Tales from the Loop: melanholični biser - oradio.rs\nBez ikakve pompe ili ozbiljnije marketinške kampanje na društvenim mrežama, na striming portalu Amazon pojavila se serija Natanijela Halperna "Tales from the Loop" (Priče iz Petlje), nostalgični naučno-fantastični biser iz maštovitog asortimana alternativnih istorija.\nSmeštena u sedamdesete godine prošlog veka, priča prati stanovnike malog izolovanog gradića na nepoznatoj lokaciji koji žive iznad "Petlje", mašine izgrađene da otključava i istražuje misterije univerzuma.\nBez obzira na to da li rade u Petlji ili su porodičnim vezama povezani s njom, svi ti ljudi žive normalne živote koji su povremeno presecani nadnaravnim pojavama, neobjašnjivim fenomenima koji im bitno menjaju realnost.\nTo bi u najkraćim crtama bio siže ove serije koja je nastala po uzoru na istoimenu knjigu mladog i veoma talentovanog švedskog crtača Simona Stalenhaga iz 2014. godine. Priče Simona Stalenhaga su izuzetno uspešan crowd-founding projekat, koji čitaoca vodi na naučno fantastično kroz razne krajeve Zemlje: od malih mesta u Švedskoj i pustinja Nevade, do hladnoće Sibira. Sve su to mizansceni kojima dominiraju napušteni roboti, stim pank vozila i mašine, dok dinosaurusi i druga bića lutaju putevima i poljima.\nHalpern je, dakle, od Stalenhaga usvojio estetiku, pozvao ga da dizajnira neke od zgrada, mašina i robota za seriju i osmislio osam epizoda jedinstvene priče u kojoj je nadrealne i naučno-fantastične motive iskoristio samo da bi ispričao baladu o nekim od najdubljih poriva i želja u ljudskom biću.\nPetlja je u ovoj seriji tek povod za druge scenarije, varnica potrebna da se pokrene mašina. Putovanje kroz vreme, odlazak u drugu dimenziju, sposobnost da se zamrzne trenutak koji nam znači. Zamena tela, veštački život, samo su neki od motiva kroz koje su u ovoj seriji ispričane priče o ljudima koji, opterećeni njima, tragaju za ljubavlju, boljom životnom šansom, večnim životom, osobama bez kojih se ne može… Naučna fantastika je tu samo da pokrene i začini radnju.\nSvaka od epizoda ima glavnog aktera, a svaki od njih je u nekim drugim epizodama tek statista. Radnja se u ovoj seriji odvija veoma sporo, akcenat je na introspekciji likova, na građenju njihovih mana i vrlina. Osećaj dok se gledaju "Priče iz Petlje" identičan je osećaju gledanja art filmova koji dominiraju festivalima poput Sandensa i već kod tog podatka jasno je da autori nisu ciljali uobičajenu i većinsku SF publiku, već su se trudili da ispričaju osam veoma intimnih priča.\nVrednost ove serije leži i u činjenici da je je glumački deo odrađen vrhunski, da su vizuelna rešenja impresivna, kao i produkcija. Sama priča ima svojih nedostatka i nedorečenosti, ali je jasno da su reditelji bili spremni da žrtvuju malo akcije zarad drugih čulnih iskustava.\n"Priče iz Petlje" su prepune melanholije koja nas, iz nekog čudnog razloga, ostavljaja sa osećajem zadovoljstva na kraju, čak i u pričama koje nemaju srećan kraj. Iako je svaku epizodu režirao drugi reditelj (i Džodi Foster je među njima) serija je zaokružena, baš kao što bi svaka "petlja" morala da bude: tamo gde je priča inicirana i završila se.\nI, na kraju, serija "Tales from the Loop" neće biti naširoko popularna, teško da će doživeti još jednu sezonu, ali za onaj deo publike koji poštuje artistički način pričanja priče, centriran oko kvalitetno osmišljenih likova i njihovih želja i poriva, pred sobom imaju poslasticu koja ima sve preduslove da postane kultna jednog dana.\nRidlijeva vizija sveta kojeg je ubila religija\nNajava da će Ridli Skot režirati seriju "Raised by wolves" čija je priča usmerena na androide koji razvijaju čovečnost, ostavila…


Intervjui Archives - Stranica 4 od 42 - Sportske novosti\nNaslovna Intervjui Stranica 4\nKlop: Skoro, pa savršeno\nIntervjui Holiday - 24 aprila, 2018\nLiverpul je u prvom polufinalnoj utakmici Lige Šampiona pred svojim fanovima sa ubedljivih 5:2 savladao italijanskog predstavnika, Romu i tako došao veoma blizu plasmana u veliko finale. Trener "Redsa", Jirgen Klop nakon utakmice je izjavio da je njegov tim odigrao sjajnu...\nLevandovski: Real je favorit, ali…\nNapadač Bajern Minhena, Robert Levandovski smatra da je Real Madrid favorit u njihovom polufinalnom duelu u Ligi Šampiona, ali da svakako njegov tim ima svoje šanse za plasman u veliko finale. "Kada dva puta zaredom osvajate trofej u Ligi Šampiona, tada je sasvim...\nStrotman: Spremili smo posebnu taktiku za Salaha!\nIntervjui Holiday - 23 aprila, 2018\nNa veliko iznenađenje fudbalske javnosti, Roma je uspela da se plasira u polufinale Lige Šampiona u kojem će igrati protiv engleskog velikana, Liverpula. Vezista "Vučice", Kevin Strotman zna da njegovom timu najveću opasnost predstavlja njegov nekadašnji saigrač u rimskom klubu, a sada...\nAlegri: I dalje smo lideri prvenstva\nJuventus je igrao na remi protiv Napolija u derbiju kola, ali je njihova "ziheraška" igra kažnjena na najgori mogući način, jer je štoper gostiju, Kalidu Kulibali u samoj završnici utakmice doneo veliku pobedu gostima. Šef stručnog štaba "Stare Dame", Masimilijano Alegri izjavio je...\nSari: Ovo je velika satisfakcija!\nIntervjui Holiday - 22 aprila, 2018\nNapoli je pogotkom u 90. minutu igre stigao do minimalne pobede na gostovanju protiv Juventusa (0:1) i tako "borbu" za titulu učinio veoma uzbudljivom. Trener "Napolitanaca", Mauricio Sari nakon utakmice nije krio svoje zadovoljsto zbog ostvarenog trijumfa u Torinu. "Pobediti ovde...\nNejmar smatra da je Brazil najjači na Mundijalu\nIntervjui Stefan J - 20 aprila, 2018\nOstalo je još nešto manje od dva meseca od starta SP 2018. u Rusiji. BraziI će igrati u grupi E sa reprezentacijama Srbije, Švajcarske i Kostarike. Nejmar se oporavlja od povrede i operacije i kako stvari stoje biće spreman da...\n1...345...42Stranica 4 od ukupno 42


Radojević: URA je kukavičije jaje građanskoj opciji | Kodex.ME\nDruštvo Novi Put: Grebović da objavi koliko je podnijeto prekršajnih prijava zbog blokade raskr...\nEvropa Danska odustaje od vakcinacije AstraZenekom, prva u Evropi\nPolitika Šef kabineta Đukanovića: Poslanica EU korumpirana, nema drugog racionalnog objašnjenja\nPolitika Protiv izmjene i dopune Zakona o tužilaštvu najbučniji oni kojih se direktno i indirekt...\nDruštvo Paket mjera: Pomoć privredi kroz zajedničku saradnju Vlade i poslovnih banaka\nPolitika "Korumpirani lideri, kao što je Đukanović državu eksploatisali godinama, EU da pomogne ...\nDruštvo Kotor: Turisti se najviše interesuju da li je situacija bezbijedna\nPolitika Crna Gora nema luksuz da previše vremena provede u političkim tenzijama(VIDEO)\nPolitika "Najgnusnija podvala Selakovića da Đukanović negira postojanje bilo kojeg naroda u CG"\nDruštvo Herceg Novi: Kompletna turistička privreda spremna je da dočeka turiste\nPolitika Mugoša: Saga o tužilačkim zakonima se nastavlja\nCrna hronika Zbog prikrivanja napadača koji su zasuli fekalijama crnogorsku zastavu građani traže hi...\nMarko Radojević, Foto: Socijaldemokrate\nRadojević: URA je kukavičije jaje građanskoj opciji\nNajnovija informacija o tome da su potpisnici platforme URA-e Stefan Đukić i Pavle Radević pozvali građane da na nikšićkim izborima glasaju Demokrate i DF, stavlja pred sve nas jasan zaključak: da je URA sve vrijeme bila kukavičije jaje građanskoj opciji. Kako je moguće da potpisnici njihove građanske platforme, dok se URA uveliko priprema za izbore u Nikšiću, zovu ljude da glasaju za sasvim drugu opciju, i to onu koja je proistekla iz ideologije SNP-a, ili za čak krajnju desnicu - DF? To je saopštio Marko Radojević, predsjednik OO Socijaldemokrata u Nikšiću.\n06. 03. 2021 - 16:12 Autor: M. B.\n"Objašnjenje je, rekli bismo, vrlo jednostavno. URA, u namjeri da “skupi” što više potpisa za svoju platformu pred posljednje parlamentarne izbore, nije mnogo birkala. Važna je bila predstava za javnost sa profesorima i doktorima koji su navodno stajali iza tog građanskog pokreta. No, kako vidimo, ti građanski orjentisani intelektualci su sada, ohrabreni dešavanjima, odlučili da se preorjentišu na one opcije koje su im ipak srcu drage. Još malo ćemo, izgleda, doći do toga da su jedini “izvorni” predstavnici građanske URA-e Abazović, Konatar i Jelušić", dodao je Radojević.\nPoručuje da bi cijenili da bi URA ipak trebalo da se ostavi floskula da je samo ekonomija važna i poradi na svojoj profilaciji građanske partije, ako ne želi da postane ono kako je već zovu “partija za jednokratnu upotrebu”.\nNaglašava da je partija prejaka riječ, i da bi više odgovarala sintagma “čudni skup”.\n“Neće to URA dat” je već passe rečenica. Sad je u opticaju malo drugačija: “Daće URA sve, zato je i formirana”, zaključio je Radojević.\nBrajović čestitao početak Ramazana\n13. 04. 2021 - 14:35 | Društvo\n13. 04. 2021 - 12:51 | Politika\nMiranović odgovorio Nikoliću: Kada DPS nekog proziva izdajnikom, znamo da brane kriminal i stotine miliona korupcije\n12. 04. 2021 - 10:01 | Politika\nŠehović: Vlada odbila povoljniji model plaćanja PDV za preduzeća, očekujemo podršku poslanika\n10. 04. 2021 - 20:12 | Politika\nŠef kabineta Đukanovića: Poslanica EU korumpirana, nema drugog racionalnog objašnjenja\n14. 04. 2021 - 18:03\nProtiv izmjene i dopune Zakona o tužilaštvu najbučniji oni kojih se direktno i indirektno tiče nesmetan rad Tužilaštva\n14. 04. 2021 - 17:43\n"Korumpirani lideri, kao što je Đukanović državu eksploatisali godinama, EU da pomogne novoj Vladi"\n14. 04. 2021 - 17:17\nCrna Gora nema luksuz da previše vremena provede u političkim tenzijama(VIDEO)\n14. 04. 2021 - 16:43\nPas koji je štitio i grijao Kjaru tokom noći lutanja nije njen pas ali je nije napustio ni tren! 14.04\nIzvještaj UN: Ženama uskraćeno pravo izbora u raznim sferama života 14.04\nTivat se promoviše na međunarodnom turističkom portalu za dobra putovanja 14.04\n"Evropska unija obustavlja nabavku AstraZenkinih i Džonson i Džonsonovih vakcina" 14.04\nŠvajcarci zakopavaju 2.000 pari gaća u zemlju zbog istraživanja 13.04\nDoba dana kada se troši najviše kalorija 12.04\nStručnjaci EMA u Moskvi zbog evaulacije vakcine Sputnjik V 12.04\nAko EU neće AstraZeneku, zašto je ne daju siromašnim zemljama? 12.04\nPas oteo voditeljki mikrofon tokom uključenja uživo, ona trčala za njim(VIDEO) 12.04\n"Dobro veče ku*vini sinovi, četnici, poturice, da vam kaže nešto dečko koji je prošao rat"(VIDEO) 12.04\nProtiv izmjene i dopune Zakona o tužilaštvu najbučniji oni kojih se direktno i indirektno tiče nesmetan rad Tužilaštva 14.04\n"Korumpirani lideri, kao što je Đukanović državu eksploatisali godinama, EU da pomogne novoj Vladi" 14.04\nCrna Gora nema luksuz da previše vremena provede u političkim tenzijama(VIDEO) 14.04\n"Najgnusnija podvala Selakovića da Đukanović negira postojanje bilo kojeg naroda u CG" 14.04\nNepoznata osoba prijetila ministarki zdravlja, policija radi na identifikaciji 14.04\nKod Budvanina pronađena marihuana i kokain 14.04\n18-godišnjak uhapšen zbog saobraćajne nesreće u Sutivanu 14.04\nPutem vibera slao prijeteće poruke, ODT u Bijelom Polju mu odredilo zadržavanje 72 sata 14.04\nPaket mjera: Pomoć privredi kroz zajedničku saradnju Vlade i poslovnih banaka 14.04\nKotor: Turisti se najviše interesuju da li je situacija bezbijedna 14.04\nHerceg Novi: Kompletna turistička privreda spremna je da dočeka turiste 14.04\nBorba protiv sive ekonomije prioritet 14.04\nMalta planira da ponudi 200 eura turistima kao podstrek za ljetovanje 10.04\nHejt, SLOVEni, još ste živi?: Mržnja postala normalna kao dobar dan - stop govoru mržnje 10.04\nRašović: Kovinić služi na ponos svim nadolazećim generacijama 12.04\nLalošević čestitao Kovinić plasman u finale: Podigli ste ugled crnogorskog tenisa 12.04\nCedevita rastužila Mornar, plej-of za Barane u domenu teorije 11.04\nDanka na korak od ostvarenja snova, kroz suze izrazila zahvalnost domovini 11.04\nFacebook i Instagram pali za milione korisnika širom svijeta 09.04\nToplije more na Arktiku donosi snijeg i talase hladnoće Evropi 02.04\nUskoro stiže verzija Instagrama za mlađe od 13 godina 30.03\nPoljak polagao testove za vožnju rekordna 192 puta 23.03


