da se alge hrane, bice dodato i par saka supstrata za cvece, pa kad se alge razbujaju upadaju divlji primerci kozica i krece preobrazaj i menjanje boje.\nUnapred hvala gotika na kozicama.\nPoslao: Ned Apr 05, 2020 9:22 pm Snimi Poruku\n40 dana od starta..\nBilo potapanje danas da se vidi gde sta da se doda, oduzme, prepravi, pokupi prasina (vidi se na povrsini vode koliko ima prljavstine iako je emerzno pod folijom)..\nHelferi izbacio pristojan pelcer, ali ce mu trebati jos mesec dana ako ne i vise da izbije iza panja..\nBucephalandra i dalje u pronalazenju svoje boje izbacuje gomilu mladih listova i na sve strane se siri..\nHC i posle stanja suse gde je trebao da propadne povratio se i krenuo da raste, nemam pojma sta ce biti sa njim, al za sad neka ga tu..\nPosle 70 dana..\nPotopljen i on da se ocisti od prljavstine i vec primecene greske sta gde treba da se menja, vadi i dodaje..\nPoslao: Uto Apr 21, 2020 3:27 pm Snimi Poruku\nBucephalandra se narvno siri li siri..\nHelferi ne zabusava..\nFissidens raste emerzno..\nLagano, ali siguro, bez naglih promena sem kod monosoleniuma koji sa malo toplijim vremenom pocinje brze da se siri, al nije strasno za sad, moze i brze..\nPoslao: Čet Apr 23, 2020 11:05 am Snimi Poruku\nA baš mi se učinilo da te nema neko vreme, kad...\nKoliko planiraš da traje eksperiment? Mislim, pre sipanja vode itd.\nPoslao: Pet Apr 24, 2020 9:56 am Snimi Poruku\nPlan je da bude 100 dana u DSM u i da se azurira svaki 10 dan kako napreduje, posle toga se puni vodom dodaje HF-100 i ubacuju cherry shrimp, svetlo se smanjuje sa 10h na 8h i ide na duplo jace tj sa jedne Philips od 8W prelazi se na dve od po 8W, narednih 20 dana zatim se dodaju teodoxusi i svetlo prelazi na led sijalicu od 13W.\nDSM metoda je da se svaki dan vlazi jednom dva puta dnevno, nekad i preskocim dan dva, ali bitno je da svaki 20 dan napunim do vrha svezom vodom i ostavim ceo dan da odstoji pa uvece izbacim svu vodu napolje da prasina koja se navata u toku tih 20 dana bude uklonjena iz akvarijuma da se ne bi pojavile alge pre vremena u malo vode sto ima po dnu i da se izbaci ta ustajala voda koja se nagomila usled prskanja i vlazenja. Jos malo pa "krece u rad" u submerznom..\nAkvaristika forum » Akvarijumi Idi na stranu Prethodna 1, 2, 3 ... 11, 12, 13