NAGRADA VELIKI PEČAT 1999.\nBiljana Vuković, Iz Kalenića\nBiljana Vuković, Iz Kalenića, 1999, akvatinta, bakropis, 63x91 cm\nBiljana Vuković (1949. Beograd)\nDiplomirala je 1973. na Fakultetu likovnih umetnosti u Beogradu, gde je 1975. završila i postdiplomske studije, klasa prof. Miodraga Rogića. Od 1974. izlagala je samostalno (Beograd, Olbeni, Sarajevo, Banja Luka...) i na kolektivnim izložbama u zemlji i inostranstvu. Kao gostujući umetnik boravila je i izlagala u Grčkoj, SAD, Danskoj. Studijska putovanja: Francuska, Španija, Italija, Grčka, Amerika, Nemačka, Holandija, Mađarska, Danska. Profesor na Fakultetu likovnih umetnosti u Beogradu.\nNagrada Veliki pečat za 1999. godinu jednoglasno je dodeljena Biljani Vuković za rad Iz Kalenića uz obrazloženje: U žiži kreativnih interesovanja Biljane Vuković lociran je pejzaž čitljiv kao lični doživljaj predela. U svojoj umetničkoj transpoziciji njen predeo je izrastao u metaforu putovanja, promene, ekstatičnih stanja koja ona u prirodi osluškuje. Rad Biljane Vuković svojom snažnom gestualnošću, ekspresijom materijala, pikturalnim kvalitetima, pasažima zelenih i atmosferom kondenzovane energije predstavlja ubedljiv umetnički stav. U tom stavu autor sintetiše elemente dokumentarnog kadriranja i viziju imaginarnog predela za kojim autor uporno traga. U okviru beogradske grafičke škole Biljana Vuković je izuzetna umetnička pojava čiji rad nastaje u kontinuitetu od dve i po decenije; oslonjena na bazu klasične grafičke discipline ona je ostvarila elemente inovativnog utičući na generacije mladih umetnika.\nČlanice žirija: Lidija Merenik, istoričarka umetnosti, Nevenka Stojsavljević, grafičarka i Biljana Ševo, grafičarka\n...Kada je, pre više godina, započela svoje hodočašće Studenici Biljana Vuković je, svakako, bila privučena fizičkim i duhovnim prostorom ovog monumenta u kojem posvećeni nalaze isceliteljsku moć obnavljanja energije i vraćanje istine na njeno pravo mesto. Tu je negde i otpočeo jedinstven proces sve dubljeg slaganja i identifikacije umetničkog bića Biljane Vuković sa hiljadugodišnjom slikom ovog hrama i njegove okoline. Nije li se u šetnji studeničkim pejzažom, čija nedirnuta lepota oslobađa imaginaciju, u njoj obnavljala geteovska pesnička sreća “da je iznad svih vrtova mir…”; ili je njen duh sjedinjen s fizisom tla lutao za slikom apsolutnog pejsaža. Tragajući za unutrašnjim sadržajem izabranog motiva Biljana Vuković oslobađa imaginaciju koja kao katalizator vidljivog – kroz neposredni grafički čin – transponuje skice i beleške sa terena u samu bit njihove pojavnosti. Teza po kojoj je slika nefunkcionalni organizam nastao u izolaciji pogleda na motiv u njenom grafičkom radu dobila je svoju punu potvrdu. Sledeći liniju kontinuiteta u stvaralaštvu Biljane Vuković sažeto je višegodišnje iskustvo u kojem je najizražajniji pomak s lirskog ka gestualnom; iznijansirana poetičnost i atmosfera idiličnog studeničkog predela smenjuje grafika gesta, puna nužnosti i intenziteta. Tako njen stvaralački proces dobija zamah a, fizička i duhovna slojevitost čina crtanja na grafičkoj ploči, prolazi fazu apstrahovanja, redukcije, kristalizacije. Pitoma oaza Studenice zamenjena je ljutim crnogorskim kršom i golim kamenim ostrvima. Još jednom je, u vrlo drastičnoj formi, moć prirode suprotstavljena ne/moći čovekovoj. U ciklusu radova Ostrva apstraktni ritam kompozicije pojačan je do stepena koncentracije koja dostiže bljesak ekspresije. Monumentalna arhaičnost podneblja, tvrdoća i oskudnost kamena govore o nastajanju dela mimo racionalnog, dela koje uzbuđuje, prenosi napetost i oštre kontraste. Generalno, u radovima Biljane Vuković može se pratiti linija sažete figuracije koja je u ciklusu Ostrva pomerena do granice asocijativne ekspresije; u njima se progovara o mistici i metafizici postojanja, o smislu neprestanog obnavljanja, ponavljanja i fenomenu sreće.\nLj. Ćinkul, uvodni tekst u katalogu izložbe u Galeriji Grafički kolektiv (Beograd, 13 - 25. april 1992)\n...U tematskom smislu već dugi niz godina kod Biljane Vuković prisutno je kontinuirano bavljenje motivima pejzaža oko manastira Studenice. [...] Ideja obuhvatanja i vizuelizacije prostora, te transponovanje njegovog stvarnog izgleda grafički sukobljavanjem linearnih, svetlosnih i kolorističkih ritmova i površina, može se, kao izraz stvaralačkog htenja i unutrašnjeg raspoloženja, prepoznati skoro na svakom radu. Pri tome, Vukovićeva se ne zadržava na deskripciji i detaljisanju. Njoj nije cilj realistička slika predela. Ona želi da naglasi samo njoj vidljivu i bitnu suštinu, karakterne crte i atmosferu odabranog mesta/motiva kao povoda kreativnom činu. [...] Pri tom, potrebno je naglasiti da umetnica ne „poseže“ za reprezentativnim motivima studeničkog kraja. Pre su to jednostavni isečci vidika, vizuelno zatvoreni prostori bez horizonta i fokusa, koji svojom frontalnošću primoravaju posmatrača da direktno uđe u njihovu bit i sadržinu, u kojoj se dramatičnim sukobljavanjem svetlih prostora sa tamnim partijama gusto zbijenih linija nagoveštava egzistencijalna drama savremenog čoveka...\nJ. Marinković, uvodni tekst u katalogu izložbe u Galeriji Grafički kolektiv (Beograd, 31. maj - 12. jun 2010)


Suprotno tome, možda će takođe htjeti proživeti to iskustvo i promeniti pristup načinu života iz prethodnog života. To je ono što tera dušu da dobije svoj karakter jednom kad se rodi. Šta više, to je ono što prelazi u izgradnju raznolikosti i individualnosti svake duše koja naseljava Zemlju.\nIzgrađene veze uglavnom zavise od određene svrhe\nMogli biste čuti roditelje kako razgovaraju o tome kako osećaju da ih nerođeno dete čeka ili čeka pravo vreme za rođenje na ovom svetu. Takvi znakovi sa drugog sveta mogli bi vam doći u različitim fazama života, zavisno od unapred određenoj svrsi duše.\nDuša bi mogla odlučiti imati svrhu koju želi ostvariti tokom svog reinkarniranog životnog veka. To će uticati na druge izbore koje donosi u vezi s vremenom rođenja, mestom, porodicom i slično.\nTi ciljevi mogu biti lični ili zavisni od neuspha ili neuspešnim pokušajima u prethodnom životu. Na primer, zamislite da tokom prethodnog života niste imali pozitivno detinjstvo, možda ćete to nastojati postići u sledećem.\nRoditelji takođe igraju ulogu\nMožda će biti teško poverovati, ali roditelji imaju snažan uticaj na to koja duša postaje njihovim delom začećem. Duše u duhovnom carstvu mogu pokupiti energije koje manifestiraju ljudi.\nPre ili za vrijeme začeća, roditelji, posebno majke, mogu manifestovati osobine deteta koje žele začeti. To gotovo deluje poput magneta dok nerođene duše prebiraju kroz takve energije kako bi pronašle onu koju smatraju prikladnom.