Korak ka smanjenju kamatnih stopa - CdM\nCentralna banka (CBCG) je kroz Podgorički model i Zakon o dobrovoljnom finansijskom restrukturiranju napravila iskorak u okviru opsega za dogovor sa dužnicima kada je riječ o tretiranju loše naplativih kredita (NPL), saopšteno je iz Udruženja banaka (UBCG).\nIz UBCG su kazali da je radionica o tretiranju loše naplativih kredita, koja je organizovana u četvrtak u Podgorici, dala dodatni kvalitet ukupnosti djelovanja kroz procese uklanjanja nekvalitetnih kredita iz banaka, sa regulatornog, pravnog i operativnog procesa evaluacije portfolija.\nIz UBCG su podsjetili da je polovinom prošle godine u kategoriji C i D je bilo oko 117 miliona EUR kredita koji se neuredno servisiraju.\n“Neprihvatljiv je bio i nivo kategorije B od blizu 500 miliona eura”, rekli su iz UBCG.\nRadionica o tretiranju loše naplativih kredita, na fonu procesa smanjenja kamatnih stopa i pritiska na bilanse banaka, održana je u saradnji sa revizorskom kućom PriceWatterhouse Coupers (PwC).\n„Objašnjeno je na primjerima iz regiona zašto se pristupa prodaji NPL-ova, kako funkcioniše proces prodaje, odnosno koje su glavne faze i aktivnosti učesnika tokom realizacije transakcije“, dodaje se u saopštenju.\nNa seminaru su bili predstavnici komercijalnih banaka, CBCG i kuće za otkup potraživanja.\nPored PwC-a, učestvovali su i predstavnici B2 Capital, investitora iz Norveške koji je veoma aktivan u regionu, kao i predstavnici Schonher-a, jedne od vodećih advokatskih kancelarija koja se bavi prodajom NPL-a u regionu.\n“Kvalitetan sastav predavača i praktičan pristup problematici omogućio je da su objašnjeni svi ključni aspekti transakcije, uključujući komercijalna i pravna pitanja kao i poziciju i očekivanja investitora”, zaključuje se u saopštenju.\nTagoviBratislav Pejaković kamata\nU nova brojila i rekonstrukciju mreže uloženo 11 miliona eura


Sramno ćutanje na Milovo nasilje – Nebojša Vukanović info blog\nU Nikšiću, Beranama, Andrijevici i drugim crnogorskim mjestima došlo je do sukoba policije i građana, koji protestvuje zbog hapšenja vladike budimljansko-nikšićkog Joanikija i veće grupe sveštenika iz Nikšića. I dok Milo Đukanović i njegov režim u Crnoj Gori pokušava policijskim nasiljem, suzavcem i pendrecima zaplašiti narod i građane, silom se očuvati na vlasti kršeći Ustav, osnovna ljudska i građanska prava svojim građanima, između ostalog pravo na slobodu vjeroispovjesti, vlasti Srbije skrštenih ruku posmatraju progon svojih sunarodnika i braće, i tako prećutno podražavaju nasilje. Ćutanje vlasti Srbije, umjesto odlučnih poteza i adekvatne reakcije, ne samo na poslednje akcije već na ukupan odnos prema Srbima u Crnoj Gori, predstavlja čin veleizdaje svoje braće, koja su godinama izložena progonu i pretvoreni su u građane drugog deda.\nI vlasti Srpske sjede skrštenih ruku, a populističke izjave dvorskim medijima ništa suštinski ne pomažu Srbima u Crnoj Gori, već su namjenjene domaćoj javnosti i prikupljanju jeftiniji političkih poena. Svoj odnos prema problemima Srba u Crnoj Gori režim u Republici Srpskoj pokazali su tokom rasprave i glasanja Deklaracije o položaju Srba u Crnoj Gori koju sam predložio Narodnoj skupštini Republike Srpske, kada je SNSD glasao protiv Deklaracije ne želeći da se zamjere Milu Đukanoviću, koji je prijetio da im će blokirati imovinu koju posjeduju u Crnoj Gori.\nNedopustivo je nasilje i kršenje osnovnih ljudskih i građanskih prava pripadnicima jednog naroda u Evropi u 21-om vijeku, a posebno je sramno što Milo Đukanović u svemu ima i podršku Evropske Unije. Emitovanje Tompsona i ustaških pjesama na „javnom servisu“, Radio-televiziji Crne Gore 9-og maja, na Dan pobjede nad fašizmom, još je jedna jasna poruka crnogorskog režima Srbima u Crnoj Gori.\nSrpski narod u Crnoj Gori nema puno koristi od izjava u medijima pojedinih političara iz Srbije i Republike Srpske, već je potrebno odlučnije reagovati, skrenuti pažnju međunarodne javnosti, otvoriti pitanje u Ujedinjenim nacijama i drugim međunarodnim organizacijama, blokirati imovinu i račune čelnika crnogorskog režima u Srbiji, i dati jasno do znanja da niko nema pravo da progoni i krši osnovna prava jednom narodu i najbrojnijoj vjerskoj zajednici.\nMilo nasilje policija\nZbog Neškovića blokada puta, 5 sela ostalo bez struje u Semberiji!?


Bazične ćelije odraslih osoba za regenreaciju srca\nNedavno objavljena vest da bi kardiolozi mogli da koriste bazične ćelije odraslih osoba, a ne kontroverzne embrionalne bazične ćelije, kako bi regenerisali srce pacijenata koji su imali srčani napad ili čije srce ne radi kako treba, mogla bi da nagovesti značajan pomak u medicini.\nDve studije o tom novom tretmanu nedavno su predstavljene na konferenciji održanoj na Američkom koledžu za kardiologiju.\nDžo Geser se vratio na posao nakon što je pretrpeo srčani napad koji posle kojeg je njegovo srce bilo dosta oslabljeno, a prognoza ne baš najbolja. Geser je bio jedan od 23 pacijenta kojima su ubrizgane bazične ćelije sa nadom za izlečenje.\n«To je druga šansa,» kaže on.\nIstraživači su uzeli ćelije iz noge samog pacijenta. Zatim su ih umnožili u laboratoriji pre nego što su ih ubrizgali u pacijentovo srce … bez hirurške intervencije i anestezije.\nIstraživanje je predvodio kardiolog Nabil Dib. Na snimku prikaza srca jednog od njegovih pacijenata sa leve strane su crne mrlje koje pokazuju mesta na kojima su bazične ćelije ubrizgane. Crvene mrlje su oblast mrtvog tkiva. Druga slika pokazuje isto srce, šest meseci kasnije. Oštećeno tkivo je nestalo, i na njegovom mestu je zdravo tkivo.\n»Pacijent koji danas nema nade, imaće je u budućnosti» kaže doktor Dib.\nU drugoj studiji, istraživači su uzeli bazične ćelije od donatora i intravenozno ih ubrizgavali u srca pacijenata u roku od deset dana posle srčanog napada. 53 pacijenta podvrgnuto je terapiji bazičnim ćelijama, dok drugi nisu. Doktor Džošua Her sa medicinskog fakulteta Univerziteta u Majamiju predvodio je ovu studiju.\n«Pacijenti koji su dobili ćelije osećaju se bolje. Funkcije njihovog srca su bolje i disanje im je takodje bolje».\nStručnjaci upozoravaju da obe studije treba ponoviti na većim grupama kako bi rezultati bili potvrdjeni. Medjutim, Džo Geser kaže da on predstavlja živi dokaz.\n«Imam mnogo energije, dobro se osećam, ništa me ne sprečava».


Slovačka Republika pomaže nastavak uređenja parka Brezovačko brdo u Rožajama | Freedom Montenegro\nSlovačka agencija za međunarodnu razvojnu saradnju (Slovak Agency for International Development Cooperation) u saradnji sa Ambasadom Slovačke Republike u Crnoj Gori finansira projekat u opštini Rožaje koje ima za cilj poboljšanje infrastrukture parka Brezovačko brdo kao i podizanje svijesti o lokalnim ekološkim problemima. Tokom projekta će se izgraditi pješačko-biciklistički most dužine dvanaest metara na lokaciji gdje je do prije dvadesetak godina postojao drveni Plunčanski most, na ulazu u park će se izgraditi rampa za osobe sa invaliditetom, duž Plave staze postaviti klupe i kante za smeće i posaditi sadnice kontinentalnog voća u zagrađenom dijelu parka poznatog kao ‘’Crnjski teferidž’’. Tokom trajanja projekta biće produciran dokumentarni film o ekološkim problemima i načinu njihovog rješavanja s ciljem podizanja ekološke svijesti građana opštine Rožaje s akcentom na očuvanje prirode u samom parku i bližoj okolini.\nProjekat „Priroda i zdravlje – dobra budućnost“ je podržan kroz šemu malih grantova Slovačke agencije za međunarodnu razvojnu saradnju, a projekat sprovodi NVO Avlija.\nMore from Održivi razvoj


ALARMANTNO: Do 2050. godine će IZUMRETI OVI SLATKIŠI! VIDEO | Mondo Portal\n1. decembar, 03:06\nALARMANTNO: Do 2050. godine će IZUMRETI OVI SLATKIŠI! VIDEO 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n01.07.2020. / 17:13 17:30\nAutor Aleksandar Nastevski 01.07.2020. / 17:13 17:30\nDo 2050. godine u australijskoj državi Novi Južni Vels mogle bi da izmuru KOALE!\nKako javlja Rojters, taj scenario bi mogao da se dogodi ako australijska vlada odmah ne interveniše kako bi zaštitila njih i njihovo stanište.\nNajveći faktori koji su uticali na gubitak staništa koala u toj australijskoj državi su čišćenje zemlje za poljoprivredu, urbani razvoj, rudarstvo i šumarstvo, navodi Rojters.\nTaj gubitak staništa traje već više decenija.\nJedna stvar je posebno početkom ove godine uticala na ubrzanje uništavanje staništa koala.\nZa stanište koala su početkom godine posebno pogubni bili požari u Australiji.\nČetvrtina staništa koala u celoj državi je uništeno, navodi Rojters, a u nekim delovima taj procenat seže i do 81 odsto.\nVišestranački parlamentarni odbor u Australiji sastavio je povodom ovog pitanja izveštaj sa 42 preporuke.\nOvim preporukama se prioritet daje zaštiti životinja prilikom urbanog razvoja i povećanju sredstava za očuvanje populacije koala.\nInače, Australijska fondacija za koale (AKF) je saopštila još prošle godine da su koale "funkcionalno izumrle".\nPogledajte dramatične snimke požara u Australiji početkom godine, kada su koale bile na udaru VATRENE STIHIJE!\nživotinje australijan open\nImo sam priliku kad sam bio u zemlji kengura da vidim izbliza koale , i jesu prelepe ali smrde smrde nemam pojma zasto onako smrde mozda sto jedu onoliko eukaliptusa pa stalo pustaju goluba .\nPa akonje tako daj da ih pojedemo sada da se ne muče .\n01.07.2020. / 18:52\nPa doseljenici pobili starosedeoce a nece zivotinje


U Skoplju prekinuta pobedonosna serija Borca - Košarkaški klub Borac - Čačak\nU okršaju direktnih konkurenata za poziciju broj jedan u ABA 2 ligi bolje je prošao domaći MZT. Tim iz Skoplja je uspeo da obrani domaći teren savladavši Čačane rezultatom 76:69 (18:11; 20:28; 19:22; 19:8). Ovo je prvi poraz Borca u dosadašnjem delu sezone, kojim je prekinut niz od šest pobeda na oba fronta.\nShodno renomeu meča, oba tima su dobro ušla u susret. Niko u uvodnim minutima nije uspevao da stekne kakvu bilo prednost, već je na snazi bila rezultatska klackalica. Takođe, nijedan igrač na obe strane nije se posebno isticao. To se eventualno može reći za Džounsa u redovima Borca, a Hindsa u MZT-a, koji su ubacili po šest poena. Ostali igrači znatno manje. Ipak, pred kraj prve deonice MZT je dodao gas, tako stekavši prvu solidniju zalihu koševa (18:11).\nČim je otpočela druga deonica Borac vezuje šest poena i na taj način ponovo hvata priključak za MZT-om. Nakon toga ponovo je usledila rezultatska neizvesnost u narednih nekoliko minuta. Međutim, MZT ponovo preuzima inicijativu, pa stiče solidnu dvocifrenu prednost od deset koševa (32:22). Na tu dobru igru domaćina Borac je imao adekavatan odgovor, pa serijom poena uspeva prvo da izjednači, a zatim i da povede (34:36). S obzirom da je u jednom momentu gubio sa 10 poena, Borac je zadovoljan otišao na veliki odmor, iako je vodio sa svega pola koša (38:39).\nU maniru većeg dela prvog poluvremena, i drugo je započelo prilično ravnopravno. Ponovo se igralo koš za koš, tako da niko nije bitnije prednjačio. Tek polovinom deonice MZT prvi preuzima inicijativu, pa stiče prednost od šest koševa (49:43). Ali odmah je Borac stegao svoje redove, jer nije želeo da dozvoli protivniku da prelomi meč. Prvo je, po ko zna koji put izjednačio, a zatim i poveo sa solidnih osam poena (53:61). Iako je meč igran u Skoplju, Čačani su pokazali da imaju rešenje za igru kvalitetnog domaćina, što su jasno pokazivali na terenu.\nPočetkom četvrte deonice Borac je uspevao da odoleva protivniku i da čuva prednost. Međutim, u 34 minutu meča MZT-u je pošlo za rukom da izjednači (64:64). Bilo je jasno da će sitnice odlučiti ko će izaći kao pobednik u meču prilično ravnopravnih timova. Razume se, domaći sastav je prvi preuzeo inicijativu, pa je sa nekoliko dobrih napada stekao suficit od sedam poena (74:67). Kako se na kraju ispostavilo, dobra igra MZT-a u tim momentima pokazala se kao ključna. Naravno, pokušao je Borac da ponovo sve preokrene, ali u toj nameri nije uspeo. Uz pregršt muke MZT je odbranio domaći teren i na taj način ostao jedini bez poraza u ABA 2 ligi.\nMZT: Krstevski 11, Nikolov 3, Mamuzik, Magdevski 9, Simonovski, Stojanovski 16, Omot 14, Maslinko 6, Mornar 2, Hinds 15.\nBorac: Alikadić, Đoković 11, Krsmanović, Bumbić, Gavrilović 8, Majstorović 2, Kočović 10, Nerandžić 4, Džouns 22, Todorović 5, Čarapić 7.\nABA 2 liga,Borac,košarka,Marko Marinović,MZT


Lokalne vesti - Petak 15.11.2019 - 23:53\nU okviru projekta "Promocija Evropske povelje i ekonomsko osnaživanje žena u Vranju" u toku je realizacija tri dvodnevne obuke za izradu biznis planova u kojima su uključene žene iz različitih kategorija ranjivih grupa.\nTri dvodnevne obuke za izradu biznis planova FOTO: vranje.org.rs\nObuku će proći ukupno 30 žena u periodu od 12. do 19. novembra.\nProjekat je podržan od strane Agencije Ujedinjenih nacija za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena u Srbiji (UN Women) i Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Vlade RS, u okviru projekta "Ključni koraci ka rodnoj ravnopravnosti", koji finansira Evropska unija, a realizuje ga grad Vranje.