ДВАНАЕСТ ДРЖАВА ПОДНЕЛО ТУЖБУ ПРОТИВ БАЈДЕНА\nDVANAEST DRŽAVA PODNELO TUŽBU PROTIV BAJDENA\n9 marta 2021\nDržavni tužioci 12 saveznih američkih država podneli su u ponedeljak tužbu protiv administracije predsednika SAD Džoa Bajdena nakon što je u januaru izdao izvršnu naredbu koja posebno predviđa utvrđivanje takozvanih socijalnih troškova za emitovanje gasova staklene bašte.\nBajdenovu administraciju tuže Misuri, Arizona, Arkanzas, Indijana, Kanzas, Montana, Nebraska, Ohajo, Oklahoma, Južna Karolina, Tenesi i Juta.\nPravni postupak vodi državni tužilac u Misurija Erik Šmit.\n„Određivanje socijalnih troškova za gasova sa efektom staklene bašte u suštini je spekulativan, politički motivisan i nedefinisan zadatak, koji uključuje pokušaj predviđanja nešpredvidivih okolnosti kao što su migracije ljudi, međunarodni sukobi i globalne katastrofe stotinama godina u budućnost“ , navodi se u tužbi.\n„Dodeljivanje takvih vrednosti suštinski je zakonodavna radnja koja spada u isključivu nadležnost Kongresa“, dodaje se.\nPrema navodima tužbe, naredba će izazvati nesagledive posledice po američku ekonomiju i građane.\n„U teoriji, proračun socijalnih troškova Bajdenove administracije opravdao bi nametanje biliona dolara regulatornih troškova američkoj ekonomiji svake godine kako bi se nadoknadili ti navodni troškovi“, stoji u tužbi, piše Sputnjik internešenal.\n„U praksi, naredba predsednika Bajdena nalaže saveznim agencijama da koriste ovu ogromnu cifru kako bi opravdale jednako ogromno širenje savezne regulatorne moći koja će zadirati u svaki aspekt života Amerikanaca – od njihovih automobila, njihovih frižidera i domova, do njihovih namirnica i računi za električnu energiju“, dodaje se.\nNajavljujući tužbu zbog „socijalnih troškova“ na Tviteru, Šmit je Bajdenov izvršni nalog nazvao nezakonitim prekršajem.\n„Izvršni nalog o zaštiti javnog zdravlja i životne sredine i razvoju nauke za suzbijanje klimatske krize“ izdala je administracija Bajdena 20. januara. „Socijalni trošak“ definisan je kao unovčena šteta koja se dovodi u vezu sa povećanjem emisije gasova sa efektom staklene bašte, a koristiće se za tačno određivanje društvene koristi od smanjenja emisije gasova sa efektom staklene bašte.\nPrema izveštajima, očekuje se da će privremeni troškovi za emisiju ugljen-dioksida iznositi oko 51 dolar po metričkoj toni. U vreme Obamine administracije govorilo se da iznosi 50 dolara po metričkoj toni, dok je Trampov kabinet tu procenu spustio na 7 dolara po metričkoj toni zgljen-dioksida.\nEto zato se Bajden odmah posle inauguracije vratio u Pariski klimatski sporazum (Ekologishe Banditen). I legalizovao banditsku otimačinu na konto sprečavanja klimatskih promena. Šta kažu „ekološki“ mudri naučnici: Plastenici i staklene bašte stvaraju na Zemlji „efekat staklene bašte“ koja ubrzava klimatske promene, premudro. Pa neće da ukinu staklene bašte, no hoće da namaknu dolare na konto poreza i borbe protiv klimatskih promena. Po istom obrazloženju svog čovekoljublja kada budu gasili srpske termoelektrane, naravno da to rade za dobro Srba. Šišaj ekološki vaspitane ovce. Šišaj, vidimo ne samo Srbe, nego i Amerikance. Šta da se radi, sorošoidi ne poznaju pojam nacije (kao komunisti), poznaju samo ovce za šišanje, Pričaju tiho i nose psa sa sobom.\nPa nema druge, nego uvesti porez na ono što još nije oporezovano. Na vazduh koji dišemo, na vodu koju pijemo i na lebac brate mili. Mora se sve oporezovati jer administracija mora biti iznad inflacije sa svojim platama. Sve to očekivano i tako rade sve države. Oni normalni porezi su već navika i zastarelo brate. Treba nam nešto novo ali smo čekali da komandanti obrazuju poreske neuro psihijatre koji će znati kako da ludom narodu objasne šta se mora. Ne sećam se da sam ikada negde pročitao da su ludaci u Lazi digli revoluciju zbog načina kako se tretiraju. Neće dići ni na širem nivou, samo im treba objasniti da su nenormalni. To je jedan vid psihologije koji se razvio u Americi i zove se para psihologija. Nažalost, i ta psihologija je usvojena gotovo od svih država sveta. Inače Ameri imaju i para logiku i para sudove i sve ostalo na bazi para, a kako je čovek stvoren na bazi bez para, onda mora da plaća. Te para nauke Amerike imaju za svaku reč koju možete izgovoriti po jedno neuro obolenje i vrlo je praktično. Možete biti proglašeni za ludaka i izolovani ili uapšeni radi zaštite "ostalih" ludaka, za bilo koju reč. A da ne bi bio komunistički verbalni prekršaj, tu je para psihologija koja će vam u svakom trenutku objasniti vaše ludačko stanje. Pisao sam o tome još pre 15 godina, znači ništa novo u Americi tada a ni danas u svetu. Srbija je najsvetliji primer kako vas mogu osuditi slobodni i nezavisni sudovi a sve na bazi američke para psihologije i para logike koje imaju čvrste veze sa pravim naukama ali nisu prave. Zato običan čovek to ne shvata i zaista misli da je lud kad mu kažu da je lud. Najsvetliji primer je nošenje maski. Ako ne nosite maske, onda širite koronu, ludi ste i morate biti uklonjeni. Ta uklanjanje ludaka bez maski će biti sprovedena u delo sa vakcinama. Samo je dobar deo naroda već pomalo skrenuo i potpuno će podržati uklanjanje ludaka bez maski, ne shvatajući da je već hronično zaglavio. Tu je bio problem samo kako zavesti maske pa su Ameri uložili nekoliko miliona dolara u Vuhan laboratoriju i zamolili Kineze da naprave nešto i zaraze bar nekoliko Vuhanaca na pijaci. I bi tako. Uskoro ćemo plaćati porez na ludaštvo. Moš da ne nosiš masku, ali onda moraš platiti dodatni porez jer udišeš više vazduha nego sa maskom. Rasipnik si, brate mili. Para psihologija Amerike je inače iz oblasti razmišljanja koja se zove "Moja mašta može svašta".\n@ Brate Risto, …..Evo video si kako je Džo Bajden ubedio Američki narod da njihove staklene bašte stvaraju efekt staklene bašte na globalnom klimatskom nivou. A lek protiv efekta staklene bašte je 50 dolara po kubiku nečega nije važno čega, važno je da se spreče globalne klimatske promene. Naravno da je Bajden koristio ovde nove naučne metode stručnjaka ugledne svetske organizacije Wordly Ekologishe Banditen (WEB). ………………..Videli smo takođe da je inteligentne građane Srbije jedna sestrinska oganizacija Pariskog sporazuma, Europien Ekologishe Banditen (EEB), vrlo lako ubedila u štetnost srpskih Mini hidroelektrana. Glupi Srbi, umesto da dozvole gradnju Mini HE, j.beš biodiverzitet u korist energetskog diverziteta. Pa da im onda krknu Bajdenov ekološki porez takođe 50 evra po kubiku nečega nije važno čega. Lova do krova, a narod srećan što mu je dozvoljeno da plaća. A predsednik republike dobije pohvale i poene zato što sledi smernice Pariskog Sporazuma.


most Archives - Info 24\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali, ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i kineski ambasador Li Mančang obišli su danas deonicu auto-puta Surčin–Obrenovac, u delu gde se gradi most koji će\nTEŠKA NESREĆA NA MOSTU ZEMUN-BORČA!!!\nFijatom se zakucao u banderu, vozač poginuo, 2 teško povređena! Na mostu Zemun-Borča danas oko 10.30 časova došlo je do teške nesreće, u kojoj je vozač poginuo, dok su 2\nDečak pao sa Pupinovog mosta, odvezen u Urgentni centar!\nJedan dečak pao je danas sa Pupinovog mosta u Beogradu, rečeno je u Birou MUP-a za saradnju sa medijima. Dečak se nalazi u Urgentnom centr, naveli su u MUP-u. Kako\nValjevo dobilo osam mostova za godinu dana\nU proteklih godinu dana u valjevskom kraju je izgrađeno čak osam mostova, čija je vrednost oko 120 miliona dinara. Poslednji među njima je most za Veselinovića naselje. Ovaj most, kao\nPušten u saobraćaj most na Obnici\nMost na Obnici za naselje Veselinovići, poslednji od osam koliko ih je izgrađeno nakon majskih poplava, završen je i sinoć je pušten u saobraćaj. Radovi na izgradnji mosta počeli su\nBujične reke i potoci koji su nadošli zbog jake kiše koja je padala neprekidno 24 sata oštetili su dva mosta u selu Kamenica i na magistralnom putu Negotin-Kladovo kod Milutinovca.


Naslovna » BG svaštara » Promocije » Samsung 840 EVO – SSD za ljubitelje velikih brzina\nNeko drugi 20. avgust 2013. Promocije Komentari su isključeni na Samsung 840 EVO – SSD za ljubitelje velikih brzina\nBez SSD diskova nema dostizanja maksimalnih performansi i komfornog korišćenja bilo desktop, bilo notebook računara. Međutim, nije svaki SSD disk dobar, pa prilikom kupovine treba obratiti pažnju na mnogo toga, od memorije i kontrolera koji se nalazi u SSD drajvu pa do imena koji potpisuje isti.\nVizuelno posmatrano ovaj SSD se ne razlikuje previše od ostalih Samsung-ovih 840 modela, međutim ono po čemu se izdvaja je izrada od posebnih materijala, koji ga čine otpornim na većinu spoljnih uticaja i omogućavaju mu brzo odvođenje toplote kada se zagreje. Upravo zbog toga idealno je rešenje za kreiranje brzih a tihih PC mašina, kao i za dizajniranje snažnih gejming računara.\nOsnovu Samsung 840 EVO SSD-a čine ultra brzi NAND fleš memorijski moduli i Samsung 3-jezgarni MEX kontroler koji donosi niz sjajnih mogućnosti – nema pada u brzinskim performansama i manje se troši energije u odnosu na slična konkurentska rešenja.\nPored odlične hardverske konstrukcije Samsung je 840 EVO opremio i vrhunskim paketom aplikacija koje omogućavaju postizanje još boljih performansi, obezbeđuju maksimalno čuvanje i bezbednost informacija i punu stabilnost u radu. Posebno se izdvaja Magician aplikacija koja omogućava korišćenje RAPID (Real-time Accelerated Processing of Input-output Data) radnog režima, koji koristi DRAM memorije za keširanje podataka. Njegovim startovanjem dobija se na drastičnom ubrzanju celog sistema.\nPored svega nabrojanog Samsung 840 EVO ima i dve važne metode zaštite podataka: hardverski AES 256bit Full Disk Encryption (FDE) i PSID. AES Encryption šifrira podatke na hardverskom nivou i zato ne utiče na performanse. Ako se ne unese sigurnosna lozinka, PSID će izvršiti kriptografsko brisanje i vratiti disk na fabričke postavke, čime se sprečava neovlašćen pristup podacima.\nSamsung ovaj drajv na tržištu nudi u više različitih kapaciteta od 120 GB do 1 TB i u tri verzije: Basic (samo disk), Laptop Upgrade i Desktop Upgrade.\nCena (sa PDV-om): od 11.765 dinara. Kontakt: Direct Link, www.dl.rs/gdekupiti\nTagovibg svaštara dub it promocije samsung\nPrethodni Treća nedelja Beogradskog leta kulture\nSledeći Kingston MobileLite Wireless


Pregled po tagovima: crna gora: PRObjave\nNikšić, Crna Gora, 19. April 2017. / PR Objave Saopštenje -\nSledeća destinacija koju želite da posetite je Crna Gora. Bez obzira da li ste krenuli na more, neku od crnogorskih planina ili do čuvene svetinje, manastira Ostrog, u motelu „Kolibe" možete...\nOrganizacija: Motel KOLIBA\nq: 26 - t: 0.11754 sec


Drugo i treće mesto zauzele su Ruskinje Natalija Korosteljeva i Anastasija Dotsenko koje su za pobednicom zaostale jednu, odnosno dve desetinke.\n"Srećna sam što sam trku završila kao prva, iako su uslovi bili izuzetno teški",\nrekla je Kovalčik.\nOna je u generalnom plasmanu za 38 bodova pretekla Norvežanku Marit Bjorgen, koja je zbog hladnoće propustila ovu trku.\nU konkurenciji muškaraca pobedio je Švedjanin Teodor Peterson koji je trku završio za 3:08,4 minuta, ispred zemljaka Andersa Glersena -sa zakašnjenjem od 0,1 sekundu i Kanadjanina Devona Keršsova koji je na cilj stigao sa zaostatkom od 0,6 sekundi.\nTakmičare čekaju još niže temperature, kada se budu preselili u Ribinsk, odnosno Demino, oko 300 kilometara severno od Moskve, gde će biti nastavljen Svetski kup.


Prostori / Salaš Mali Park Gladnoš\nSalaš Mali Park Gladnoš\nNovosadski put bb, Inđija\nWeb site: www.salasmalipark.rs\nSalaš Mali Park - Gladnoš nudi veliki izbor hrane i pića. Poseduje veliki park sa rekvizitima za decu, fontanom i zoo vrtom. Kapacitet sale je 150 osoba, a bašte do 220 osoba.\nsalaši za svadbu i venčanje (30 predloga)\nDunavska obala bb, Beška\nRestoran je počeo sa radom sa 32 mesta 1994. godine, da bi danas imao dve bašte i zatvorenu salu za venčanja sa ukupno oko 350 mesta, smeštajni kapacitet (prenoćište) od 39 soba (5 trokrevetnih i 34 dvokrevetne) i vrhunsku uslugu.\nSVEČANA SALA KRUNA Velika Sala\nIriški Put 10, Sremska Kamenica\nNovoizgrađena svečana sala nalazi se pored crkve Ognjene Marije u Sremskoj Kamenici / Paragovu. Objekat je izgrađen po najmodernijim standardima i ispunjava sve Vaše zahteve. KRUNA raspolaže sa dve svečane sale, manja sala od 150 a veća od 400 mesta. Posebno naglašavamo sistem klimatizacije i ventilacije koji u svakom momentu proslave održava apsolutnu provetrenost i svežinu vazduha u objektu pri potpunoj popunjenosti kapaciteta. Sala je opremljena RGB LED rasvetom koja u potpunosti ulepšava ambijent. Enterijer objekta zahvaljujući neutralnim bojama odiše toplinom i elegancijom. Tim Krune čini stručno osoblje sa dugogodišnjim iskustvom u ugostiteljstvu, uvek prijateljski raspoloženi i spremni da udovolje svim Vašim zahtevima. Hrana se priprema od pažljivo probranih svežih namirnica u cilju da zadovolji svačiji ukus. Organizujemo skup svatova kao i kumovski ručak. Obezbeđen je parking za sve goste.\nHotel PREMIER PREZIDENT Vip Sala\nKarađorđeva 2, Sremski Karlovci\nU strogom centru Sremskih Karlovaca, odmah pored velelepne Bogoslovije Svetog Arsenija, lociran je Premier Prezident Garni Hotel *****, arhitektonski uskalđen sa bajkovitim gradićem, a svojim eksterijerom i enterijerom pleni posebnu pažnju posetilaca!Idealno pozicioniran, svega desetak kilometara od Novog Sada, a 80 km od Beograda, pruža Vam mogućnost da barem na kratko pobegnete iz stvarnosti i da na kvalitetan način provedete svoje slobodne, dragocene trenutke! Poseta Hotelu je posebno iskustvo, koje će Gost zasigurno pamtiti...Šetnjom kroz Premier Prezident, imate osećaj da koračate dvorcem iz perioda baroka, jer nameštaj i svi detalji Vas vraćaju u minule epohe tog perioda.Pored 18 raskošnih soba i apartmana, Gostima je na raspolaganju Wellness And Spa Centar sa zatvorenim bazenom (teretana, sauna, jacuzzi, masaža i frizerski salon), Lounge Bar Louis XVI, Balska-Konferenciona Dvorana kapaciteta do 150 mesta i VIP sala idealna za manje skupove (kapacitet do 20 mesta).\nRIBARSKO OSTRVO Alaska Barka\nPlaniranje posebnih događaja, kao što su venčanja ili godišnjice, počinje od izbora mesta događaja. Turističko naselje koje nudi tri sale kapaciteta od 50 do 500 mesta, smeštaj u bungalovima kategorisanim sa 4*, vrhunsku hranu i uslugu, učiniće vašu proslavu savršenom. Sale su centralno klimatizovane i po potrebi opremljene profesionalnom rasvetom. Gratis mladenački apartman, dekoracija sale, utvrđen protokol dešavanja, kao i šema sedenja, samo su neki od detalja kompletne organizacije svadbe. U skladu sa vašim zahtevima, formiramo svečani meni. Smešteno na samoj obali Dunava, daleko od gradske gužve a ipak svega 3 km od samog centra grada, naše naselje predstavlja izvanredno mesto da okupite porodicu i prijatelje za dugo očekivanu proslavu. Restoran je funkcionalno spojen sa Alaskom Terasom. Specifičan je po svom prelepom enterijeru od drveta u brodskom stilu. Jedan je od najkarakterističnijih restorana u Novom Sadu i okolini. Kapacitet restorana je 200 mesta. Namenjen je za organizaciju banketa, svadbenih veselja, rođendana, krštenja, korporativnih i ostalih proslava. Klimatizovana sala, nezavisna ventilacija, kao i mogućnost podešavanja nivoa osvetljenja garantuju prijatan boravak u restoranu.


Gdje je istina o dogovorenom u dijalogu? | Evropa | DW | 26.01.2013\nGdje je istina o dogovorenom u dijalogu?\nNa premijerima Srbije i Kosova je da svojoj javnosti predstave dogovore postignute u okviru dijaloga u Briselu - poruka je Brisela povodom različitih tumačenja dogovora o naplati carine za robu koja ide na sjever Kosova.\n„Više puta smo rekli da EU olakšava ovaj dijalog, a na jednoj i drugoj strani je da tumače dogovore svojoj publici. Ja svakako neću da ulazim u te rasprave“, izjavila je u petak (25.01.) portparolka šefice evropske diplomatije, Maja Kocijančić, na pitanje koja je istina kada se radi o oprečnim informacijama koje su povodom formiranja Fonda za razvoj sjevera došle od premijera Tačija i Edite Tahiri sa jedne i premijera Dačića i šefa tehničkog tima Beograda u dijalogu sa Prištinom, Dejana Pavićevića, sa druge strane.\nBez kompromisnog rješenja za spomenik\nIako živi u Prizrenu, gdje je dobila i ćerku Milicu, prvo srpsko dijete rođeno nakon juna 1999., Evici Đorđević, jednoj od 30-ak Srba preostalih u tom gradu, Srbija je prije devet godina ukinula svaku finansijsku pomoć. (19.01.2013)\nU Briselu se pozivaju na pisanu izjavu šefice evropske diplomatije, koja je uslijedila poslije četvrte runde dijaloga, i u kojoj stoji da su „dva premijera došla do privremenog sporazuma o prikupljanju carine, dažbina i taksi“ na prelazima pod zajedničkom upravom Beograda i Prištine.\nIstovremeno, ponavlja se i da je za EU važno da se „dogovoreno u dijalogu primjenjuje“: „Za nas je važno da se postignuti dogovori primjenjuju. U konkretnim pitanjima, kao što je pitanje konvoja, to znači da oni moraju da prođu. Isto znači i za dogovor oko fonda. Na jednom i drugom premijeru je da dogovoreno predstave svojoj publici. EU je rekla to što je rekla gospođa Ešton u izjavi poslije dijaloga“, kaže Kocijančić.\nNedavno je u EP, prilikom rasprave o nacrtu rezolucije o Srbiji posebno zatraženo jačanje transparentnosti i informisanosti o dijalogu Beograda i Prištine, jer u suprotnom, smatraju evropski parlamentarci, „procesu mogu da nedostaju legitimnost, kredibilitet i podrška javnosti“.\nIstovremeno, u Međunarodnoj kriznoj grupi kažu da se slažu sa stavom da na EU nije da objašnjava dogovore, ali i dodaju da je poznato da dvije strane drugačije objašnjavaju rezultate dijaloga svojoj javnosti „kako bi od nje dobili lakši pristanak na postignuto“, kaže za Dojče vele, Sabina Frejzer, direktorka MKG za Evropu: „Važno je da političari na obje strane budu konkretniji i transparentniji i da jasno kažu šta se dešava, pogotovo kada je situacija na sjeveru Kosova u pitanju. Važno je da građani sa sjevera, Srbi koji tamo žive, shvate o čemu se razgovara i šta je dogovoreno. Na Beogradu je da im to pažljivo objasni“, kaže Frejzer u razgovoru za DW.\nTagovi EU, Beograd, Priština, dijalog, Brisel


Recepcioner - Hostel Revolution One\nOglas pregledan: 3016 puta\nPotreban jedan izvrsioc za poziciju recepcionera u novom Hostelu u Beogradu.\nOsnovni uslovi koje kandidat mora da ispunjava su znanje engleskog jezika na nprednom nivou i rad na racunaru (Microsoft office paket,internet).\nBeograd, Nusiceva 4/6/3\nMatični broj: 63377244


Hronika Autor:Tanja Milovanović05. jan. 202209:25\nIgor Jurić, osnivač Fondacije "Tijana jurić", prilikom gostovanja u jutarnjem programu televizije "Kurir", osvrnuo se na slučaj nestanka Splićanina Mateja Periša (27), čiji se trag izgubio u noći između 30. i 31. decembra u klubu "Gotik". Jurić je istakao da je situacija zabrinjavajuća i da porodicu treba pripremiti za najgori scenario.\n„Svi mi, pa tako i ja, kao neko ko je imao tako teško iskustvo, naravno, želimo da se Matej pronađe živ i zdrav. Mislim da ne postoji čovek u Srbiji i Hrvatskoj koji se ne budi sa mišlju da bi bilo dobro da se Matej pojavi, da kaže da se zezao i vrati se kući“, rekao je Igor Jurić za tu televiziju.\nIgor Jurić: Važno je da porodica Periš sazna šta se desilo sa Matejem\n"Uvek sam optimista kad su u pitanju nestala lica, ali ovo je zabrinjavajući slučaj. Mnogo je vremena prošlo, a zna se da je vreme ključni faktor u potrazi za nestalim licima", kaže Jurić.\n"Ne bih da malerišem, ali mislim da bi polako trebalo pripremati porodicu za najteži scenario, a to je da je Matej preminuo. Ja se ipak nadam da će pronaći telo. Najgora moguća mora za roditelja je neizvesnost", kroz duboki uzdah je rekao Jurić.\n"Ti mladi ljudi su sada pod jednim ogromnim pritiskom. Sinoć sam pričao sa njima i mogu vam reći da im je jako teško. Oni su sada krivicu preuzeli na sebe jer su kasno prijavili. Imao sam strah da nije bio neki incident, jer bi to moglo da poremeti mnoge odnose. Međutim, sve ono što se dešavalo u klubu te večeri, nije ukazivalo da je nešto bilo loše. Mislim da smo kao država pokazali jednu veliku odgovornost", dodao je Igor Jurić.\nPodsetimo, nestanak Mateja Periša uzburkao je srpsku i hrvatsku javnost. Potraga za Matejom ušla je danas u šesti dan. Tokom jučerašnjeg dana, ronioci Žandarmerije su pretraživali reku Savu, kako bi se proverilo da li je nestali mladić eventualno upao u reku.\nhronikaIgor JurićMatej Perišnestanak\nVIDEO Završena drama na Vršačkom bregu: Spasen paraglajder iz Beograda