Obama ponovo o reformi zdravstva\nPredsednik Barak Obama se prisetio nekih "strašnih primera" iz zdravstva, da bi potkrepio svoje zalaganje za reformu zdravstvenog osiguranja.\nPored ostalog, u svom redovnom nedeljnom obraćanju putem radija, on je ispričao anegdotu o ženi koja je mesečno osiguranje plaćala 700 dolara, da bi otkrila da ono ne pokriva rak dojke koji je dobila i da bi onda za lečenje potrošila celu životnu ušteđevinu.\nObama je rekao da takvo stanje utiče na celokupnu ekonomiju, jer kompanije i država plaćaju medicinske troškove koji se neprekidno povećavaju. Predsednik je obećao da će zdravstvo biti reformisano do kraja godine.\nRepublikanci su u svom odgovoru nastavili da kritikuju predsednikov plan. Senator Džon Kajl iz Arizone je rekao da Obama žuri s planom da bi izbegao temeljnu proveru. Senator je naglasio da zdravstvo treba da se reformiše "na ispravan način", a ne "brzo".


Koristite Google Chrome?\nAko koristite Googleov preglednik Chrome trebali biste obratiti pažnju na novu prijevaru koja bi mogla otkriti i ugroziti sve vaše osobne podatke.\nHack je otkriven u brojnim popularnim web preglednicima koji koriste "Autofill" mogućnost koja cyber kradljivcima omogućuje pregled korisničkih imena, elektroničke pošte pa čak i lozinki.\nProblem je pronašao korisnik Viljami Kuosmanen, koji tvrdi da su Chrome, Appleov Safari i Opera vrlo ranjivi.\nTzv. napad "pecanjem" (phishing), kojim hakeri dolaze do lozinki i drugih bitnih podataka korisnika, izgleda poprilično jednostavan. Kada Chrome, Safari ili Opera korisnik unosi osobne podatke na web-stranici, opcija automatskog ispunjavanja lozinki i korisničkih imena ispunit će svaki tekstualni okvir na temelju prethodnih prijava, a to se čak događa i s tablicama i obrascima koji nisu vidljivi kad je stranica otvorena.\nPogledajte kako radi ovaj hack:\nPrijevarom preglednika, Kuosmanen je otkrio kako samo jedan oblik sa samo nekoliko polja koja prikazuju ime i e-mail adresu može biti dizajniran da automatski ispuni svako polje.\nPrikupljeni podaci zatim bez korisnikovog saznanja mogu biti poslani hakerima, a da bi stvari bile još više zabrinjavajuće, ovim je putem moguće ostvariti pristup brojevima kreditnih kartica i sigurnosnih šifri. Hack radi samo ako korisnik ispuni lažna polja, tj. lažne obrasce, no to nimalo ne umanjuje veličinu problema jer korisnici vrlo lako u bilo kojem trenutku mogu biti prevareni.\nDa biste isključili svaku mogućnost zloupotrebe, Chrome, Safari i Opera korisnicima preporučujemo da u postavkama isključe opciju automatskog ispunjavanja (Autofill) ili prije ispunjavanja dobro provjere online obrasce.\nVijest se pojavila nedugo nakon što je Googleov preglednik Chrome postao najveći preglednik na svijetu, a prema programu Digital Analytics, Chrome je ujedno i najpopularniji web preglednik.\nU izvješću se navodi da oko 44 posto web prometa dolazi iz Chromea, dok Appleov Safari ima 24,5 posto udjela, a Microsoftovi preglednici čine samo 15,5 posto tržišta.


Angilletta, Vibo Valentia - Wikipedia\nAngilletta, Vibo Valentia\n38°29′42″N 16°16′51″E / 38.4951°N 16.28079°E / 38.4951; 16.28079\nAngilletta na karti Italije\nAngilletta je naselje u Italiji u provinciji Vibo Valentia, u regiji Kalabrija.\nPrema proceni iz 2011. u naselju je živelo 16 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 1000 m.\nAngilletta, Vibo Valentia na Wikimedijinoj ostavi\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 08:57, 23 rujan-септембар 2021.


Vulin: Vučić je meta narko-klanova\nVesti Autor:FoNet25. nov. 202115:2022 komentara\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić meta narko-klanova, jer razbijanjem klana Belivuk- Miljković oni nisu samo izgubili novac, već im je prvenstveno oteta regrutna baza, saopštio je MUP.\n„Uvodeći ovu akciju i insistirajući da se ona bezrezervno sprovede, Vučić im je oteo regrutnu bazu. Oni su ovde regrutovali našu decu da vrše različita krivična dela“, rekao je Vulin na skupštinskom Odboru za odbranu i unutrašnje poslove.\nVulin: Razbijena 21 organizovana kriminalna grupa, zaplenjeno osam tona droge\nKako se navodi u saopštenju MUP, Vulin je ocenio da je otimanje regrutne baze najsnažniji udarac koji je zadat kavačkom i škaljarskom klanu, koji regrutovanu decu koriste kao potrošnu robu, jer je dobar deo njih ubijen.\nIstakao je da je dokazan veliki broj ubistava koje su počinili i naglasio da će biti razočaran i iznenađen ukoliko svi pripadnici ovog klana ne dobiju doživotnu robiju.\nVulin je precizirao da je policija ove godine otkrila 21 organizovanu kriminalnu grupu i uhapsila oko 150 osumnjičenih da su njihovi članovi.\nNaveo je i da je ponosan zbog pojačanog interesovanja mladih za rad u policiji i najavio da je prvih 400 pozornika završilo obuku i da će uskoro početi sa radom. Rekao je da je u prvih šest meseci ove godine u radni odnos primljeno 457 osoba, kao i da je povećan broj obuka kako bi policija spremno odgovorila na sve potrebe građana.\nVulin je ukazao da će do kraja godine iz Centra za osnovnu policijsku obuku izaći oko 1.100 novih pripadnika policije, koji će raditi u različitim sektorima i naglasio da je cilj Ministarstva da se policija obnovi i podmladi.\nIstakao je da je Kriminalističko-policijski univerzitet dobio prioritet pri zapošljavanju i da studenti koji ga završe neće ni dan raditi sa srednjom školom, već će dobiti radno mesto kao oficiri policije, za šta su i školovani.\n„Na taj način dobra i obrazovna deca će raditi ono za šta su se školovali. Ne čekaju ništa, nemaju konkurenciju, oni su prvi koji dobijaju svoje radno mesto u skladu sa svojim obrazovanjem“, rekao je Vulin.\nAleksandar VučićAleksandar Vulinkavački klanKriminalnarko-klanoviPolicijaškaljarski klan


Zašto ovi klinci plaču? | CityMagazine\nIako su nekada vrlo razmaženi, te plaču za svaku sitnicu, istina je da dečje suze ne treba tako olako doživljavati. Umesto toga, treba da se potrudimo da razumemo šta je ono što ih muči. Neki roditelji se potresu, te rade sve kako bi utešili svog mališana i popravili mu/joj raspoloženje, dok je drugima takav scenario komičan, te na društvenim mrežama dele slike svoje dece koja histerično plaču uz objašnjenje šta je pravi razlog takvog ponašanja. Moramo priznati da su pojedini razlozi zaista vrlo maštoviti! A da li su smešni ili ne, prosudite sami u galeriji koja sledi.\nUrnebesni razlozi dečjeg plača...Otvori galeriju\nOva beba iz Japana ima najluđu frizuru deca · ljutnja · nezadovoljstvo · plakanje · roditelji


Nema prelaska svih škola na onlajn nastavu od ponedeljka - Ozon Media\nOdluka o eventualnoj promeni modela nastave u pojedinim jedinicama lokalne samouprave za sledeću sedmicu biće doneta sutra, kao i do sada, a preporuka Tima je da se što duže održi neposredna nastava u skladu sa važećim merama i preporukama, kažu za Danas u Ministarstvu prosvete.\nKako nezvanično saznaje Danas, o eventualnom pomeranju jesenjeg raspusta će se razgovarati na narednoj sednici Kriznog štaba, a za sada nije definisan nikakav konkretan predlog.\nU Ministarstvu napominju da će preporuke Tima biti upućene Kriznom štabu, ali nisu precizirali da li će među njima biti i predlog da se jesenji raspust pomeri, što se nezvanično pominje.\nTim za praćenje i koordinisanje primene preventivnih mera u radu škola na nedeljnom nivou, a na osnovu podataka koje dostavljaju škole, utvrđuje model nastave za škole u određenim jedinicama lokalne samouprave.\nOpštinski, odnosno gradski štab za vanredne situaciju učestvuje u ovom procesu, dajući svoj predlog za primenu odgovarajućeg modela obrazovno-vaspitnog rada, posredstvom nadležne školske uprave, kažu u Ministarstvu.\nSastanku su prisustvovali i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić i član medicinskog dela Kriznog štaba dr Predrag Kon.\nNovembarski dani: Šta nas sve čeka tokom najvažnijeg sremskomitrovačkog meseca u godini?


Život grada pretvoren u hrpe smeća na pločnicima\n'Život jednog grada pretvoren u hrpe smeća na pločnicima,' naslov je članka u bosotnskom "Christian Science Monitoru", koji opisuje New Orleans, nakon što se u njega vratio dio njegovih stanovnika. Zamislite da se sve što ste u životu sakupili i posjedovali pretvori u istruljene, gotovo neprepoznatljive predmete, prošarane plijesnima u svim bojama. Takvo se stanje sada vidi uz sve rubnike, na svim ulicama New Orleansa, a hrpe danomice postaju sve veće kako građani čiste svoje uništene domove.\nZadatak prikupljanja smeća u gradu predstavlja Herkulov izazov za vojne inžinjerce koji nadgledaju čišćenje grada. Procjenjuje se da samo u gradskoj jezgri – dakle, ne i u predgrađima – na odvoz čeka više od 22 milijuna tona smeća. Odnosno, otprilike jedna desetina smeća koje u čitavoj godini napravi građanstvo svih američkih općina!\nStručnjaci kažu da bi odvoz smeća mogao potrajati mjesecima, ako ne i koju godinu. No, iz zdravstvenih i higijenskih razloga, toliko se ne može čekati. Sada se dnevno odveze do 70 tisuća kubičnih metara smeća, a danomice stižu novi dobrovoljci koji se uključuju u čišćenje. Tisuće kamiona sele smeće na privremeni deponij, a njegova daljnja sudbina već izaziva zabrinutost: u neopisivoj smjesi smeća, naime, našle su se i kemikalije, štetni dijelovi kućanskih aparata, i mnoge druge tvari koje štete okolišu. No, oni koji žele posao ne odustaju: u gradu u kojemu su poslovi doslovce nestali, ovo je dobar izvor prihoda.\n"New York Times" piše da farmaceutske kompanije počinju na vlastitom džepu osjećati posljedice lošeg imagea u javnosti. Kriza kredibiliteta ove industrije, izazvana Merckom i Vioxxom, navela je liječnike da manje prepisuju lijekove čija sigurnost nije potpuno nedvojbena, kompanije zdravstvenog osiguranja isto tako vrše pritisak da se koriste stariji, generički – pa tako i jeftiniji – lijekovi, a i sami građani počinju sve negativnije reagirati na vrlo agresivne kampanje reklamiranja lijekova na televiziji. Rezultat: pad prodaje lijekova u rasponu od 3 posto za Merck, pa do 15 posto za Pfizer. I Wall Street reagira: indeks dionica farmaceutskih kompanija u pet je godina pao za 25 posto.


Device flertuju, Lavove očekuje stres na poslu | Horoskop | Direktno\n27. 07. 2021. 06:35 0\nDanašnji dan vam daje mogućnosti da proširite svoje poslovanje i usmerite dešavanja u pravcu koji želite. Tokom ovog dana očekujte više brzine u dešavanjima i moguć stres i nesuglasice sa emotivnim partnerom. Ipak, ništa nerešivo.\nDanas se trudite da napravite neki dobar dogovor. Nemojte presirati sagovornika, pustite da sve ide svojim tokom. Smatrate da voljena osoba često “ne čuje” primedbe koje joj upućujete I bićete pomalo nervozni I napeti zbog toga.\nUspeli ste da završite projekat ili obavezu koja vam je oduzimala mnogo vremena I živaca. Danas vas čekaju rasterećeniji I opušteniji momenti. Neka iznenađenja idu kroz finansijski segment – ne rizikujte mnogo. Emotivno – skroz ste dobro.\nTokom ovog dana očekujte napetost sa nadređenima, ali i sa voljenom osobom. Možda biste mogli da razmislite o svom nastupu, da ga donekle ublažite jer se danas postavljate suviše zahtevno, pa je reakcija drugih potpuno prirodna.\nTokom ovog dana očekujte blago nerviranje i stres kroz poslovni segment. Doduše, jednim velikim delom ćete vi ovome doprineti, jer se postavljate suviše autoritativno I kao da ste popili svu pamet ovog sveta. Budite nešto blaži u svom kontaktu sa drugima.\nSuviše se opterećujete nekim situacijama I sami sebi stvarate tenziju, a onda vas ona koči u obavljanju svakodnevnih obaveza. Pokušajte da se malo opustite. Tokom ovog dana naglašeno je flertovanje ili spremnost da se upustite u neobaveznu priču.\nTokom ovog dana možete osećati nestrpljivost i biti neprijatni prema onima sa kojima dolazite u kontakt. Sve je ovo posledica promena koje se dešavaju, a za koje još uvek ne znate kako će se odraziti na vas. Emotivno – više pažnje posvetite voljenoj osobi.\nNervoza je prisutna u kontaktima sa saradnicima. Nestrpljivi ste i pomalo ishitreni. Potrudite se makar da odnos sa nadređenima I autoritetima danas ne trpi zbog vaše nervoze. U odnosu sa voljenom osobom – što mirnije nastupite, to će biti bolje.\nTokom ovog dana jake mogućnosti da napravite dogovor na brzinu koji vam može za kratko vreme napuniti novčanik. Nemojte propustiti priliku. Nekih malih pomaka u komunikaciji sa voljenom osobom može biti, ali samo na vašu inicijativu.\nNećete uspeti da napravite dogovor kojem ste se nadali. Takođe, ako sta radili neki dodatni posao, dobićete manje novca od očekivanog. Kontakt sa osobom koja vas interesuje će biti intenzivan. Podrška od strane voljene osobe vam je sada najbitnija.\nBićete malo isključivi u komunikaciji, možda prezahtevni ili naporni osobama sa kojima dolazite u kontakt. Pokušajte da promenite nešto u svom nastupu, da ne biste previše opterećivali druge. Emotivno – lep dan sa voljenom osobom.\nČesto ćete imati razmimoilaženje u komunikaciji sa saradnicima. Ne potencirajte na svojim stavovima, već pokušajte da se usaglasite. Malo truda sa obe strane će biti dovoljno. U emotivnom segmentu – previše očekujete od partnera.\nKada zbog glavobolje morate kod lekara\nDevicama nije dan, Jarčevima novi susret


NEVEROVATNE ČINJENICE O SRBIJI KOJE MOŽDA NISTE ZNALI!!!\nNEVEROVATNE ČINJENICE O SRBIJI KOJE MOŽDA NISTE ZNALI!!!\nAutor: Glas javnosti 20.11.2021. u 20:14\nNajpoznatiji Srbi u svetu su: Nikola Tesla, Milutin Milanković, Mihajlo Pupin, Ivo Andrić, Novak Đoković, Vlade Divac.\nU holu Crvenog krsta u Ženevi nalazi se tabla na kojoj je ispisano sledeće: “Budi tako human kao što je bila Srbija humana 1885. godine”. Naime, tada je Srbija pomogla Bugarskoj, iako su te dve zemlje bile u ratu.\nVuk Karadžić je 1861. godine imenovan počasnim građaninom Zagreba, a Povelja je iz poštovanja prema srpskom velikanu napisana na ćirilici!\nSrbi su bili pod Turcima NE 500 godina već je tačan broj 345 godina.\nNa Staroj planini 2012. godine počela je da radi prva gondola u Srbiji.\nObedska bara predstavlja prvo zaštićeno područje u Evropi i drugo u svetu, još od 1874. godine, svega dve godine nakon proglašenja prvog nacionalnog parka Jeloustona (SAD).\nPrva kafana u Evropi otvorena je u Beogradu, na Dorćolu 1522. godine, a služila se samo crna kafa.\n18 rimskih imperatora rodilo se na teritoriji današnje Srbije. To je petina svih rimskih vladara.\nNajstarija očuvana kafana u Srbiji i Beogradu je kafana Upitnik (?).\nPalićko jezero je najveće jezero u Srbiji nastalo prirodnim putem.\nReč vampir je jedina srpska reč koja je svetski prihvaćena i koristi se širom naše planete.\nU Srbiji postoji reka koju zovu Godina. Njeno pravo ime nije Godina već Vrelo, a taj nadimak je dobila zbog svoje jedinstvene dužine. Verovali ili ne, ova reka je dugačka tačno 365 metara.\nIndustrija pravljenja satova se razvila u Srbiji pre nego što je nastala u Švajcarskoj. Srbija poseduje sat koji je nastao 200 godina ranije nego u čuvenoj ,,Zemlji satova”.\nMošti Svetog Save nisu spaljene na Vračaru nego na Tašmajdanu.\nGrad Sjenica (poznata i kao srpski Sibir) drži rekord kao najhladnije naseljeno mesto u Evropi sa zabeleženom minimalnom temperaturom od čak -39 stepeni celzijusa.\n33 planinska vrha u Srbiji su sa nadmorskom visinom preko 2.000 metara.\nHram Svetog Save je najveći srpski pravoslavni hram i najveći pravoslavni hram na Balkanu.\nNa dva jezera u Srbiji možete pronaći plutajuća ostrva, a to su Semeteško jezero i Vlasinsko jezero.\nĐavolja Varoš broji ukupno 202 zemljane figure različitih oblika i dimenzija, visine od 2 do 15 m, širine od 0,5 do 3 m, sa kamenim kapama na vrhu.\nZa vreme turkse vladavine u Beogradu bilo 273 džamija i posebnih islamskih bogomolja mesdžida, do danas sačuvana samo Bajrakli džamija.\nElektrika je u Beograd uvedena 8 godina posle Pariza i 5 godina posle Berlina a pre mnogih drugih evropskih metropola.\nBudimo ponosni na ono što SRBIJA IMA!\nSRBIJA JE POSTOJALA I PRE NEMANJIĆA: Osnovana još 490 godine, a prestonica je bila Skadar\nSrbijaHram Svetog SaveIstorija Srbijebanjerekeplanine\n"GLAS" VAS VODI NA KONCERT: Moskovski sinodalni hor u Hramu Svetog Save\nSRPSKA PREZIMENA NESTAJU! U Srbiji 120.000 stanovnika nosi isto prezime\nPročitajte u čemu je razlika između obaveštajnih i bezbednosnih službi?


Aktuelne mere zimske zaštite u voćnjacima | RTK\nPremijera predstave „Familija, Čin III scena 14“ u Kruševačkom pozorištu\nU Kruševcu održana tribina pod nazivom „Pričajmo o autizmu“\nFK Napredak u nedelju igra sa ekipom TSC iz Bačke Palanke\nPromocija knjige „Dobrica Ćosić između politike i književnosti“ – profesora doktora Zorana Avramovića\nAktuelne mere zimske zaštite u voćnjacima\nObjavljeno: subota, 24. decembar 2016.\nPoljoporivredni proizvođači su do sada trebali da urade zaštitu stabala preparatima na bazi bakra kako bi smanjili mogućnost zaraze u predstojećem periodu, pri čemu je taj tretman i dalje moguć – rekao je, gostujući u Jutarnjem program Televizije Kruševac savetodavac za voćarstvo i vinogardarstvo Poljoprivredne savetodavne i stručne službe Kruševac Živomir Nikolić.\nPravovremenim krečenjem stabala smanjuju se nepoželjne posledice kolebanja temperature u ovom periodu, a aktuelna je i zaštita od glodara, koja podrazumeva zaštitne plastične mrežica oko stabala, odnosno sadnica, ili premazivanje reperentima kojima se odbija divljač, pri čemu je postupak potrebno ponavljati, posebno u kišnim periodima kada dolazi do spiranja preparata.\nTrenutne niže temperature poželjljne su za sprečavanje prevrevrenom rasta vegetacije.\nPrethodno : U planu i proširenje kapaciteta hiperbarične komore u Ribarskoj Banji\nSledeće : ANKETA: Gde će Kruševljani dočekati Novu 2017. godinu?\nRotari klub Kruševac darivao bebu rođenu na Svetski dan rotarija, 23. februar\nU stanu u kruševačkom naselju Vlado Jurić pronađeno telo ženske osobe čiji je nestanak prijavljen pre godinu dana\nZorana Mihajlović sutra u Kruševcu prisustvuje potpisivanju Sporazuma o zajedničkom obavljanju poslova upravljanja komunalnim otpadom\nHapšenje zbog droge, oružija i eksplozivnih materijala


Policija: Uhapšen zbog krađe akumulatora iz kamiona auto škole u Požarevcu • Poportal\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Požarevcu uhapsili su M.S. (1997) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo krađa.\nSumnja se da je on u noći između 7. i 8. novembra ove godine iz kamiona vlasništvo jedne auto škole iz Požarevca ukrao dva akumulatora.\nPolicija je ukradene akumulatore pronašla i vratila vlasniku.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Požarevcu uhapsili su R.S. (1954) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivična dela teška krađa i krađa.\nPolicija je u njegovom stanu pronašla metalne delove šina koji potiču iz krivičnog dela krađa, izvršenog na štetu JP „Železnice Srbije“.\nPolicajac ubijen u selu Bare\n19/12/2017 25/12/2017 P.Panović


asus - Baguje.COM\nOznačeno sa: asus\n6. Jan, 2016.\nAsus predstavio monitor koji radi samo preko USB-a tipa C\nDanas je na CES 2016, Asus predstavio svoj portabilni monitor koji radi na USB tipu C konekciji i preko njega se i napaja i prenosi video signal, prvi ovakvog tipa. Model MB169C+ je 15,6 inčni Full...


Pobedi se u zube ne gleda, naravno, ali ima jedno veliko ALI... Golovi primljeni pred kraj obe utakmice odneli su po 1,8 miliona €, odnosno ukupno 3,6 miliona! Prepano radovanje ili grc zbog straha !?\nIzuzetno jadan fudbal nedostojan lige sampiona. Jang bojs je za klasu bolja ekipa. Ostaje zadovoljstvo zbog srecnog plasmana.\nSjajan posao odradjen. Jedino mi je krivo sto ce zaradjen novac otici tami gde ne treba i opet ce ZvezdA biti u gubitku sl..godine i opet drzavni novac morace da se rasporedjuje i Zvezdi i Partizanu.\nDefanzivna perfekcija, tj. BUNKER do granice da protivniku ode noga... Ovako se ranije igralo na livadama. Taktika, svi ispred lopte, i da nas sreća pozluži da jednom šutnemo na gol i da ona uđe...\nKakav naslov "defanzivna parfekcika" , mada je Zvezda dala 3 gola?! Ima li tu malo i ofanzivnih (makar) minijatuta, cime bi Zvezda zasluzila drugaciji naslov!\nНеоспорно Марин је нај квалитетнији играч ових простора .Зашто не кажеу колико плаћају Марина, колико је нула на рачуну.\nSad sklonite taj tenk da se ne istopi do proleća. I da se ne blamirate zardjalim ruskim kantama.\nČestitke Zvezdinim igračima. Marin mora bolje kada se fizički spremi .Za sada samo Vukanović i Jovančić mogu igrati u ozbiljnom evropskom klubu, jer imaju sve kvalitete : kondiciju, brzinu, visinu i skok, precizan šut,....\n@BRZINA i KONDICIJA ti vise nemoj nikad da igras fudbal. Vukanovic nije za trecu srpsku ligu. Zajedno sa Rodicem. Cuti molim te. Jedini koji znaju sa loptom su Marin, Kanjas i Garsija. Svi ostali ispod proseka.\nVukanović i Jovančić?Šališ se zar ne?\nObojica rodjeni za drvoseče.\nBravooooo Zvezdo 👏👏👏👏\nSvaki pravi grobar voli kad zvezda pukne. Čekam sledeću tekmu.\njel ovu vašu? Ili više čekaš našu? Misliš da vi prolazite?\nDaj samo narodu hleba i igara. Neka mu pobedjuje zvezda i partizan, a to sto smo jedna od najsiromasnijih drzava, to sto smo pola ljudi nema da jede, sto se zemlja rasprodaje Arapima... To nema veze... E moj narode...\nA ti si uradio tacno sta po tom pitanju da nam svima bude bolje sem sto ne gledas utakmice i mozda farmu i zadrugu pa si na osnovu toga stekao utisak da si tezak buntovnik... uz mozda dve šetnje na kojima si bio, verovatno da bi mogao da se pohvalis svijim na istom nivou buntovnickim pajtosima?\nNazadnjacki project! Nikad vise zvezdas!\n@Gradjanin super. Ajde paljba sad, trk do pasnjaka i Humske, brzoooo!\n...ono kada grobar troluje a kvazi urbana gerila se pali na to ...\nTaktika? Svrha Bena? Može li Zvezda ovim načinom igre ikoga da pobedi? Ne. Ovakav trener ove igrače nikad neće naučiti da kidaju protivnika. Šteta, a tim ima potencijal.\nTačno tako! Zvezdaš sam, nažalost ili na sreću, gledao sam samo poslednjih pola sata utakmice, ono je bilo užasno. Zvezda ima bar 3 puta kvalitetniji tim od "Young Boys", a brani 1:0 kod kuće, i to na koji način, naivnim padovima, valjanjem, SRAMOTA.\nGlupost...Milojević je kao i Muslin,od prosečnih igrača izvlači maksimum i ostvaruje cilj.\nI opet mušema na Marakani......\nToliko pisati o fudbalu,iz minuta u minut sa sve onim skaradnim tenkom i skaradnim facamq koje ga postavise zaista je vise nego sramno.Najvaznija stvar na svetu,fudbal,od sutra ce svima nama biti bolje,bicemo zdraviji,veseliji,imacemo vise para i bicemo srecni sto zvezda pobedjuje,fuj\nPa dobro po tebi bilo bi nam bolje da smo izgubili.\nHoce li sad zvezda vratito 10 000 000e duga?!?!!!!!!!!!!???? Ili ce izvrsitelji i dalje da otimaju od naroda da popune zvezdine rupe idugove?!?!!!!!!!!!!!!!\nBrzina i presing\nNajbolji su bili Vukanović i Jovančić, za ocenu bolji od ostalih na terenu i zbog trčanja i skok igre i zbog požrtvovanja.\nНа на на на на на на на Лига Шампиона, Лига Шампиона, Лига Шампиона. На на на на на на на на Лига Шампиона, Лига Шампиона, Лига Шампиона.\nMarin kao Tadić\nZvezda protiv jačih timova u EU, mora da igra kao Ajaks sa Tadićem u špicu i sa dva BRZA krila koja mnogo trče. Znači, Marin bi imao ulogu Tadića , a Vukanović i Mateo dva brza krila koja se ubacuju na mesto centarfora, ali i vraćaju da pomognu bekovima.\nMilojevicu LEGENDO naseg naroda. Srrcno ti bilo sve na dalje. Ti si masina za novac i uspeh. Svaka ti cast za sve ovo sto si ucinio sa ovim momcima. Momci BRAVO i puno srece vam zelimu zrebu.\nBravo Zvezdo Crvena <3\n"Raduj se Srbijo"...sad se napi piva pa ujutru na arbajt za 300e...!!! Švajcarci se baš potresli.\n... evo ga jos jedan internet buntovnik koji smenjuje Vucica putem tastature i misa...i tako desetak godina...ili se kao jos neko od komentatora prosetao par puta i umislio da je CeGevara glavom i bradom pa deli lekcije i prosvecuje o tome kako bojkot utakmica resava sve zivotne probleme Srba nagomilanih u poslednjih 5-6 decenija...\nOvo nije bila samo utakmica, ovo je bila provokacija i evociranje starih "uspomena". A šta Vi radite za tastaturom? Ne vidim poentu Vaših komentara.\nKakva perfekcija... Ocaj\nBravo momci srcano, pametno, strpljivo do pobede , osvetlili ste obraz Srbiji\nSve je to lepo...ali da se odbrojava na kraju kao u basketu...\nČestitke šampionu uz nadu da će uspeti da proda "genijalnog" Bena opštinskom klubu Mislodjin koji se takmiči u devetoj ligi igrača lastiša za starije kategorije.\nZbog Danasa, ne mogu da se radujem.\nBravo za Zvezdu, veliki uspeh! Bravo i za N1, realno kao i uvek!