Investicione jedinice bez ulazne naknade | Kamatica\nInvesticione jedinice bez ulazne naknade\nNovosti iz banaka izvor: Fond Focus Premium\nFond focus premium sprovodi promotivnu akciju prodaje investicionih jedinica bez ulazne naknade, čiji je osnovni cilj animacija tržišta i povećanje broja investitora na srpskom finansijskom tržištu-od onih sa manjim kapitalom za ulaganje, pa do velikih profesionalnih investitora. Investicioni fondovi u Srbiji postoje nešto manje od godinu dana i raspolažu sa oko 50 miliona eura imovine.\nProcenjuje se da je potencijal investiranja u fondove u Srbiji znatno veći, budući da je samo u novembarskoj nedelji štednje u banke ušlo preko 310 miliona eura, kao i da je fondovska industrija u Hrvatskoj teška oko 4 milijarde eur-a. Dosadašnja iskustva u Srbiji su pokazala da fondovi pravilnom investicionom politikom odbacuju bolje rezultate nego indeksi Beogradske berze, pogotovu u uslovima negativne tržišne korekcije, pri čemu je Focus Premium jedini zabeležio rast od 5% od septembra.\nSnažnija fondovska industrija će doprineti povećanju tražnje na domaćoj berzi i stabilnosti srpskog finansijskog tržišta, u iščekivanju velikih događaja-privatizacije velikih državnih preduzeća i besplatne podele akcija građanima, koji će doneti bum srpskom tržišta kapitala.\nPromotivna akcija je počela 15 januara i trajaće do 15 februara 2008 godine, a ulazna naknada neće biti naplaćena za sve kupovine koje se izvrše u sedištu Društva Focus Invest ili putem prodajne mreže banaka posrednika, Volks i Metals banke.


SPAWN gejmerski sto HORZ Z3R (Crveno/Crni) Metal - Idealno.rs\nPočetna / Računari i oprema / PC periferija / Džojstici i volani / SPAWN gejmerski sto HORZ Z3R (Crveno/Crni) Metal\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za SPAWN gejmerski sto HORZ Z3R (Crveno/Crni) Metal i izberi najbolju. Džojstici i volani iz kategorije PC periferija je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda SPAWN gejmerski sto HORZ Z3R (Crveno/Crni) Metal i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda Spawn. Opis i tehnički podaci proizvoda SPAWN gejmerski sto HORZ Z3R (Crveno/Crni) Metal se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. SPAWN gejmerski sto HORZ Z3R (Crveno/Crni) Metal je dostupan u prodavnici ComputerLand Games, Gigatron po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za SPAWN gejmerski sto HORZ Z3R (Crveno/Crni) Metal proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za SPAWN gejmerski sto HORZ Z3R (Crveno/Crni) Metal je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\n16.989,00 din + troškovi dostave\n19.999,00 din + troškovi dostave\nod 20.389,00 DIN\nSPAWN gejmerski sto DEVANA EL-1120 (Crni) Čelik\nod 29.739,00 DIN\nSpawn Champion Series gejmerska stolica crvena+Spawn Horz Z1 gejmerski sto crno crveni\nKINGSTON HyperX Cloud Revolver Gaming slušalice sa mikrofonom HX-HSCR-BK/EM\nLOGITECH slušalice H340\nod 4.026,00 DIN\nX WAVE slušalice HD-305


DOK SU AMERI I KINEZI U EKONOMSKOM RATU, ONI PROFITIRAJU: Ove zemlje su najviše ZARADILE od sukoba ekonomskih divova | Najnovije vesti - Srbija danas\n07.10.2019. • 20:19 Tanjug\nDOK SU AMERI I KINEZI U EKONOMSKOM RATU, ONI PROFITIRAJU: Ove zemlje su najviše ZARADILE od sukoba ekonomskih divova\nAmerički uvoz iz Kine, njenog najvećeg dobavljača, pao je za 12,5 posto zbog tekućeg trgovinskog rata.\nSAD pred kolapsom? Trampov trgovinski rat sa Kinom URUŠAVA AMERIČKU EKONOMIJU\nKina ZLATNIM REZERVAMA dodala još 100 tona i lansirali cene u nebo!\nAmerikanci prepravljaju mercedesove džipove: Koristila ih nemačka vojska, a sad ih prodaju po paprenoj ceni\nAmerički uvoz iz Meksika je u poslednjih nekoliko meseci zabeležio najveći rast, sa skokom od 5,5 odsto ili 12,4 milijarde dolara u odnosu na isti period prošle godine, prema najnovijem izveštaju američkog Biroa za statistiku.\nIstovremeno, uvoz iz Kine smanjio se za 43,25 milijardi dolara u odnosu na isti period 2018. godine, prenosi Raša tudej.\nDrugi neočekivani pobednik u tarifnom sporu između SAD i Kine je Vijetnam, budući da je američki uvoz iz te zemlje porastao za gotovo 34 odsto ili 10,9 milijardi dolara. Zahvaljujući tome, Vijetnam se pomerio za pet mesta na listi najvećih američkih dobavljača - sa 12. na sedmu poziciju.\nVijetnam najviše profitirao po pitanju izvoza\nTakav razvoj situacije je možda i posledica činjenice da određeni broj kineskih proizvođača prebacuje proizvodnju u susednu državu kako bi izbegli nove američke tarife.\nGeneralno gledano, kineska proizvodna aktivnost snažno je pogođena sporom sa Vašingtonom, budući da je peti mesec zaredom zabeležila pad aktivnosti.\nRT navodi i da se ove nedelje u Vašingtonu nastavljaju trgovinski pregovori na visokom nivou s ciljem razrešenja spora između SAD i Kine. Dok američki predsednik Donald Tramp, s jedne strane, tvrdi da je postizanje dogovora vrlo blizu, s druge strane, kineski zvaničnici nisu spremni da daju tako smela predviđanja, prenose svetski mediji.\nDugotrajni trgovinski i tarifni spor bacio je "senku" na celokupnu globalnu ekonomiju, zbog čega je Svetska trgovinska organizacija (STO) prošle nedelje objavila sumornu prognozu rasta svetske trgovine u 2019. godini, predviđajući rast od 1,2 odsto u odnosu na 2,6 odsto koliko je projektovala u aprilu.\n- Pomračenje perspektiva je obeshrabrujuće, ali nije neočekivano - poručio je tada generalni direktor STO Roberto Azevedo.\nBRITANSKI GIGANT GASI 10.000 RADNIH MESTA: Otkaze će dobiti oni na najvišim pozicijama\nNEVEROVATNO: Prelepo grčko ostrvo nestaje, koze ga bukvalno pojele!\nPlata više nije dovoljna da se zadrži kvalitetan radnik? U OVOJ kompaniji rade četiri dana u nedelji!\nPosao za 4.000 ljudi: Zašto Folksvagen ide u Tursku, a ne u Srbiju ili Bugarsku?\nNISU SVE PROFESIJE POD RIZIKOM: Ovo su poslovi koji će biti traženi i u sledećoj krizi!\ntrgovinski rat Amerika Kina profit Vijetnam Meksiko\nOVO SVE TREBA DA ZNAMO! "Drugarica mi je otkrila tajnu i spasla me jednog od najvećih ženskih problema"\nPOZNATA SUDBINA SRPSKIH GASTARBAJTERA: Do Nemačke sve teže "na crno", većina radnika vraćena u domovinu!\n06.06.2020. • 18:02\nLEPE VESTI IZ VELIKE PLANE: Za pet godina ulaganja opštine u poljoprivredu uvećana za 900 odsto!\nProtesti izbacili mnoge probleme na površinu: Petina Afroamerikanaca živi ispod ivice siromaštva\n06.06.2020. • 13:33\nŠTA DA RADITE AKO NE ZNATE U KOJOJ BANCI ĆE VAM LEĆI 100 EVRA? Nova opcija na proveri statusa\n05.06.2020. • 12:41\nSto evra dobilo je 6.013.861 građana, a uplatu čeka još 75.486: Poznato kada leže novac na račune\n05.06.2020. • 10:01\nGRAĐANI, IMATE JOŠ SAMO NEKOLIKO SATI: Prijava za STO EVRA ističe u ponoć, poznato kada svima leže novac\n05.06.2020. • 07:47\n06.06.2020. • 14:20\nŠarčević: Proba male mature prošla dobro, cilj je bio i da deca urade samoprocenu znanja\n05.06.2020. • 15:00\n"NE MOGU DA JE GLEDAM!" Anabela OČAJNA zbog svađe sa Lunom, Gavriću priznala da je OVO BOLI! (VIDEO)\nNEOČEKIVANO: Vraća se Ognjen Vranješ! Fudbal


Donacija za slijepa i slabovida lica u Foči iz Švedske Radio Foča\nRadio Foča » Društvo » Donacija za slijepa i slabovida lica u Foči iz Švedske\nApr 14, 2018 @ 10:04 | autor Nataša Petrović\nFočansko udruženje dobilo je dvije Brajeve pisaće mašine, pet bijelih štapova, tri lupe i dva Brajeva džepna sata za svoje članove. Direktor Biblioteke za slijepa i slabovida lica BiH Sakib Pleh ističe da ta Biblioteka već 15 godina uspješno sarađuje sa organizacijama iz Švedske koja na mnogobrojne načine pomaže udruženja slijepih i slabovidih lica širom Bosne i Hercegovine. Pleh dodaje da je dio tih donacija upućen u udruženja u Foči i Goraždu: „Mi uspješno sarađujemo sa nekoliko organizacija iz Švedske koji obezbijeđuju donacije za slijepa i slabovida lica u našoj zemlji. Kada sam čuo kako dobro sarađuju udruženja iz Foče i Goražda, i šta im je sve potrebno predložili smo donatorima da ova pomoć dođe u te gradove“.\nPomoć za slijepa i slabovida lica kroz udruženja u Švedskoj obezbijedio je Vehbija Peksin koji je juče posjetio Međuopštinsko udruženja slijepih i slabovidih lica Foča. Peksin ističe da je fočanskom udruženju potrebna pomoć, a posebno u opremanju prostorija za njihov rad: „Mislim da udruženju u Foči potrebno mnogo toga, ali je neophodno da im se obezbijede sredstva za sanaciju prostorija u kojima rade, jer je ovo potpuno neuslovno za ta lica. Postoji mogućnost projekata koji bi finansirale organizacije iz Švedske i sve ćemo uraditi da pomognemo fočanskom udruženju“.\nZa Međuopštinsko odjeljenje slijepih i slabovidih lica Foča, koje djeluje sa skromnim finansijskim sredstvima i nedostatkom pomagala za članove svaka pomoć je dobrodošla. „Bijelih štapova odavno nemamo i teško ih obezbjeđujemo i preko saveza slijepih RS jer ne možemo obezbijediti novac za njih. Brajeva pisaća mašina koju imamo je dotrajala i ove nove će izuzetno koristi za rad udruženja. Lupe i satovi će takođe biti od izuzetne koristi za naše članove“, rekla je predsjednica udruženja Dara Đajić koja se zahvalila donatorima.\nUdruženje slijepih i slabovidih lica Foča već godinama njeguje dobru saradnju sa Udruženjem slijepih Bosansko-podrinjskog kantona. Rašid Borovac predsjednik udruženja iz Goražda kaže da njihovo udruženje dobro radi i da ima stabilno finansiranje, te da zbog toga žele pomoći i drugim udruženjima kojima je pomoć potrebna: „Udruženje u Goraždu je u povoljnijoj situaciji, jer imamo svoje prostorije i dva zaposlena radnika u udruženju. I nama je pomoć potrebna, ali je mnogo više potrebna udruženju u Foči i mi ćemo nastaviti sarađivati“, zaključio je Borovac.


Kadeti stonoteniskog kluba Spartak ponovili su prošlogodišnji uspeh osvajanjem ekipner titule na kadetskom Prvenstvu Srbije koje je održano u Temerinu. Subotičani nisu bili favoriti, ali ih to nije sprečilo da se na kraju okite zlatnim medaljama. Sastav šampionske ekipe kadeta Spartaka: Bognar Bence, Kovačević Denis i Čokić Aleksandar. Trener, Brstina Branko.\nU muškoj konkurenciji nadmetalo se deset ekipa dok je u konkurenciji devojaka bilo 6 ekipa. Kadeti su bili raspoređeni u dve grupe po 5 ekipa, a igralo se po sistemu svako sa svakim, dok su prolaz za polufinale obezbedile prve dve ekipe iz obe grupe. Spartak se našao u grupi sa ekipama Banata, Rusina, Rapida i domaćina Temerina. Subotičani su ostvarili tri pobede od 3:0 i jedan tesan poraz od Temerina sa 3:2 sa čime su zauzeli dtugo mesto u grupi i plasman u polufinalegde ih je čakala favorizovana ekipa Unirea, koja je bila pojačana sa igračem Radović Filipom, reprezentativcem Crne Gore.\nU duelu protiv Unireje, pri rezultatu 2:2 u mečevima, mladi Čokić je gubio sa 2:0 u setovima od Bojera iz Uzdina, ali se u poslednjem momentu sabrao i vratio u meč. Uspeo je da preokrene rezultat na 3:2 u setovima i obezbedi svojoj ekipi pobedu i plasman u finale, što je već bio velik uspeh za ekipu.\nU finalnom meču Spatak se ponovo sastao sa ekipom Temerina, koji u svojim redovima ima dva kadetska reprezentativca,Tepića i Tomića. U prvoj partiji finala, jedan od junaka duela, Bognar Bence je u vrlo neizvesnom meču pobedio Tomića sa 3:2 i doneo svojoj ekipi veoma važan poen. Zatim je Tepić Pero najbolji igrač Temerina relativno lako pobedio Kovačević Denisa sa 3:0 i izjednačio na 1:1. U trećoj partiji je mladi Čokić u odličnoj igri pobedio svog vršnjaka iz Temerina, Puhaču sa 3:0 i ponovo Spartak doveo u prednost. Tepic je dobio Bognara 3:0 i izjednačio na 2:2. Usledila je 5. odlučujuća partija, gde je Kovačević Denis pobedio favorizovanog igrača iz Temerina, Tomić Lazara sa 3:1, iskoristivši tek osmu meč loptu i tako doneo svojoj ekipi i klubu titulu kadetskog prvaka Srbije.\nFinale: Spartak - Temerin 3:2\nBognar Bence - Tomić Lazar 3:2\nKovačević Denis - Tepić Lazar 0:3\nČokić Aleksandar - Puhača Mladen 3:0\nBognar Bence - Tepić Pero 0:3\nKovačević Denis - Tomić Lazar 3:1,\nkonačan plasman - ekipno prvenstvo Srbije:\nmesto Spartak - Subotica\nmesto Temerin - Temerin\nmesto STAK - Beograd\nKadetkinje, konačan plasman:\nmesto Unirea - Uzdin\nmesto Bačka Topola - Bačka Topola\nmesto Rapid - Nikolinci


RTM Forum » Politika » Stari reality show na RTS-u: Skupstina Srbije - nova sezona!!!!\nAutor/ka: Naslov: Stari reality show na RTS-u: Skupstina Srbije - nova sezona!!!!\nnapisana 21-2-2009 u 01:04\nMislim da ima �ta da se ka�e.\nI meni je muka,ali nije prvi put.U skup�tini se de�avaju,ne samo ne zakonite radnje,ve� se de�ava ne�to �to nema veze sa zdravim razumom.Zove se "trgovina mandatima". Na�alost,tu ima idrugih trgovina.\n" Uostalom, �ta re�i o skup�tini koja ima poslanike iz stranke koja nije ni u�estvovala na izborima...?"\nSvakom koji nije pod totalnim dejsatvom navija�ke strasti,ovo ne mo�e odobravati.\nSve to ve� pregugo traje,a ve�ina u skup�rini,koja predstavlja najvi�u dr�avnu instituciju,ka�e da nastali problem nije njen i da sa tim nema ni�ta.Neverovatno!\nNa jedvite jade se seti�e da to ipak treba da razre�i administrativni odbor skup�tine.U zgradi skup�tine Srbije su obijanjem prostorije poslani�kog kluba, ukradene blanko ostavke poslanika i deo inventara koji je svojina SRS-a.\nAli se nikad nije desilo da se u skup�tini desila kra�a,optu�i izvr�ilac,a ve�ina ka�e to nije njen problem.Pri tome ne ka�u �iji to treba da bude problem.\nA,onda se trubi kako SRS opstruira rad parlamenta.\nSa toga,postavljam pitanje: Ima li pravo SRS da tra�i re�enje svog problema i ko taj problem treba da re�i,odnosno, �ija je nadle�nost u ovom sporu?\nNemogu�e je da skup�tina radi pod ovakvim okolnostima,a nije ovo jedino sporno pitanje koje se ti�e rada skup�tine.\nSve ovo razumen kao ne�iju nameru da izaziva ovaj haos.\nnapisana 21-2-2009 u 01:23\nNe, pazi, SRS zaista opstruira rad parlamenta, i to (bar meni) deluje vi�e nego glupo... Ali, na tvoje pitanje - ima li pravo SRS da tra�i re�enje tog problema - naravno da ima, jedino �to u ovoj i ovakvoj primeni zakona, postaje jasno da to svoje pravo ne mogu da ostvare... Dakle, moja poslednja re�enica je tragikomi�na, ali istinita... U principu, �to se mene ti�e, ja ne znam kako SRS mo�e da ostvari to svoje pravo (koje, po meni stvarno ima), ali sam siguran da je ovaj na�in sa govornicom stvarno pogre�an...\nnapisana 24-2-2009 u 10:48\nVerovatno ce opet pokusati kletvama i izvodjenjem magijskih rituala za skupstinskom govornicom.


Malta Nova Godina 2018 | Malta Nova godina 2018 | Dream Land Turistička agencija Dream Land Beograd\nMalta doček Nove godine 2018 - Malta je mala i gusto naseljena ostvrska zemlja koju sačinjava arhipelag u Sredozemnom moru. Arhipelag čine tri ostrva: Malta, Gozo i Komino i zauzimaju ukupnu površinu od oko 316 kvadratnih kilometara. Nalazi se južno od Sicilije, istočno od Tunisa i severno od Libije. Glavni grad je Valeta. Malta je poznata kao sedište Malteških vitezova koji su osnovali svoju koloniju 1530. godine nakon što su bili proterani sa Rodosa od strane Osmanlijskog carstva. Nakon Malteških vitezova na vlast dolaze Francuzi pa Britanci. Malti je nezavisnost odobrena 1964. godine.\nMalta Nova Godina 2018 - Službeni jezici su malteški i engleski, a veći deo stanovništva govori italijanski i francuski. Sam malteški jezik veoma podseća na arapski. Prema Eurobarometru 100% stanovništva Malte govori malteški, 88% zna engleski, 66% italijanski i 17% francuski. Prema ovim statistikama, ovo je jedna od zemalja s najvećim znanjem stranih jezika u Evropskoj uniji. Zbog specifičnog geografskog položaja, malteška kultura je spoj mnogih kultura koje su tokom vekova bile u dodiru s Malteškim ostrvima. To su uglavnom okolne mediteranske ili kulture zemalja koje su vladale Maltom pre sticanja nezavisnosti. Malteška ostrva su veliki muzej na otvorenom; na 7000 godina malteške istorije tragove su ostavili Feničani, Romani, Arapi, Malteški vitezovi i Britanci. Tokom vekova, na obalama su nikla ribarska naselja i like koja i danas žive u skladu sa prelepom prirodom ovog ostrva. Proverite i rezervišite neko od naših Novogodišnjih putovanja 2018 na 011 630 5500. Pogledajte naše Last Minute ponude. Putovanje Malta avionom - Dođite da se dogovorimo! Prijateljski niske cene - Nova godina 2018\nMALTA AVIONOM NOVA GODINA 2018 PUTOVANJE / DOČEK NOVE GODINE AVIONOM - MALTA\nMALTA PUTOVANJE AVIONOM - NOVA GODINA 2018\nCenovnik - Malta avionom (direktan čarter let) - Novogodišnja putovanja - Polazak 30.12.