Sarajlija među Sarajlijama\nU Sarajevu otvorena izložba posvećena Simi Milutinoviću Sarajliji\nU glavnom gradu Bosne i Hercegovine otvara se izložba „Pjesnik nebom osijani“ posvećena liku i djelu Sime Milutinovića Sarajlije, istaknutog pjesnika, izdavača, istoriografa, prevodioca i pedagoga. Posvećena je 200. godišnjici od prvog štampanja pjesme čovjeka koji je, unatoč činjenici da je iz rodnog grada otišao još kao dječak, čitav svoj život vezao za ime rodnoga grada. O izložbi samoj, te o životu i djelu Sime Sarajlije govori autorica, dr. Jelena Janjić, iz Narodne i univerzitetske biblioteke Republike Srpske.\nRSE: Gospođo Janjić, kao prvo, šta sadrži ova zanimljiva postavka uz 200. godišnjicu prve pjesme Sime Milutinovića?\nJanjić: Izložba pod nazivom 'Pjesnik nebom osijani' sadrži građu iz fondova Narodne i univerzitetske biblioteke Republike Srpske iz Banjaluke, koja je i nosilac ovog projekta, i bogate pjesnikove zaostavštine, koja se u okviru istorijske zbirke čuva u arhivu Srpske akademije nauka i umjetnosti u Beogradu. To su prije svega brojni pjesnikovi portreti. Izdvojila bih rad Katarine Ivanović, Uroša Predića, naravno reprodukcije, zatim rad Mime Karadžić Vukomanović, Vukove kćeri, te brojni faksimili i autografi. Istakla bih i izdvojila autograf životopisa koji je Simeon počeo pisati 1840. godine u Beogradu i koji je ostao nezavršen, zatim faksimil Bosanske vile, iz 1891., to je bio jubilarni, osamnaesti broj za tu godinu, posvećen u cjelini ovom jubileju, stogodišnjici rođenja pjesnika Sime Milutinovića Sarajlije.\nRSE: Moram reći kako i mi, u samom Sarajevu, rodnom i da kažem imengradu Siminom, znamo malo detalja iz života ovog zaista vrijednog čovjeka.\nJanjić: Zaista ste u pravu. Simeon je pomalo i zaboravljen i neopravdano zanemaren. Ostao je, čini mi se, u sjeni svoja dva velika savremenika, Vuka i Njegoša, istakla bih – neopravdano. Sa njima je bio na istim poslovima, bio je u prijateljskim vezama i na narodnim poslovima na kojima su sva trojica predano radila, ali eto, on je najmanje od njih ostao upamćen. Nakon 'Bosanske vile' iz 1891. koja je bila u cjelini njemu posvećena, slabo smo ga se sjećali. Istakla bih da je i 'Srbijanka', njegovo prvo djelo, objavljeno u Lajpcigu 1826. godine u četiri dijela, o kojoj je prvi pisao čuveni njemački pjesnik Gete, pozdravio ovo djelo i istakao da bi se trebalo svakako prevesti na njemački – to djelo objavljeno je tek vijek i po nakon tog prvog objavljivanja, što zaista ilustrativno govori o tome koliko je pjesnik zanemaren i zaboravljen. Ova godina jubileja je prilika da ispravimo načinjenu grešku.\nRSE: Neki podaci govore kako je, osim ovoga što je poznavao Getea, što je Gete o njemu htio pisati i pisao, poznavao braću Grim, radio sa Dositejom, sa Vukom, sa Njegošem, ali nekako će ostati najpoznatiji i najpriznatiji upravo kao učitelj Petra Petrovića.\nJanjić: Jeste. Nekako se taj podatak najviše u istoriografiji pominjao i ispalo je da je ustvari po tome i najviše zapamćen, ali to je zaista samo jedna od njegovih uloga. Ova izložba koju smo priredili, nakon samog otvaranja u Banjaluci 23. aprila, na Svjetski dan knjige i autorskih prava, zamišljena je da putuje našim gradovima, da bismo na svečan način odali počast ovom velikom pjesniku, ali i istoriografu, sakupljaču narodnih pjesama, prevodiocu, izdavaču, svakako i Njegoševom učitelju, članu Društva srpske slovesnosti, ustaniku. Izložba je do sada gostovala u Višegradu, nakon postavke u Banjaluci, zatim u Foči, Gacku, Bileći, Istočnom Sarajevu, a u petak, 17.10. u 13 h, svečano će biti otvorena i sedma postavka – Sarajlija će biti među Sarajlijama.\nRSE: Izložba je naslovljena 'Pjesnik nebom osijani', zapravo stihom kojim počinje 'Luča mikrokozma', najmisaonije Njegoševo djelo posvećeno upravo učitelju. To zapravo sugeriše da je Simo imao značajan uticaj na Njegoševo djelo, na njegovo mišljenje, na njegov stil.\nJanjić: Svakako. Simo je uticao na Njegoša, o tome su pisali i Njegoševi biografi i isticali su taj izvanredan uticaj koji je Simeon, došavši iz Lajpciga na Cetinje, 1827., učinio na mladog Njegoša, a Njegoš, istovremeno, pokazujući koliko cijeni Simeona, povjerava mu i štampu 'Luče mikrokozma', rukopis mu šalje u Beograd, te mu preporučuje da uradi korekturu i povjerava samu štampu, tako da je Simeon i izdavač 'Luče mikrokozma', koja je 1846. objavljena u Beogradu, a prva pjesma je posvećena, predstavlja zapravo Njegoševu posvetu Simeonu i počinje: 'Za svagda mi dragi nastavniče, srpski pjevče, nebom osijani'. Simeon je za ovu knjigu, smatrajući je izuzetnom, poručio i vinjetu iz Pešte. Poznato je da je ta vinjeta, koja je bila zaista neobična - Sima je učinio taj nacrt - odobrena od Njegoša, ali je njena izrada dugo trajala, tako da je i to jedan od razloga što je Luča izašla tek 1846., a na kraju opet bez te vinjete koja nije iz Pešte na vrijeme stigla. Bilo je poznato, i u novinama, u to doba, da Luča u štampariji čeka svoju vinjetu.\nRSE: Da se ipak fokusiramo na Milutinovićevu književnu baštinu. Kakvu je to on poeziju pisao? Uglavnom se govori o obimnom književnom djelu. Vi ste spomenuli 'Srbijanku', ali to je obimno djelo od lirike do velikih epskih spjevova?\nJanjić: Jeste. Kritičari ističu da je on možda ponajizrazitiji upravo u lirici, ali njega je nekako istoriografija privlačila. Prvo djelo, koje objavljuje 1826. u Lajpcigu, je 'Srbijanka' i 'Nekolike pjesmice'. On je uočio i jezgrovit jezik narodne poezije, te je među prvima i pristupio sakupljanju narodnih pjesama. Zbirka objavljena u Lajpcigu 1826., pred objavljivanje 'Srbijanke', sadrži njegove originalne pjesme, prevode sa njemačkog i brojne narodne pjesme, koje je on označio na poseban način u okviru zbirke, napomenuvši da te pjesme nisu sve njegove, da je izvjestan broj prevoda sa njemačkog, grafički ih označio, te izvjestan broj narodnih pjesama, koje će kasnije u Pjevaniji svakako ponoviti. Znamo da je dvije obimne knjige narodnih pjesama objavio, jednu u Budimu, 1833., a drugu 1837. u Lajpcigu, jako šire izdanje. Pored toga napisao je i 1835. štampao 'Diku crnogorsku', na Cetinju, zatim istoriju Crne Gore, 'Od iskona do novijeg vremena'. Ona je štampana u Beogradu 1835., a 1837., po ponovnom dolasku u Lajpcig, objavio je istoriju Srbije, 'Objav na Srbiju'. To su bili načini da se privuče čitalačka pažnja i prenumeranti na knjige, kako bi se imali novci za štampanje, tako da je objavio dva, Objav, tragediju 'Obilić', 'Trojesestarstvo ili Srpske tri miline', koje je napisao još kao sasvim mlad, u Vidinu. Kritičari ističu da je u tim vidinskim stihovima, njegovim prvim stihovima, možda i njegova najveća snaga. Poslije toga okrenuo se više etici i pisao je sve do same smrti 1847. godine u Beogradu, a iza njega ostaje Životopis u rukopisu i tragedija 'Karađorđe', koja je dugo bila u rukopisu i devedesetih godina konačno objavljena.\nRSE: U svakom slučaju veoma raznovrsno djelo. Gdje bismo mogli svrstati Simu Milutinovića, da li je on klasicist, romantičar?\nJanjić: On je nekako između klasicizma i romantizma, na toj međi stoji. Bavio se i sakupljačkim, prerađivačkim, izdavačkim, prevodilačkim radom, govorio je sedam jezika, kako se bilježi u Leksikonu pisaca Jugoslavije, prevodio je sa ruskog, njemačkog i grčkog, i zaista je izuzetna ličnost i svakako zaslužuje sjećanje.\nSarajevo - Izložba „Pjesnik nebom osijani“\nRSE: Bilo je to vrijeme pravopisne reforme, svojevrsne jezičke preobrazbe, pa je, pretpostavljam, i Simo Milutinović u tom dao vlastiti doprinos.\nJanjić: Jeste. U svom književnom i izdavačkom radu Simeon se nerijetko doticao pitanja jezika. U samom 'Imenovanju nauke o jeziku' 1844. još je pisao da bi se trebala zvati jezikonauka. U prvim pjesmama, 'Nekolike pjesmice', zbirci, u Lajpcigu, deklariše se za čist narodni jezik u samom predgovoru, smatrajući zaista da je najznačajniji, jezgrovit, prvo se treba grafija slavenosrpskog tadašnjeg jezika uprostiti, ali nekako, moramo priznati da su malo poznati ti njegovi stavovi. Na ovoj izložbi izložena je i recenzija koju je on pisao u Lajpcigu 1826. godine, gdje se baš bavi grafijom, djela koja pominje, i na izvjestan način predlaže tadašnje slovo Ć, savremenu grafiju Ć, kao najpodatniju za korišćenje, i predlaže usložnjavanje i ostale složene tadašnje grafije.\nRSE: Posve je očigledno da se Sarajlije ne moraju ponositi isključivo zato što se jedan svjetski čovjek, svjetski putnik, okitio imenom svog rodnog grada, nego i činjenicom da je riječ o iznimno vrijednom piscu, istoriografu, izdavaču, prevodiocu, pedagogu, da više ne nabrajam.\nJanjić: Zaista je tako. Simeon je svom imenu dodao geonim Sarajlija u najranijoj mladosti i potpisivao sva svoja djela i prepisku, putujući svijetom, noseći to ime na slavu našeg grada, od Carigrada, Lajpciga, Budima, Beča, Trsta, do Moskve, Odese, Kišinjeva, Vidina, gradova u kojima je boravio


Vesti Autor:Jelena Mirković22. avg. 201918:12 > 18:18\nNa koji način se muzički istumenti mogu prevoziti u avionu? Pred let za Rim nekoliko učenica beogradske srednje muzičke škole i njihova profesorka, kako tvrde, imale su neprijatnu situaciju na niškom aerodromu.\nNaime, njima je, kako kažu, bilo rečeno da u avion Air Serbia jedino mogu da uđu ako kutije sa instrumentima stave u predat prtljag i da same violine ponesu sa sobom za šta je bilo neophodno da plate dodatnu taksu od 7.500.\nNije u pitanju koncert u vazduhu, već metoda prevoženja instrumenata sa kojom su se susrele pojedine srednjoškolke muzičke škole. Naime, one su svoje violine prevezle u Italiju na master klas tako što su ih tokom puta pridržavale nogama na podu aviona. U suprotnom im nije bilo dozvoljeno da ih u kutijama unesu u kabinu, tvrdi majka jedne od učenica.\n„Nije im dozvoljeno da uđu u avion ukoliko ne plate taksu ili kartu za insrtumente. Prvo je rečeno 35.000, onda je rečeno da moraju da plate kao sedište u avionu za kutiju sa istrumentom i da ako neće da plate ne mogu da uđu u avion, znači praktično, neću da kažem ucena“, kaže majka jedne od učenica Mirjana Karanović.\nSagovornica N1 kaže i da su nadležni iz avio-kompanije učenicama rekli da kutije instrumenata ne mogu da budu smeštene u ručni prtljag, jer za to prelaze propisane dimenzije. Roditelji, pak, tvrde, da kutije zadovoljavaju odgovarajuće međunarodne standarde i da im nije jasno zbog čega je traženo da se za svaku violinu plati dodatna taksa od 7.500 dinara, a da se pritom instrumenti nebezbedno unesu u avion.\n„Ovo se prvi put dešava da im neko uopšte naplaćuje bilo kakvu taksu ili bilo kakav iznos za unos istumenata u kutijama u avion. Njima nije prva godina da idu na relaciji Beograd-Rim, one su putovale unazad nekoliko godina, niko im u Beogradu nije tražio da plate bilo kakvu nadokandu za to što ulaze sa istrumentima u avion“, dodaje Mirjana Karanović.\nNa pitanje N1 zbog čega je učenicama i po kom pravilu naplaćena taksa za prevoz instrumenata, iz kompanije Air Serbia i niškog aerodroma Konstantin Veliki nisu odgovorili. Pravilnik dostupan na sajtu srpske avio-kompanije muzičke instrumente tretira kao specijalan prtljag. Predviđeno je da se instrumenti mogu nositi kao ručni ili kao predati prtljag, kao i da se može kupiti karta za posebno sedište za muzički instrument. Neophodno je instrumente spakovati u zaštitnu foliju, kako bi tokom transporta bili zaštićeni.\nIz propisa za ručni prtljag međutim, nije jasno po kom kriterijumu je za svaku od violina naplaćena taksa od 7.500 dinara. I zbog čega nije dozvoljeno da se instrumenti vredni i do nekoliko desetina hiljada evra, prevoze u sigurnosnim kutijama.\nAir Serbiaer srbijamuzička školaviolina