IBD podcast EP 013: dr Mirjana Stojšić, pedijatar gastroenterolog\nDr Mirjana Stojšić je dečiji gastroenterolog na Institutu za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine. Sa dr Stojšić smo u 13. epizodi IBD podcast-a govorili o procesu i toku lečenja deteta koje boluje od IBD-ja, terapijskim procedurama tokom procesa lečenja, kao i o dobroj saradnji dečijih i adultnih gastroenterologa prilikom tranzicije pacijenata iz dečije u adultnu zdravstvenu zaštitu.\nMilica Milošević: Dobar dan i dobrodošli u još jedan IBD podcast koji se bavi životom ljudi koji boluju od IBD-ja. Ja sam Milica Milošević, ja sam direktor Stetoskop.info medicinske platforme i ja ću biti danas vaš domaćin. Moja današnja gošča je dr Mirjana Stojšić, ona je dečiji gastroenterolog iz Novog Sada. Doktorka, dobrodošli, hvala Vam što danas govorite za IBD podcast.\nDr Mirjana Stojšić: Hvala što ste me pozvali i dali mi priliku da govorim.\nMilica Milošević: Danas ćemo pričati o životu dece koja imaju ulcerzoni kolitis i Kronovu bolest, pa hajmo za početak da kažemo kako izgleda život dece koja boluju od IBD-ja, kada se roditelji Vama prvo obraćaju i sa kojim problemom.\nDr Mirjana Stojšić: Naši pacijenti, to je dečiji uzrast, koji imaju IBD, Kron ili ulcerozni kolitis, se malo razlikuju od adultnih pacijenata, punoletnih osoba sa ovim bolestima. Najčešće dolaze u pratnji roditelja, veoma uplašeni, zato što im dete ima krv u stolici ili sluz ili dugo vremena se žali na bolove u trbuhu i to je najčešći tip pacijenata sa Kronovom bolešću ili ulceroznim kolitisom. Međutim, ono što odlikuje pedijatrijsku patologiju, to je da se ne radi samo o ovim simptomima, neformiranih stolica sa krvi i sluzi ili bolom u trbuhu, često ova deca imaju još pridružene simptome, to je usporen rast i razvoj, slabije napredovanje, oslabljen apetit, malaksalost, pogoršanje u smislu socijalne komunikacije, kada deca obično ostaju kod kuće, stide se svojih tegoba, neprijatno im je jer imaju gasove ili defekaciju, a nalaze se u društvu ili školi, izbegavaju odlazak u školu, škole nisu dobro opremljene, naročito toaleti nisu dobro prilagođeni ili ih nastavnici ne puštaju sa časa. Imaju često problem i u funkcionisanju među sopstvenim vršnjacima, teško je deci da svoje intimne stvari, kao što je problem sa defekacijom, povere bilo kome, čak i roditeljima, često kasnimo u dijagnozi upravo zbog toga. Nažalost što je dete starije, što je bliže puberteteu i nezgodnim ludim godinama, češće odlaže da se bilo kome poveri da ima tegobe ovakve prirode. Tako da, kada roditelji dođu sa svojim detetom, znači da dete obično ima tegobe 1-2 meseca i onda su vrlo uplašeni, naročito se uplaše kada vide krv u stolici.\nMilica Milošević: U ovom podcastu govorimo o tome da je IBD zapravo bolest koja zahteva multidisciplinarni pristup, verujem da je tako i kod dece. Kako izgleda ovaj tok, ko je sve uključen u lečenje deteta sa IBD-jem i kako izgleda taj proces, u čemu se i da li se razlikuje od lečenja adultnih pacijenata?\nDr Mirjana Stojšić: Pošto je pedijatrijski IBD obično povezan i sa pojavom nekih drugih autoimunih bolesti, što je dete mlađeg uzrasta, češće ima neku drugu pridruženu patologiju, najčešće još jednu autoimunu bolest. Da li je to bolest creva, kao što je celijakija ili bolest jetre, kao što je autoimuni hepatitits ili primarni sklerozirajući holangitis ili bolest štitaste žlezde kao što je Hašimoto tireoditis, itd, tako da se subspecijalnosti zavisno od pridružene patologije obavezno priključuju. A prilikom svake prve hospitalizacije startno uključujemo psihologa, bez obzira na uzrast deteta. Jako nam je važno da vidimo kako teče psihološki razvoj deteta, koji je njegov razvojni koeficijent, da li dete psihički prati razvoj, svoj kalendarski uzrast i naravno, koliko je socijalno uklopljeno i koliko će lagano prihvatiti tu dijagnozu. Neretko se taj razgovor sa psihologom nastavi i nakon hopsitalizacije, to zavisi od procene psihologa i saradljivosti samih pacijenata i roditelja. U sam rad od početka je uključen klinički farmakolog naš, koji radi na institutu i dogovaramo se koje su nam terapijske opcije, zavisno od uzrasta i zavisno od pacijenta, da li je sklon alergijama, da li je već imao neke reakcije na lekove, koji tip ishrane možemo forsirati kod deteta, jer ono što je specifično za dečiji urast, naročito za Kronovu bolest, da početna prva terapija može biti samo ekluzivna enteralna ishrana, a da li bi to kod deteta bilo izvodljivo zavisi od toga da li je alergično na neke namirnice, pa često uključujemo alergologa. Dakle, vrlo multidisciplinarni pristup svakom pacijentu i trudimo se da individualno prilagodimo terapiju.\nMilica Milošević: Ukoliko pratite statistiku, a verujem da da, šta je češće kod naše dece, ulcerozni kolitis ili Kronova bolest? Da li postoji neka pravilnost kod nas ili u svetu?\nDr Mirjana Stojšić: Mi se tu ne razlikujemo u odnosu na našu okolinu, vrlo smo slični Evropi i razvijenim zemljama sveta, kao što su Kanada ili Amerika, Kronova bolest je češća od ulceroznog kolitisa 2-2,5 puta. Kron se javlja otprilike 2,5 do 4 deteta na 100 000, a ulcerozni kolitis 1-2 deteta na 100 000. Kronova bolest, osim toga, je češća što je dete manjeg uzrasta, jer nemojmo zaboraviti da ove bolesti, iako su tipične da se razvijaju negde između 15-25 godine, mogu da se jave i kod novorođenčeta, to zovemo neonatalni IBD ili u prve dve god života što zovemo odojčadski IBD ili veoma rano, kod predškolskog uzrasta, uzrasta dece mlađeg od 6 godina. Što je dete mlađe, češće imamo genetsku predispoziciju, odnosno imamo više članova porodice koji već imaju IBD i češće govorimo o monogenetskim bolestima. To je jedna posebna kategorija bolesti, posebna odlika, ali što je dete starije, obično ima poligensku formu bolesti i onda se genski testovi ne rade. Najčešće tada imamo u porodici nekog ko ima autoimunu bolest ne mora specifično da u porodici neko ima Kron ili ulcerozni kolitis.\nMilica Milošević: Kako kod dece izgleda mirna, a kako aktivna faza bolesti? Da li se to razlikuje u odnosu na odrasle?\nDr Mirjana Stojšić: IBD je jedna relapsirajuća bolest, bez obzira koliko mi bili IBDolozi, ne možemo reći da smo nekoga izlečiti, možemo reći da smo ga zalečiti, jer bolest odlikuju faze aktivnosti i faze remisije, kada je bolest mirna i organizam je fizički zdrav, nemamo ranice u crevima i digestivnom traktu. Kod dece se aktivnost bolesti, osim prvi put kad nam se jave, zavisno od deteta, ali obično jednu aktivaciju bolesti očekujemo u pubertetu, gotovo je izvesno ukoliko bolest nastupi pre puberteta, gotovo je sigurno da će jedna aktivacija nastupiti u pubertetu, što zbog rasta i razvoja, što zbog burnih hormonskih promena i same psihološke odlike puberteta kod dece koja prave probleme svetskih razmera i sve im sveta, tako da obično aktivaciju imaju još u pubertetu. I potom tranzicioni, kada pređu neke velike stresove ili veliku infekciju, tada bude još koja aktivacija u životu. Naravno, ukoliko je bolest dobro kontrolisana odgovarajućom terapijom.\nMilica Milošević: Rekli ste mi kada smo se spremali za ovaj podcast, da je kod dece IBD, da je to multisistemska, tj da je prate neka druga oboljenja i to ste danas spomenuli. Da li možete da nam kažete više o tome, šta je to što prati IBD kod dece?\nDr Mirjana Stojšić: Dete samo po sebi je uvek u fazi rasta i razvoja i neretko se dešava da, pošto je ovo bolest creva i ukoliko je došlo do bolesti creva, naravno ima smanjenu apsorpciju, praćena je bolest smanjenim rastom i razvojem. Ne samo u telesnoj težini, neretko i u telesnoj visini. Prema tome, endokrinologa startno uključujemo u praćenje ove dece. Pošto je autoimuna bolest, javlja se kod genetski predisponiranih osoba, često se radi o tome da ova deca imaju još neku autoimunu bolest. Najčešće se radi o bolestima jetre i pankreasa, od autoimunog hepatitisa preko autoimunog pankreatitisa ili pak oboljenje zglobova, kao što je reumatoidni artritis, ali bilo koja autoimuna bolest dolazi u obzir. I treća stvar, gde se preklapamo ili imamo overrelaps sa nekim drugim bolestima, to su alergije, jer crevo kod deteta koje je upaljeno često mi kažemo žargonski ’’curi’’, odnosno veoma lako propušta toksine i alergene i dete kome je imunitet u fazi formiranja i obrezovanja, to onda prepoznaje kao strano i te alergene automatski formira antitela i dolazi do razvoja atopije ili alergijske reakcije.\nMilica Milošević: Kako kod dece izgleda lečenje i koliko nam je hirurgija česta?\nDr Mirjana Stojšić: Ulcerozni kolitis pedijatrijskog uzrasta odlikuju upravo dvostruko češća hirurgija kao terapija izbora nego što je kod odraslih. Pre pojave biološke terapije, to je bilo negde oko 30-40% pedijatrijskog uzrasta, imalo je ekstenzivnu formu koja je zahteva hirurško lečenje, a sa pojavom biološke terapije i najnovijih režima lećenja, to je smanjeno na nekih 20%. Hirurgija je, naravno i u Kronovoj bolesti prisutna, naročito kod komplikovanih formi, pojave apscesa ili fistula, kada ne možemo drugačije konvencionalnom terapijom da razrešimo te probleme. Nešto češće kod ulceroznog kolitisa, kao način lečenja nego kod Kronove bolesti, što se tiče pedijatrijskog uzrasta. Što se tiče terapijskog izbora, ona je identična gotovo kao i kod odraslih, ono što našu terapiju pedijatrijsku razlikuje od odraslih, to je sama forma leka, tu smo mi nekako zakinuti. Pošto imate praktično kod dece svakog uzrasta, pa i onog najmanjeg, kada je nemoguće da je dete uzrasta od 2 godine popije tabletu ili kapsulu, a vi jedinu formu odrađenog leka imate u formi kapsule ili tablete, onda imate veliki problem, jer ta tableta ili kapsula da se otvori ili razbije.\nMilica Milošević: Kako se to rešava?\nDr Mirjana Stojšić: Na različite načine, dogovaramo se sa našim kliničkim farmakolozima da li postoji neki mgistralni oblik kako možemo da primenimo lek ili nažalost pribegavamo najčešće tako da podelimo tabletu i damo dvostruko manju dozu. Nažalost, pošto je ovo mali broj pacijenata, reealno za našu državu, nekim farmaceutskim kućama se ne isplati da registruju pedijatrijske forme lekova, nekada smo imali odrađene forme tablete, tzv pedijatrijske doze koje su dvostruko manje od doza za odrasle, međutim te lekove nemamo, jer su izgubili pravo registracije i nisu ponovo registrovani. Jednostavno farmakoindustrija nije našla interese da bi ih ponovo registrovala za ovako mali broj pacijenata.\nMilica Milošević: A ako govorimo o inovativnim lekovima, da li oni postoje u pedijatriji i da li se primenjuju kod nas?\nDr Mirjana Stojšić: Da, imamo ih dostupne u Srbiji i biološke lekove. Naročito ono što je problem, možda što mi nekoliko godina kaskamo za inovativnim lekovima, znači kada se pojavi neki novi lek za odraslog pacijenta sa IBD-jem, mi treba da sačekamo studije na deci, to je par godina, da bi ih imali registrovane. U principu, ono što je registrovano u svetu od lekova koji se primenjuju kod dece, primenjujemo i mi. Vrlo malo lekova nam nije dostupno.\nMilica Milošević: Vi pratite neko dete koje ima ulcerozni kolitis ili Kronovu bolest do njegove 18 godine, šta se onda dešava sa takvim detetom, tj odraslim čovekom sada, u čije ruke prelazi i\nkako izgleda dalje lečenje?\nDr Mirjana Stojšić: Mi u Novom Sadu imamo jako lepo formulisanu tranziciju, tranzicija je taj tzv. svrsishodan planirani proces prelaska bolesnika iz zdravstvene zaštite koja je namenjena deci\nna zdravstvenu zaštitu koja je namenjena odraslima. Mi smo i fizički blizu jedni drugima, KC Vojvodine je prekoputa Instituta za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine, jako lepo sarađujemo sa kolegama adultnih gastroenterologa i onda se dogovaramo, poslednje otprilike 2 godine pre punoletstva, napravimo barem jednu vizitu zajedničku u dečijoj bolnici i zatim nakon\npunoletstva bar jednu zajedničku vizitu u KC Vojvodine. Osim toga bilo kakva velika promena terapijska, naročito dijagnostičke intervencije planiramo zajedno te poslednje dve godine pre punoletstva, a isto to se i nakon napunjenih 18 godina pacijenta nastavi, jer ne možete da prestanete da brinete o nekom o kome ste brinuli 10 ili 12 godina, nego nastavite da stalno pitate\nkoleginice kako mi je pacijent, da li se snašao, da li dolazi na kontrole. Razlikujemo se u tome što kod nas pedijatara pacijenti dolaze uvek u pratnji roditelja, a naše adultne kolege to baš ne vole, oni vole same pacijente, što i nije loše, naši pacijenti postaju zreliji i svesni da su oni odgovorni za svoje zdravlje, tu dobijaju određena krila koja nekad treba malo skresati, a nekad ih treba još malo podići. Zaista imamo odličnu saradnju sa kolegama, za svaku pohvalu.\nMilica Milošević: Za sam kraj, hajde da pošaljete poruku roditeljima sa decim koja boluju od IBD-ja šta je ono što roditelji mogu da urade, da vama olakšaju posao, a deci njihovo detinjstvo?\nDr Mirjana Stojšić: Volela bih da se jave na vreme, odnosno svaki proliv, bol u trbuhu, naročito krv ili sluz u stolici, javite se odmah, ako traje više od 2 nedelje, tražite odgovor gastroenterologa.\nMilica Milošević: Hvala Vam najlepše na gostvovanju danas, hvala što ste izdvojili vreme da govorite o jako važnoj temi. Vama hvala što ste i ovog četvrta bili uz IBD podcast, da spomenemo samo udruženje UKUKS koje je zapravo odgovorno i krivo kako izgleda ovaj IBD podcast i da vam se zahvalimo što pratite i delite ovakve sadržaje. Očekujemo vaše komentare. Prijatno.\nkolonoskopija gastroskopija kronova bolest ulcerozni kolitis ibd IBD\n⇐ IBD podcast EP 012: prof. dr Slavica Ušaj, patolog\nIBD podcast EP 014: Ass. dr Vladislava Đurašinović, hematolog ⇒\nAutor Dr sci. med. Mirjana Stojšić\nDr Mirjana Stojšić je specijalista pedijatrije, gastroenterohepatolog u Novom Sadu. Ima višegodišnje iskustvo u lečenju dece obolele od zapaljenskih bolesti creva.\nIBD podcast EP 023: prof. dr Dino Tarabar, gastroenterolog i onkolog\nPonovo razgovaramo sa prof. dr Dinom Tarabarom o razlikama i...\nIBD podcast EP 022: Svetlana Rakićević, medicinska sestra\nU dvadesetdrugoj epizodi IBD podkasta razgovaramo sa Svetlan...\nU dvadesetprvoj epizodi IBD podkasta razgovaramo sa dr Igoro...\nIBD podcast EP 020: prof. dr Dino Tarabar, gastroenterolog i onkolog\nU dvadesetoj epizodi IBD podcasta razgovaramo sa prof. dr Di...


lov na sitnu divljač | | Streljački klub Trofej :: Trofej Commerce :: Streljana municija oružije lov i oprema za lov sve na jednom mestu i streljane za pucanje\nBogati ljudi vole lov u Srbiji\nBy Svetozar Zarkovic | Vesti iz sveta lova\nU Vojvodini love i vlasnici “adidasa“ i “roleksa“\nU elitna vojvođanska lovišta, ponovo dolazi evropski lovci. Bogati Nemci i Švajcarci love jelene, Austrijanci vole i divlje svinje\nSOCIJALIZAM je lovu vratio feudalni sjaj! Dok je taj sistem vladao i na našim prostorima, ova misao nekadašnjeg lidera SSSR Nikite Sergejeviča Hruščova imala je apsolutnu potvrdu, posebno u Vojvodini. Na nekoliko bogom danih lokacija, naročito duž srpskog toka Dunava, izgrađena su, i uređena, ekskluzivna lovišta čiji su redovni gosti bile na hiljade bogatih lovaca iz celog sveta.\n– To vreme se lagano vraća, jer našu klijentelu u poslednje vreme ponovo čine u svetu poznati biznismeni, glumci, pevači, sportisti – kaže, u lovištu „Karakuša“ koje se, na 2.250 hektara, prostire između Rume i Sremske Mitrovice, Marta Takač, direktor „Vojvodina šuma“. – Zato, iz godine u godinu, raste i prihod koji od lova ostvarujemo.\n[iconbox title=”POSLAO IH KRALj ALEKSANDAR ” icon=”format-text-bold.png”]JELENE koji, zahvaljujući steroidima, rastu neuporedivo brže od običnih i znatno su veći, zemlje poput Hrvatske i Mađarske uvoze sa Novog Zelanda. Do 30-ih godina prošlog veka, međutim, te divljači na ovom ostrvu uopšte nije bilo. Prve, rasplodne primerke im je, iz lovišta Tikveš, poslao – kralj Aleksandar Karađorđević.[/iconbox] Ovu tvrdnju ona ilustruje podacima da je to javno preduzeće u 2010. od lovstva zaradilo 89, godinu dana kasnije blizu 95, a u 2012. oko 97 miliona dinara. „Vojvodina šume“, inače, imaju 17 lovišta koja se prostiru na ukupno 110.000 hektara, a „Karakuša“ nije ni najbogatije, ni najatraktivnije. U njoj se, istina, na 2.250 hektara uzgaja oko 200 jelena i 500 divljih svinja, ali su, i po broju i po kvalitetu krupne divljači, daleko ispred lovišta „Kozara“ kod Bačkog Monoštora i „Apatinski rit“ kod Apatina.\n– U prvom na oko 11.500 hektara imamo 1.300 jelena i oko 700 divljih svinja, a u drugom, koje se prostire na 6.300 hektara, oko 400 jelena i 300 divljih svinja – veli, za „Novosti“ Đorđe Šimunovački, pomoćnik direktora „Vojvodina šuma“ za lovstvo.\nReč je o lovištima koja se, uz samu obalu Dunava, prostiru u beskraju stoletnih šuma i u koja, dodaje Šimunovački, strani lovci najčešće i najradije i dolaze. U njihovim ranojutarnjim plavičastima izmaglicama se, upravo ovih dana, završava rika jelena ili doba parenje ovih plementihi životinja, koje je, ma koliko to surovo zvučalo, istovremeno i vreme njihovog odstrela.\n– Ove godine je, među ostalima, odstreljeno i šest primeraka čiji rogovi su, po međunarodnim kriterijumima, dobili zlatne medalje – potvrđuje Šimunovački. – Najvrednije je nosio jedan mužjak u „Apatinskom ritu“. Odstrelio ga je strani lovac, a rogovi su dobili čak 233 poena. Vrednost im je više desetina hiljada evra.\nU skladu sa pravilima koja važe svuda u svetu, ni u „Vojvodina šumama“ ne žele da otkrivaju identitet svojih gostiju, naročito ne onih najbogatijih, ali potvrđuju da oni dolaze iz Nemačke, Austrije, Grčke, Španije, skandinavskih zemalja… Prema saznanjima „Novosti“, u „Apatinskom ritu“ su, baš tokom tek izmaklog septembra, uz ostale, ljubavnim zovom opijene jelene lovili, i ulovili, vlasnici čuvene švajcarske fabrike satova „Roleks“ i ništa manje čuvenog nemačkog proizvođača sportske opreme „Adidas“.\n– Ne samo to: naši jeleni su tada otišli i u niz zemalja Južne Amerike i bili osnova da se ova divljač razvije i raširi po celom „zelenom kontinentu“ – dodaje Vladimir Marković.\n– Lovci iz svake zemlje imaju svoj stil lova i omiljenu divljač, pa tako Nemci i Švajcarci love isključivo jelene, Austrijanci, uz njih, vole i divlje svinje, a Španci, kojih je sve više, srndaće – nabraja dr Vladimir Marković, docent na katedri za lovstvo novosadskog PMF. – Cena za trofejne rogove naših jelena se, inače, kreće od 10.000 do 35.000 evra, što za lovačku strast bogatih ljudi nisu prevelike pare.\nOno što strane lovce dodatno motiviše da dođu u naša lovišta jeste način uzgoja divljači, ali i način lova koji se razlikuje od lova u drugim zemljama.\n– Za razliku od drugih zemalja, ovde se ne lovi u ograđenim revirima, već na širokom prostoru, što je mnogo izazovnije i na neki način viteškije, jer divljači daje mnogo veće šanse da preživi – objašnjava Marković. – S druge strane, uzgoj naših jelena je potpuno prirodan i njihovi rogovi su mnogo, mnogo cenjeniji od rogova jelena čiji rast se, u ogromnoj većini drugih zemalja, ubrzava steroidima i drugim veštačkim sredstvima.\nJEDAN od najstrastvenijih lovaca u vojvođanskim lovištima je hrvatski biznismen Ivica Todorić, vlasnik „Agrokora“ i jedan od najbogatijih ljudi u ovom delu Evrope. Za razliku od lovaca iz Nemačke ili Austrije on, međutim, lovi isključivo srndaće, pa je gotovo svake nedelje u lovištima oko Bečeja, Novog Bečeja, Ade, Novog Kneževca i drugih gradova uz Tisu, gde je te divljači inače najviše.\nKrenuo u lov na jelene, a prehranio ga lov na sitnu divljač…\nDžin Penaflor (72) krenuo je u lov na jelene, kada se izgubio u divljini Severne Kalifornije i preživeo 18 dana na sitnoj divljači i bilju.\nPo spašavanju u bolnici\nPenaflor se izgubio posle pada, zbog koga je nekoliko sati bio u nesvesti. Po povratku svesti Džin se probudio u magli, i od tada pa svih 18 dana, nije uspeo da se dokopa civilizacije. Spasilačke ekipe krenule su u potragu za izgubljenim lovcem, ali ih je loše vreme omelo.\nOsim što je trpeo glad, Džin je imao i problema tokom hladnih noći kada bi se najčešće uvukao pod lišće i grejao uz vatru. Smatrao je da su mu šanse da preživi veoma male, ali nije imao nameru da se preda. Hranio se gušterima, vevericama i biljem koje je umeo da raspozna kao pitomo. Jednom je uspeo da ulovi zmiju, a većinu vremena provodio je u blizini izvora vode.\nJelene je, da ironija bude veća, viđao često, ali policiji je izjavio da nije imao snage da ih lovi, već samo da se divi njihovoj lepoti , ali i da žali za svojim stanjem.\nSkoro tri nedelje je prošlo dok njegove pozive u pomoć nije čula grupa lovaca. Džina su pronašli tri milje dalje od mesta gde je poslednji put viđen, što nije čudno kada se uzme u obzir da je nepristupačni teren uradio svoje i da se on nije kretao dalje od izvora vode.\nSpasiocima je trebalo nekoliko sati da stignu, ali do tada su se već lovci sami snašli i na improvizovanim nosilima izneli Džina do mesta gde je helikopter mogao da ga preuzme. Porodica je pohvalila njegovu veštinu da upotrebi sve što je naučio gledajući svoje omiljene emisije o opstanku u prirodi pa su ga iz milošte prozvali divlj čovek.