Opširnije: Otvoren poziv za posredničke organizacije u okviru programa Erasmus za mlade poduzetnike\nObjavljeno: 03 Juni 2017\nOpširnije: Članak: Dnevni avaz 03.06.17.\nObustavljanje koncesionog postupka privrednom društvu Fahd iz Bihaća za dodjelu poljoprivrednog zemljišta u Općini Bosanski Petrovac na lokacijama Oraško brdo i Prkosi.\nPrilog o prekinutoj sjednici OV-a Bosanski Petrovac od 31.05.2017.godine\nOpširnije: Članak: Oslobođenje 02.06.2017.\nNove svlačionice u našoj Opštini\nDan Opštine Bosanski Petrovac\nČlanak: Oslobođenje 26.05.2017.\nČestitka, Dan općine Bosanski Petrovac


Vesti online / Sport / Fudbal / Lazović ostaje crveno-beli\nLazović ostaje crveno-beli\nGrčki šampion Olimpijakos je ponovo zainteresovan za novog Zvezdinog kapitena Darka Lazovića, za koga se raspitivao proteklog leta.\nNa zimu u Atinu: Darko Lazović\nS obzirom na to da Darku Lazoviću (24) ističe ugovor na leto, sigurno je da će uprava kluba iz Ljutice Bogdana pokušati da zaradi u zimskom prelaznom roku tako što će na kraju polusezone prodati brzonogog napadača. Istina, atinski portal „Nova sports“ navodi da će, ipak, mnogo toga zavisiti od toga da li će grčki šampion nastaviti takmičenje u Ligi šampiona.\nTrener Olimpijakosa Španac Mičel ima dobro mišljenje o Lazoviću, ali je istakao da želi da formira kompletnu sliku o njemu pre donošenja konačne odluke o kupovini.\nČačanin je ove sezone u crveno-belom dresu odigrao 967 minuta i postigao je dva pogotka. Član je Crvene zvezde od 2009. godine.


Danas tender za nabavku javnih bicikala u Beogradu - www.lobi-info.rs\nDanas tender za nabavku javnih bicikala u Beogradu\nMarija K. 19. avgusta 2019., 10:55 4.2k Views\nGrad danas raspisuje međunarodni tender za postavljanje sistema javnih bicikala u prestonici Srbije, najavio je zamenik gradonačelnika Goran Vesić.\nOvaj sistem dozvoljava korisnicima da iznajme bicikl na jednoj, a da ga vrate na nekoj drugoj stanici. Na ovaj način sistem javnih bicikala predstavlja dopunu sistemu javnog prevoza, gde građani lakše i brže mogu savladati razdaljine između mesta stanovanja i stanica sistema gradskog prevoza putnika – objasnio je Vesić.\nBeograd će, kako je dodao, imati 150 stanica sa 900 javnih bicikala od čega će polovina biti električni bicikli. Bicikli će biti dostupni građanima za javnu upotrebu na kratke vremenske intervale.\nOn je dodao da će Grad Beograd partnera u ovom poslu izabrati tokom jeseni ove godine, a da će izabrani partner imati obavezu da 50 stanica sa 300 javnih bicikala postavi do marta 2020. godine, polovinu do jula, a čitav sistem do kraja 2020. godine.\nKako Vesić kaže, već su određene lokacije na kojima će biti postavljene stanice javnih bicikala.\nJKP „Parking servis” inače godinama ima 600 javnih bicikala na svoja četiri parkirališta koje mogu besplatno da koriste svi koji parkiraju automobile na ovim parkiralištima i rekao da će ovi bicikli i dalje biti na usluzi vozačima, ali da se sada ide korak dalje i javni bicikli nude svim građankama i građanima.\nPored promocije biciklističkog saobraćaja, uvođenjem sistema javnih bicikala povećava se izbor vidova prevoza, poboljšava kvalitet vazduha i smanjuju se gužve u saobraćaju.\nIpak, potpuno je jasno da se ovaj sistem verovatno neće proširiti na levu obalu. U našem delu Beograda niko se nije pozabavio biciklističkim stazama niti drugom potrebnom infrastrukturom.\nZa bicikliste je i dalje rizik da pređu Pančevački most, pa se na to usude samo najhrabriji. I podsetimo se, biciklistička staza iz Zemuna ka Borči i dalje vodi samo u Zemun!\nPrethodna objava Novi radovi i nove gužve u Bulevaru despota Stefana i Takovskoj\nSledeća objava Tokom vikenda izbio požar u senari u Besnom Foku\nNovi radovi i nove gužve u Bulevaru despota Stefana i Takovskoj


Razvitak kulture u doba masovne proizvodnje: mediji i alternativa? - Eva i ja\nU doba globalizacije, brzog tempa života i prolaznih vrednosti, razvitak i očuvanje umetnosti i kulture i njihove alternative, sve češće postaju tema naučnih skupova u svetu? Ovo pitanje ove godine, postaviće i učesnici naučnog skupa u Jagodini.\nNaime, međunarodni Simozijum filozofija i mediji, koji se prethodnih 8 godina održavao u gradu u Hrvatskoj, od ove godine, realizovaće se u Jagodini. Domaćini, će biti Fakultet pedagoških nauka i Hotel “Alfa“ u Končarevu.\nNaučni skup biće održan od 6 – 8. septembra 2017. godine. Skup partnerski organizuju Fakultet pedagoških nauka u Jagodini, Estetičko društvo Srbije, NVO Udruženje građana za umetnost, kulturu, medije i društvena pitanja “Mladi grašak“ iz Beograda, Istraživačko-medijski centar i časopis “Medijski dijalozi“ iz Podgorice, Srpsko filozofsko društvo iz Beograda i NVO Centar za balkanološka istraživanja iz Banjaluke.\nImaju li mediji alternativu?\nZnačaj ovog pitanja i društvenih kretanja ka kojima je interpretacija ove problematike usmerena, organizatore ovog skupa je podstaklo da temu ovogodišnjeg skupa Filozofije medija posvete osvetljavanju i analizi odnosa, međuuticaja i uzajamne povezanosti medija i alternative.\nPitanje alternative jedno je od retkih koje je pratilo čoveka još od njegovog nastanka, nikada ne gubeći na aktuelnosti, jednako na opštem kao i na ličnom nivou. U vremenu ekspanzije medijski posrednovane razmene informacija, razvoja digitalnih tehnologija i novih medija, mišljenje odnosa medija i alternative dobija novi kontekst – istakla je dr Divna Vuksanović.\nU okviru postavljene teme biće razmatrana sledeća pitanja:\n⦁ alternativa u medijski posredovanom društvu\n⦁ uticaj medija na poimanje alternative\n⦁ alternativni mediji\n⦁ alternativna medijska kultura\n⦁ politika, etika, mediji i alternativno mišljenje\n⦁ umetnost, mediji i alternativa\n⦁ mediji i alternativno obrazovanje\n⦁ mediji i alternativna nauka\nIako je konceptima medija civilnog društva, medija zajednice, neoficijelnim medijima, rizomskim medijima, itd., posvećena izvesna pažnja unutar studija medija, pitanje odnosa medija i alternative ostaje još uvek nedovoljno rasvetljeno. Tematizujući odnos medija i alternative, postavljaju se temelje dubljeg razumevanja ove problematike i uspostavljaju okvire daljeg interdisciplinarnog i kritičkog promišljanja medijske stvarnosti.\nU sredu je na Fakultetu pedagoških nauka u Jagodini potpisivanjem Protokola o saradnji ozvaničen partnerski odnos u organizovanju naučnog skupa: “FILOZOFIJA MEDIJA – MEDIJI I ALTERNATIVA.\nPotpisivanju Protokola pored rukovodstva Fakulteta, prisustvovala prof. dr Divna Vuksanović, predsednica Estetičkog društva Srbije, redovna profesorka Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu, doc. dr Mimo Drašković, izvršni direktor Istraživačkog medijskog centra iz Podgorice i glavni i odgovorni urednik časopisa Medijski dijalozi, mr Željko Rutović, pomoćnik ministra za medije Crne Gore, Slobodan Kanjevac, predsednik Srpskog filozofskog društva i predstavnici ostalih partnerskih organizacija.\nTags: dr Divna Vuksanović, knjige, kultura, naučni skupovi, nauka\n51. BITEF otvara predstava u trajanju od 24 sata!\nEva i ja 20/09/2017


Problem plastične ambalaže u Srbiji – od zagađenja do mogućnosti - Environment Energy Mining Watch Balkans\nProblem plastične ambalaže u Srbiji – od zagađenja do mogućnosti\n25. July 2018. /\nNagomilana iskorišćena plastična ambalaža postaje sve veći i sve vidljiviji problem kako na globalnom, tako i na lokalnom nivou. Iako se posledice ovog zagađenja mogu ublažiti u Srbiji nedostaju mere koje bi podsticale šire učešće u reciklaži i pomogle onima koji se bave poslovima prikupljanja i recikliranja.\nProblem upotrebe plastične ambalaže i njene posledice po životnu sredinu počeo se ozbiljnije problematizirati u Srbiji. Tako su odnedavno neki trgovački lanci, poput Maxija, uveli naplatu plastičnih kesa, te sad plastična kesa košta dva dinara po komadu. Mada se radi o simboličnoj ceni, koja realno neće mnogo doprineti manjoj upotrebi plastičnih kesa, svejedno je korak napred u osvešćavanju problematike plastične ambalaže u životnoj sredini u Srbiji.\nPlastična ambalaža i posledice\nIstraživanje kaže da prosečan građanin Srbije potroši sedam plastičnih kesa dnevno. Na godišnjoj razini, na nivou Srbije potroši se i odbaci oko dve milijarde plastičnih kesa. Osim estetskog zagađenja, plastika je opasna po zdravlje prilikom neadekvatnog spaljivanja, jer je pepeo plastike toksičan. Nakupine plastične ambalaže na jednom mestu mogu biti i uzrok poplava jer mogu zapušiti drenažne i odvodne kanale. Ako nije adekvatno procesuirana kroz primarnu selekciju, već odložena na deponiju, tokom svog razlaganja plastika ispušta metan koji je neuporedivo opasniji od ugljen-dioksida u kontekstu stvaranja efekata staklene bašte.\nTakođer, ponajviše u vodnim površinama, PET ambalaža se zbog izloženosti suncu, valovima, promenama temperature itd. tokom vremena rastvara na veoma sitne čestice, tzv. mikroplastiku, koja se ne može do kraja razložiti. Takav oblik plastike životinje zamenjuju za hranu, te tako plastika ulazi u ljudski prehrambeni lanac. Znanstvenici kažu da je zagađenje okeana mikroplastikom nerešiv ekološki problem, te da se on može rešiti jedino prestankom upotrebe plastike kao materijala. Nedavno su istraživači prvi put procenili da je za čišćenje plastičnog otpada koji završi u okeanima potrebno oko 13 milijardi dolara godišnje.\nNa EU razini reciklira se oko 30% ukupnog plastičnog otpada, međutim zbog kineske zabrane uvoza plastičnog otpada iz inostranstva u Kinu, situacija na razini EU se drastično promenila. O urgentnosti smanjivanja upotrebe plastičnih kesa svedoči nova direktiva iz Brisela da se upotreba „laganih“ plastičnih kesa, koje se inače najčešće koriste u svakodnevnoj potrošnji, na EU razini mora do 2019. godine svesti na 90 komada godišnje po osobi. Cilj strategije je da se do 2026. godine potrošnja plastičnih kesa svede na 40 komada godišnje po stanovniku.\nSlika koja najbolje prikazuje obujam ekoloških posledica plastike na globalnom nivou jeste veliko ostrvo smeća u Pacifiku, kojeg čini pretežno plastična ambalaža. Veličina tog plutajućeg ostrva je 1,6 milijuna kvadratnih kilometra, što je otprilike tri puta površina Francuske. Procene kažu da na godišnjoj razini iz reka u okean uđe od 1,15 miliona do 2,41 miliona tona plastike.\n(Ne)kultura odlaganja otpada u Srbiji\nOsim prekomerne upotrebe plastične ambalaže u Srbiji, još veći problem je neadekvatno i nekontrolirano odlaganje otpada, koje stvara ozbiljne ekološke posljedice, ponajviše za vodotokove. Malo koja reka u Srbiji nije ozbiljno zagađena plastičnim otpadom. Od gradskih deponija, prema podacima Agencije za zaštitu životne sredine, 12 deponija u Srbiji nalazi se direktno na vodotoku, 65 ih je u neposrednoj blizini vodotokova, dok je 28 deponija u poplavnom području. Divlje deponije, za koje se procenjuje da ih je između 20.000 i 30.000 na području Srbije, dodatno doprinose ovom gorućem problemu. Prema regulatornom okviru Ministarstva zaštite životne sredine, ukoliko se divlje deponije nalaze na javnoj površini, lokalne samouprave su dužne da ih uklone, a ukoliko se nalaze na privatnim parcelama, inspekcije nalažu mere uklanjanja vlasnicima. Međutim, u praksi se ništa ne dešava u pogledu sanacija divljih deponija, bilo da su na javnom ili privatnom zemljištu, a samim time i ogromnih brda plastike koje rastu na divljim deponijama po Srbiji.\nUloga proizvođača u sustavu\nU problematici plastične ambalaže, pored potrošačke svesti, važno je naglasiti da veliku ulogu u razvoju reciklaže igraju institucionalni okviri, odnosno politika regulacije i poticaja u sektoru upravljanja otpadom. Situacija na nivou Srbije vezano za reciklažu PET ambalaže daleko je ispod zadovoljavajuće.\nPrema zadnjim podacima Agencije za zaštitu životne sredine iz 2016. godine, na tržište je stavljeno 344.661 tona plastične ambalaže. Prema podacima Asocijacije reciklera Srbije, udruženja koje okuplja firme koje se bave reciklažom ambalažnog otpada, 2016. godine reciklirano je oko 12.000 tona PET ambalaže, što bi značilo da se u Srbiji na godišnjoj razini reciklira svega oko tri posto plastične ambalaže.\nS druge strane, rešavanje problematike plastike, osim reciklaže i potrošačke svesti, povlači i pitanje uloge velikih kompanija koje masovne koriste plastičnu ambalažu za pakiranje svojih proizvoda.\nBudući da se problem plastike na može rešiti samo reciklažom, na razini EU se već koristi tzv. EPR princip (Extended Producer Responsibilities), odnosno princip produžene odgovornosti proizvođača. Suštinski, prema EPR principu, budući da od gradova i lokalnih samouprava saniranje plastičnog otpada iziskuje znatna finansijska sredstva, proizvođač koji koristi plastičnu ambalažu za svoje proizvode delom ili u potpunosti sudeluje u troškovima zbrinjavanja plastičnog otpada. Tako su u Njemačkoj i Austriji kompanije koje koriste plastičnu ambalažu za svoje proizvode dužne da u potpunosti financijski kompenzuju troškove saniranja plastične ambalaže. U Srbiji postoji ekološka taksa za zagađivače životne sredine, međutim ona se ne primenjuje u kontekstu plastične ambalaže.\nZašto u Srbiji ne fukcioniše reciklaža PET ambalaže?\nNekoliko je razloga zbog čega je reciklaža PET ambalaže u Srbiji nedovoljno razvijena. Jedan od njih je vrlo slaba primarna i sekundarna selekcija otpada. U Srbiji se, inače, samo 5 odsto komunalnog otpada reciklira, što je daleko manje od svih zemalja u regionu, poput Bugarske, Rumunije itd.\nDa bi se povećala razina reciklaže, to zahteva bolju infrastrukturu za primarnu selekciju otpada, odnosno kontejnere za različite sirovine, a potom sistematičnu sekundarnu selekciju otpada koju bi vršila komunalna poduzeća na lokalnim nivoima. Za postizanje takvih promena, nužna je promena institucionalnog okvira u kontekstu odlaganja otpada.\nMeđutim, faktor koji je presudan u kontekstu menjanja „reciklažne svesti“ jeste ekonomska korist od reciklaže. Trenutačna cena otkupa PET ambalaže u Srbiji je vrlo niska. Tako se za tonu plastične ambalaže u otkupu može dobiti od 110 do 240 eura, ovisno o farbi i čistoći same sirovine. Jedna PET flaša u proseku teži oko 50 grama. Dakle, za jednu tonu treba skupiti oko 20.000 PET flaša. Kad se to zbroji, računica kaže da se za jednu PET flašu u otkupu može dobiti 1‒2 dinara u proseku, što za većinu ljudi nije ekonomski poticajno.\nPrimer dobre prakse dolazi iz susedne zemlje. Hrvatska je uvela sistem „kauciranja“ prilikom harmonizacije zakonodavstva i standarda sa standardima EU. Komisija EU, naime, na nivou direktiva postavlja tačno određene standarde za očekivani procentualni udeo recikliranja različitih vrsta otpada, to jest njegove ponovne upotrebe na nacionalnom nivou. Od uvođenja sistema kauciranja situacija s problem reciklaže plastike drastično se promenila. Dotada, reciklaža plastike bila je na niskom nivou. Faktor koji je bio presudan za promenu percepcije plastike kao resursa bio je povećanje otkupne cene za PET ambalažu na 50 lipa za jednu plastičnu flašu, odnosno, 8 dinara u protuvrednosti. Od tog trenutka, ljudi su uvideli ekonomsku korist od reciklaže, a paralelno s tim smanjila se količina plastičnog otpada u okolišu. Drugim rečima, ekonomska korist od reciklaže plastične ambalaže je kao nusprodukt stvorila i pozitivan uticaj na životnu sredinu. Međutim, da bi ceo sistem reciklaže funkcionirao, važno je stvoriti i infrastrukturni okvir. Osim velikog broja otkupnih centara za plastičnu ambalažu, u Hrvatskoj skoro svaki veliki supermarket ima svoj otkupni centar za plastičnu ambalažu, što omogućava potrošaču da prilikom odlaska u kupovinu, ujedno izvrši i povrat plastične ambalaže. Sistem kauciranja kao takav na razini EU funkcionira već dugo vremena.\nReciklaža i neformalni sakupljači sirovina\nDizanje otkupne cene za plastičnu ambalažu u Srbiji donelo bi pozitivne promene u sustavu recikliranja. Osim reduciranja plastičnog otpada u životnoj sredini, takav potez doneo bi mogućnost dodatnih prihoda najsiromašnijim i marginalnim slojevima društva, poput romske populacije. Romska populacija, čija egzistencija u većini slučajeva ovisi o skupljanju sirovina po gradskim punktovima, ima iznimno važnu ulogu neformalnih reciklera u društvu. Oni pružaju odličan primer cirkularne i održive ekonomije u praksi, koja se pozitivno odražava na okoliš i ekonomiju u kontekstu ponovne upotrebe resursa.\nJoš jedno od rešenja problema reciklaže u Srbiji bilo bi i direktno zapošljavanje neformalnih sakupljača sirovina. Takav potez bi marginalnim skupinama omogućio socijalna prava, no također i integraciju u društvo u kojem su trenutačno nevidljivi pojedinci. Procenjuje se da se u Srbiji oko 50.000 ljudi bavi neformalnim sakupljanjem sirovine, dok četvrtinu čine mlađi od osamnaest godina. Od te brojke, 90 posto njih su Romi.\nMeđutim, da bi se problematika plastičnog otpada u Srbiji počela rešavati, potrebno je, uz političku volju, promeniti institucionalni okvir koji će te pozitivne promene omogućiti. Promene koje će doneti korist ne samo za životnu sredinu već i za ljude koji su njen sastavni deo.


Sajam sporta 2018 na Beogradskom sajmu - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sajmovi » Sajam sporta 2018 na Beogradskom sajmu\nAh Neša 2. novembar 2018. Sajmovi Postavite komentar\n„Put uspeha“ – slogan je ovogodišnje manifestacije koju organizuju Ministarstvo omladine i sporta i Sportski savez Srbije.\n– Ova 2018. godina donela je Srbiji rekordan broj osvojenih medalja u olimpijskim i paraolompijskim disciplinama, pa tako i Sajam sporta 2018 ide putem uspeha, rekorda i podizanja standarda iz godine u godinu – zjavio je Nemanja Svjetličić, direktor Sajma.\nPored organizatora, publici će se predstaviti i Ministarstvo odbrane Republike Srbije, Pokrajnski sekretarijat za sport i omladinu, Sekretarijat za sport i omladinu grada Beograda, Zavod za sport i medicinu sporta Republike Srbije, Antidoping agencija Republike Srbije, Olimpijski komitet Srbije, Paraolimpijski komitet Srbije, visokoškolske institucije kao i više od 100 teritorijalnih sportskih saveza, 89 nacionalnih granskih saveza, sedam sportskih udruženja i mnogi izlagači sportske opreme, rekvizita, suplemenata, pehara i medalja…\nHala 1a je rezervisana za 13. Nacionalni seminar Sportskog saveza Srbije, ali i mnogobrojna predavanja, panel diskusije i radionice Antidoping agencije Republike Srbije i Olimpijskog komiteta Srbije. (danubeogradu.rs)\nTagovibeogradski sajam izlasci jesen u beogradu sajam sporta sajmovi za dž\nPrethodni Beograd, 2018: Više noćenja nego prošle godine\nSledeći Grad pomaže roditeljima trojki, četvorki i duplih blizanaca


RTV\t19.09.2017 18:52\nNekoliko sindikata javnih službi najavilo je da će u četvrtak, 28. septembra protestovati ispred Vlade Srbije zbog očekivanog usvajanja Zakona o platama u javnom sektoru.\nViše sindikata zaposlenih u javnim delatnostima, najviše u prosveti, najavilo je da će u četvrtak, 28. septembra protestovati ispred Vlade Srbije zbog očekivanog usvajanja izmena Zаkonа o plаtаmа u jаvnom sektoru, saopšteno je nakon koordinacionog sastanka sindikata javnih službi.\nOdluka o protestu doneta je na današnjem koordinacionom sastanku sindikata javnih službi, kome su prisustvovali Sindikat radnika u prosveti Srbije, Unija sindikata prosvetnih radnika Srbije, Sindikat visokog obrazovanja Srbije, Konferencija slobodnih sindikata Srbije i Granski sindikat prosvetnih radnika Nezavisnost.\nPored protesta predviđen je i štrajk o kojem će svaka sindikalna jedinica pojedinačno odlučivati, navodi se u zajedničkom saopštenju.\nNajavljeno je i da će se Sindikat medicinskih sestara "i svi oni koji budu hteli" naknadno pridružiti.\nNa sastanku je usaglašen proglas koji će zajedno sa "akcionim planom" učesnici potpisati u чetvrtak, 21. septembra, kao i akcioni plan u vezi organizacije.


Teški pregovori oko vlasti | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Kolumne | Teški pregovori oko vlasti\nTeški pregovori oko vlasti\nU Aleksincu sve male političke partije kroje sudbinu\nU Aleksincu, od dana stupanja na vlasti SNS-SPS-URS, svi su pomislili da su došli mnogo bolji dani za Aleksinčane, međutim!?!?!?!\nIma izreka jednom Srbin uvek Srbin - zašto?, pa svi su mislili, da su same stranke SNS-SPS-URS, sposobne da budu u vlasti, ali pojavljuju se i i politički partneri, ili takozvani "KOALICIONI PARTNERI".\nSami koalicioni partneri su sastavljeni od ljudi koji imaju samo svoje lične interese, ali su usto dobili po jednog ili ti po dva odbornička mesta, taman toliko da mogu da ucenjuju. Onda smo dobili veliku koaliciju SPS-PUPS-JS i POKRET VETERANA, gde JS ničim izazvani dobijaju dva odbornička mesta, a POKRET VETERANA jedno odborničko mesto. Dobijamo zamenika predsednika skupštine, zatim zamenika direktora direkcije i urbanizam, kadrove JS koji u predizbornoj kampanji nisu imali ni 50 glasova. Odmah iza njih su plaćeni većnik i bivši direktor Biblioteke kadrovi Pokreta Veterana. koji doduše se pokazaše dobro u predizbornoj kampanji. ali nažalost sve što je vredelo u opštinskom odboru brzo je izašlo iz te stranke.\nNa kraju imamo i malu stranku koju vuče SNS Pokret Socijalista koji nažalost ništa više ne dobiše do jedno radno mesto u domu za decu. Kada se sve skupi i podeli dobijamo da male stranke jednostavno vrše pritisak na velike stranke ucenom, tj. ako neko nekog ne zaposli izaćićemo iz vlasti, pregovaraćemo sa opozicijom i nažalost sve se svodi na to krpi, trpi, moli, obećavaj, ali to je politika i to je suština vođenje politike.\n# Pokret Socijalista Pokret Veterana Ničim izazvan


Naslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Komisija predložila sufinansiranje 16 medijskih projekata\nNovi Pazar će sa 64,1 milion dinara sufinansirati 16 medijskih projekata u 2020. godini, a 70 odsto tog novca, odnosno 45 miliona dinara dobiće Radio televizija Novi Pazar, odlučila je danas Komisija za ocenu pristiglih projekata.\nU preliminarnoj listi odobrenih projekata predloženo je da sa 13 miliona dinara iz gradske kase Novog Pazara bude sufinansiran projekat TV Sandžak, a sa po milion dinara Novinske agencije Beta (za radio Sto plus), “Emedia group” i Kulturnog centra “Zambak”, a upola manje Dan Grafa, izdavača dnevnog lista Danas.\nIz budžeta Novog Pazara sa 400 hiljada dinara trebalo bi da bude sufinansiran i projekat Adria media grupe (izdavača dnevnog lista Kurir), a po 300 hiljada dinara dobiće “Journalistic plan”, “Agenda 2020”, “K media star”, “Lokal medija plan” i “Free media”.\nKomisija je predložila da sa po 200 hiljada dinara budu podržani projekti Trgovinsko informativnog preduzeća “Double – E” (Yu radio) i “PP medije”, a sa po 150 hiljada dinara “A1 – neta” i Bošnjačke zajednice kulture “Preporod”.\nPredlog Komisije razmatraće Gradsko veće Novog Pazara na sledećoj sednici.


Hello, this things work? Čao ja sam Ivana - У Србији - Edgeryders\nHello, this things work? Čao ja sam Ivana\nVanai354 July 23, 2019, 11:30am #1\nHelloo! I ben seing your ad ranning on my Facebook for a while,so i decided to join. apologies for my english, its not the best :(((\nIf i understand what this site is abaut, it is about people sharing their views and thaughts on life araund them\nFor mi, most fascinating problem thet people in serbia (im from serbia btw! čao svima ) ) dont understand is female prostitution.\nIwas raeding an article on b92, a serbian portal that I like alot on that deals with prostitution (glam prostitution as they call it). Article is here (in serbain if someone here speaks serbian): https://www.b92.net/zivot/tabu.php?yyyy=2019&mm=06&dd=29&nav_id=1560208\nIve seen this ad on serbian portals and I knou a few girls that have registered to this. whats troubling me is why do girls allow themselves to get into this, why degrade temselves into selling their own bodies for maney. while i do understand that there are some women that like to do this (as people like diffarent things), i dont understand why they get into this and then experience problems later. what did they expect?\nnoemi July 23, 2019, 3:04pm #2\nNice to meet you @Vanai354,\nI am a longtime member of Edgeryders, Romanian living in Brussels.\nThank you for the courage to write in a language which is not your native one, I think it’s great, and in the future don;t feel obliged, you can write in Serbian and other native Serbians can join and comment. We are only starting this project about Wellbeing in Europe, so you will see more and more people joining over the next few months.\nFrom what I understand in the article you sent (I hit google translate to understand), women do it because of necessity - they need money to pay rent, or repay loans and so on. Sex trafficking has some similar elements, where people stay in it because over time, different lives become hard to imagine. Have you asked the girls that you know, why do they do it?\nI’m also wondering if this is talked about a lot in Serbia in public, or not so much?\nPS Since you are new to the forum, I can maybe guide you to topics which interest you? Many edgeryders members write about a lot of subjects, just let me know what/ who would you like to connect with!\njasen_lakic July 27, 2019, 9:14am #3\nCao Ivana, dobrodosla na platformu\nJa inace zivim u Briselu i to je jedna od bas velikih tema u mnogim drzavama. Mogu podjeliti sa tobom neka iskustva posto sam puno putovao i zivio u vise drzava.\nSto se prostitucije u Belgiji tice ona je legalizovana, to donosi nekoliko dobrih stvari:\nZene koje tako rade imaju vise zastite od strane policije itd (mada su naravno kriminalne organizacije jos uvijek jake i cine mnoga zla)\nZene koje tako rade imaju redovne testove za spolno prenosive bolesti, sto stiti vise i njih i njihove klijente\nDoprinose drustvu kroz placanje poreza i imaju svu zastitu koju bilo koji radnik ima, takodje imaju i penziju itd cini mi se\nMoj glavni argument za legalizaciju je to da u zemljama gdje je prostitucija ilegalna, prostitucija jos uvijek cvijeta posto je velika potraznja za njom ali sve ove stvari iznad ne postoje. Te zene su maltretirane, ubijane i jako cesto bukvalno robinje…kupljene i prodane tako.\nSto se tice razloga dacu ti neke koje znam:\nU Maroku na primjer tu zavrse cesto djevojke koje su odbacene od strane njihove porodice i s obzirom da im je drustvo patrijarhalno i one budu odbacene od drustva, te zene ne mogu cesto ni preziviti ako ne udju u prostituciju. To rade i djevojke iz bogatih familija koje zele uzbudjenje, zabavu, zele raditi zabranjene stvari.\nU Njemackoj i Belgiji ima puno zena koje to rade dobrovoljno i na specifican nacin. Na primjer u Njemackoj postoje neke vrste SPA centara gdje se placa ulaz na dnevnoj bazi a zene i muskarci se spontano skontaju i ako se zeni svidi, ona spava sa njim uz novcanu nadoknadu. Tako nesto, citao sam clanak o tome tako da nisam siguran. Cesto su to I u Belgiji i u Njemackoj samohrane majke ili studentice kojima treba nesto ekstra novaca mjesecno i onda periodicno, po potrebi, se bave prostitucijom.\nU Tajlandu na primjer majka je spremna prodati cerku da bi dobila novcanu nadoknadu na zalost…to je zajednicno za prostituciju u svim zemljama. Razlog broj jedan su finansijske teskoce ljudi. Ljudi takodjer cesto ne vide izlaza iz odredjene situacije. Osobe koje su odrasle u centrima prostitucije kao Marakes u Maroku, to vide prisutno u svom okruzenju. Znaci to im se cini kao ocigledan nacin izlaza iz teske situacije, pitanje je percepcije. Postoje mnogi drugi nacini da se prezivi ali stvarnost svake osobe zavisi od njene percepcije.\nJos jedan razlog (a to se cesto radi u zemljama istocne Evrope) jeste da se mladim djevojkama obeca posao u zapadnim zemljama. Te djevojke dodju, uzme im se pasos i uz pretnje, tucu i ostale stvari, natjeraju ih da ostanu i rade kao prostitutke…upadnu u lanac bjelog roblja i tesko se jako mogu izvuci.\nKao sto vidis postoje mnogi razlozi, ja pretpostavljam da u elitnoj prostituciji ima puno vise djevojki koje to rade dobrovoljno. To je vec drugi problem. To je problem postavljanja vrednosti u zivotu i prioriteta, opet percepcija stvarnosti svake osobe diktira njeno ponasanje.\nSto se mene tice ne osudjujem nikoga, meni je samo vazno da imam pozitivnu interakciju sa drugim ljudskim bicima.\nnoemi November 4, 2019, 9:53am #4\nSlažem se sa @jasen_lakic. Kada postoji pravni okvir, lakše je kriminalizirati ono što spada van njega i umanjiti siva tržišta. Takođe ljudima koji odluče da to urade (npr. Iz potrebe) nudi i sigurniju opciju.\n@Vanai354: Da li nam se pridružite na radionicama u Bečeju (22. novembra) ili Beogradu (23. novembra)?


Skulptotektura Mrđana Bajića | Afirmator\n30. новембра 2013. | Filed under: afirmator,broj-21-decembar-2013,vizuelne umetnosti | Posted by: admin\nPOLITIKA JAVLJA da je fondacija “Vujičić kolekcija“ objavila monografiju Mrđana Bajića, beogradskog umetnika i profesora na Vajarskom odseku Fakulteta likovnih umetnosti u Beogradu, pod nazivom SKULPTOTEKTURA. Knjiga je bila predstavljena 28. novembra u 19 časova u atrijumu Narodnog muzeja u Beogradu.\nU monografiji na više od 200 stranica predstavljeni su dvojezično (na srpskom i francuskom) tekstovi istoričarke umetnosti Ane Bogdanović, Aleksandra Demaa, Lorana Heđija, Ričarda Dikona, kao i intervju Anrija Fransoa Debeoa sa umetnikom.\nTermin SKULPTOTEKTURA definisala je istoričarska umetnosti Lidija Merenik, koja prati rad i razvoj Mrđanov od početka osamdesetih godina prošlog veka do danas. Ana Bogdanović smatra da je termin nastao u kontekstu umetnikovog dela i odnosi se, pre svega, na niz kompleksnih i međusobno povezanih procesa u tretiranju skulpture.\nU monografiji se mogu videti radovi Mrđana Bajića, od najranijih skulptura, preko projekta JUGOMUZEJ (2003.), dela predstavljenih u paviljonu Srbije kada je Bajić bio predstavnik naše države na bijenalu u Veneciji (2007.), zajedničkih projekata sa engleskim vajarom Ričardom Dikonom, do najnovijih ostvarenja.\nMrđan Bajić je srpski vajar i crtač. Rođen je 1957. godine u Beogradu. Završio je vajarstvo na Fakultetu likovnih umetnosti u klasi profesora Jovana Kratohvila.\nIzmeđu 1985. i 1990. radio je na FLU kao asistent.\n1990./1992. – Cite Internationale des Arts, Paris. 1992./1993. – Usine ephemere, Asnieres, Paris. 1994./1995. – Pollock-Krasner Foundation Grant, Paris.\nOd 1997. radi kao profesor na Fakultetu likovnih umetnosti u Beogradu.\n1998./2002. – Rad na projektu ”Yugomuzej”, /www.yugomuzej.com/. 2003. – “Pozorišna skulptura”, foaje Jugoslovenskog dramskog pozorišta, Beograd. 2004./2005. – “Backup” /monografija/ 2007. Reset_ , Nacionalni paviljon Republike Srbije, La Biennale di Venezia. Od 2007. – Redovnii profesor na Fakultetu likovnih umetnosti u Beogradu. 2008./2009. Kalemegdan Bridge Collaboration, R.Deacon/M.Bajić, Beograd.\nBajić, prema rečima Jasmine Čubrilo, pripada retoričkoj struji nove umetničke scene u Srbiji nastale početkom devedesetih godina 20. veka. Bajić je tu retoričku liniju u skulpturi počeo da razvija već tokom osamdesetih godina. U prvoj polovini devedesetih, Bajićeva umetnost se ogleda u burnom neoekspresionističkom izrazu, dok u drugoj polovini devete decenije se oseća blago smirivanje oblika i linija. Uticaj Bajićeve umetnosti se takođe može videti i u radovima mnogih mlađih umetnika, njegovih učenika.\nSamostalno je izlagao u mnogim evropskim gradovima (Beograd, Zagreb, Ljubljana, Pariz, Stokholm, Krakov), a takođe su njegovi radovi viđeni i na grupnim izložbama u Rimu, Njujorku, Sidneju, Krakovu, Parizu, Gracu, Kopenhagenu, Veneciji, Monaku i Solunu.\nGodine 2002. Mrđan Bajić je učestvovao na 25. bijenalu u Sao Paolu sa projektom Yugomuzej. Godine 2007. nastupa na 52. bijenalu vizuelnih umetnosti (od 10. juna do 21. novembra 2007.), gde predstavlja Srbiju projektom „Riset“ (engl. Reset) koji je postavljen u Srpskom paviljonu.\nNagrade: 1980. — Fond Ilija Kolarević, Beograd; 1981. — Fond Sreten Stojanović, Beograd; 1983. — Sedam sekretara SKOJ-a, Zagreb; 1984. — Premija Gradske zajednice kulture za 1983. godinu, Beograd; 1987. — III PIJS, Pančevo, (1993.); 1991. — Fond Ivan Tabaković, SANU, Beograd; 1992. — Nagrada Salona Monruž za skulpturu, Pariz; 2000. — Sava Šumanović, Novi Sad; 2001. — Fond Vladislav Ribnikar, Beograd.\nDeo intervjua pod naslovom Lako je iz prikrajka kritikovati sa Mrđanom Bajićem. Prenose Večernje novosti tekuće godine.\n– Bez obzira na to što toliko dugo nisam imao izložbu, radim više nego ikada. Na jesen će u ediciji „Kolekcije Vujčić“ izaći knjiga o meni. Ona je na neki način nadomeštaj svih izložbi koje u Beogradu nisam imao. Glupo je da prepričavam radove, smatram da je zadnjih nekoliko godina najproduktivniji period u mom opusu.\n– Jugomuzej postoji kao jedan virtuelan projekat, konglomerat radova koji sam poslednji put pokazao 2007. u Veneciji. Nisam imao preveliku ideju da će u gigantskim merama profunkcionisati. Započeo sam ga u trenutku kada je celokupna istorija i memorija koja se tiče te prethodne zemlje bila odbačena od svih novonastalih zemalja. Bila je potisnuta i uništavana, kao nešto što nikome ne treba. Imao sam potrebu da tu memoriju sa ciničnim otklonom dovedem u polje vidljivosti. U međuvremenu stvari su se promenile. Opustila se ta prvobitna nacionalistička magma koja je mislila da će tako što će negirati sve što je postojalo u stvari verifikovati sopstvenu veličinu.\n– Bilo to danas popularno ili ne, jedino vreme u mom životu, kada sam se identifikovao sa vlašću i njenim idejama bilo je od 5. oktobra do ubistva premijera Zorana Đinđića. Ali, ideje koje su tada kolale osule su se u ličnoj promociji nekih ljudi koji su obećali da će nas voditi u dobrom pravcu, a brinuli su više o sebi, ili svojim interesima. Raspršile su se u partijama koje su obećale emancipaciju, a postale su interesni karteli. Rastočile se nekoj vrsti razočaranosti koja kola svuda okolo.\n* Rekli ste da od 5. oktobra do danas nije ostao kamen na kamenu…\n– U ovoj zemlji se dnevno menjaju politike. Ne postoji više neka celina sa kojom bih mogao da se identifikujem i da verujem u nju. Pokušavam da ulovim bilo koju dobru nameru i da je na neki način podržim. Ne vidim na obzorju velike ideje koje bi me povukle da im verujem. Verujem jedino u ispravnost toga da čovek ono što mu je dato radi što je najbolje moguće. U mom životu više neće biti nikog zbog koga ću šetati ulicama, zviždati i zarad ideje precrtati pet godina sopstvenog umetničkog delovanja.\n– Bilo bi glupo da svi prestanemo da se bavimo umetnošću, jer uslovi nisu dobri. A nešto ozbiljno škripi. Od malog budžeta za kulturu, do neprofesionalnog vođenja institucija. Na sreću,svoj rad plasiram u inostranstvu. Ali, loše se osećam, jer predajući na Likovnoj akademiji na neki način dajem dezinformaciju mladim ljudima. Mada im kažem da ih slabo šta čeka posle fakulteta, ipak ih nekom energijom i potpaljivanjem umetničke vatre usmeravam na put koji je sasvim neizvestan.\n– To je i poraz grada koji se zove Beograd. Neoprostivo! Da se u jednom pozorištu zatvori mala scena, eksplodirala bi pozorišta. Opet smo mi, koji se bavimo vizuelnom umetnošću, krivi zbog toga. Ne protestvujemo. Ali ta ravnodušnost, sa druge strane, pokazuje i da su se te institucije odrodile od osoba čije bi interese trebalo da zastupaju. Kad strancima koji posle šest godina dođu u Beograd kažete da najveći muzeji i dalje ne rade, smatraju da smo mi pomalo divlja sredina. Ali ko se kod nas više sekira oko toga?! To je prosto jedna loša novost, koja traje i više nikog ne potresa.\n– Moja generacija je sigurno dobrim delom odgovorna za sve. Nekoliko puta je dobijala priliku da vodi ovu zemlju, pa je to neuspešno uradila. Dobijala je priliku da vodi kulturu ovog grada ili zemlje, pa su i to neuspešno obavljali. Lako je iz prikrajka kritikovati. Svako se valjda prijavljuje da radi ono za šta je ubeđen da će raditi valjano. Ipak, zamolio bih one ljude koji ne znaju da rade to za šta se prijavljuju, da se sklone.\n– Verovatno će ga nekad biti, ali pitanje je hoće li se u umetnosti standardizovati ono što je valjano ili će se umetnici i dalje izvlačiti iz partijskog ključa ili priče o nacionu. Inače, pre nekoliko godina mi je u okviru gradskog otkupa uzet jedan rad za MSU. Od tada čekam da neko dođe da ga preuzme ili makar registruje.