Proevent oglas za posao: Event koordinator | CPCD\nProevent oglas za posao: Event koordinator\nPosao uključuje kreativno i operativno osmišljavanje elemenata i dinamike događaja i promotivnih aktivnosti.\nMjesto rada: Sarajevo Bosna i Hercegovina\nRok za prijavu: 10.05.2019. godine do 17:00 časova\nPozicija: Event koordinator\nPotrebni jezici: BHS, Engleski\nDatum početka: Čim prije\nTrajanje početnog ugovora: 6 mjeseci\nProevent d.o.o. objavljuje javni poziv za prijavu kandidata na radno mjesto\nKoordinacija i asistiranje u pripremi i organizaciji evenata i promotivnih događaja. Posao uključuje kreativno i operativno osmišljavanje elemenata i dinamike događaja i promotivnih aktivnosti. Usmenu i pismenu korespodenciju sa klijentima, te implementaciju i nadzor toka realizacije aktivnosti na terenu. Radno mjesto je dinamično, kao i okruženje, a kandidatu pruža priliku za maksimalnu afirmaciju u profesionalnom i društvenom smislu. Uz kreativne zadatke, radno mjesto zahtjeva izradu ponuda, prezentacija, i posebno plasman/prodaju idejnih rješenja, te administrativnu obradu od ideje do realizacije.\n– Viša stručna sprema, Visoka stručna sprema;\n– Sposobnost učinkovitog komuniciranja sa različitim sudionicima;\n– Prethodno iskustvo sa upravljanjem dogaĎajima ili upravljanjem projektima;\n– Prethodno profesionalno administrativno iskustvo;\n– Izvrsna IT znanja i vještine u Microsoft Office aplikacijama, društvenim mrežama;\n– Određivanje prioriteta u radu te ispunjavanje više zadataka istovremeno;\n– Izvrsne interpersonalne vještine te fleksibilnost, odgovornost integritet, timski rad,samo-motivacija, spremnost za rad izvan radnog vremena;\n– Mogućnost rada sa malo ili nimalo nadzora, dobra fokusiranost te dobra organizovanost te orijentisanost na detalje;\n– Vozačka dozvola i spremnost za putovanje u BiH i izvan BiH.\n- Priprema finansijskih te narativnih ponuda za klijente sa uključenim svim informacijama koje se odnose na specifikacije te očekivane rokove isporuke;\n- Održavanje stalnog kontakta sa klijentima vezano za ponude, nabavku, cijene, dostupnost proizvoda te pravovremena isporuka usluga;\n- Upravljanje logistikom i koordiniranje razvoja sadržaja za sastanke, konferencije, treninge i druge događaje;\n- Upravljanje te koordinacija tima;\n- Asistiranje u pripremi, planiranju i organizaciji sastanaka/događaja/treninga/konferencija itd.;\n- Organizovanje sastanaka između klijenata i projektnog tima po potrebi;\n- Koordinacija provedbe aktivnosti u skladu sa ponudama te praćenje istih u cilju postizanja što boljih rezultata;\n- Osiguravanje administrativne i logističke podrške potrebne za uspješnu provedbu projektnih aktivnosti;\n- Priprema i pregled tekstova koji se odnose na postignuća pojedinačnih projekata/aktivnosti u svrhu informisanja javnosti putem društvenih medija;\n- Pomoć u izradi izvještaja i drugih dokumenata na engleskom i BHS jeziku, uključujući i prevod, kada je potrebno;\n- Objava tekstova/videa na društvenim mrežama (facebook, youtube, instagram itd.)\n- Obavljanje svih drugih zadataka po nalogu direktora/menadžera.\nOdgovorna i komunikativna osoba, dinamična, naglašenih kreativnih, operativnih i društvenih sklonosti, sa željom za stvaranjem, učenjem i radom u svestranom timu. Pozicija zahtijeva česta putovanja i terenski rad. Neophodno iskustvo minimalno godinu dana u organizaciji različitih vrsta događaja. Izvrsno poznavanje engleskom jezika, Microsoft Office paketa, internet.\nDinamično i društveno okruženje, redovna komunikacija sa klijentima, prilika za isticanje kreativnih i operativnih sklonosti, rad u timu, mogućnost napredovanja i dodatne edukacije, putovanja i raznolikost poslovnih kativnosti.\nPrijavu na javni oglas:\nPrijavu dostaviti isključivo online putem e-mail adrese dejan@proevent.ba najkasnije do 10.5.2019. godine do 17:00 časova sa naznakom Prijava na poziciju Event koordinator - ime i prezime.\n- Biografija na BHS i na ENG jeziku;\nMotivaciono pismo na BHS jeziku;\nPreporuke te dokumente koje smatrate relevantnim za ovu poziciju.\nNapomena: Nepotpune i neblagovremene prijave neće biti uzete u razmatranje. Samo kandidati koji uđu u uži izbor će biti kontaktirani te pozvani na razgovor.


Ruska pravoslavna crkva nikada Hrista na ikonama i freskama neće predstavljati kao crnca - Sve o Srpskoj\nODREAGOVALA NA POJAVU FRESKE SA ISUSOM KAO CRNCEM U KATEDRALI U ENGLESKOJ\nSpornu fresku 2009. godine uradila Lorna Mej Vodsvort, a model joj je bio crnac sa Jamajke\nŠEF stručnog saveta Ruske pravoslavne crkve za crkvenu umetnost, arhitekturu i restauraciju – protojerej Leonid Kalinjin – izjavio je da Isus Hristos na ikonama i freskama u RPC nikada neće biti predstavljen kao crnac.\nTako je prokomentarisao pojavu u oltaru katedrale St. Albani u Engleskoj, varijacije na temu čuvene freske „Poslednja večera“ Leonarda da Vinčija sa crnim Hristom u sredini.\nTu fresku je 2009. godine uradila umetnica Lorna Mej Vodsvort, a model joj je bio crnac sa Jamajke.\nSmeštena je u katedralu svetog Albana u znak solidarnosti sa pokretom Black Lives Matter, ubrzo nakon što je arhiepiskop Kanterberijski Džastin Velbi pozvao Anglikansku crkvu da preispita predstavljanje Hrista kao belca.\nKalinjin je naglasio: „Hristos nije bio Afroamerikanac. Neki zbog političke situacije na taj način pokušavaju da pokažu svoj hipertrofirani, nerazumni, potpuno neprimereni stav prema Afroamerikancima. Možete portretisati bilo koga i bilo šta, ali to neće biti moguće nazvati Hristom. U svakom slučaju, to neće proći u Rusiji. Jer, mi se pridržavamo strogih kanona Crkve“.\nTagoviIsus Hristos pravoslavlje Ruska pravoslavna crkva hrišćanstvo


DR NESTOROVIĆ OTKRIO ZDRAVSTVENA DEJSTVA BIJELOG LUKA NA ORGANIZAM: Ublažava ozbiljna oboljenja, OVO SU NEKA OD NJIH – Dnevna doza\nPublished: 19 travnja, 202121:58\nNjegov blizak rodjak je crni luk (nikada nisam shvato zašto ga zovemo crni, kada je potpuno bijel). Koristi se hiljdama godina unazad, nalažen je na gradilištu piramide u Gazi, pre 5 000 godina.Hipokrat, otac moderne medicine (oko 460 do 370 godine p.n.e.) ga je prepisivao za brojna stanja i bolesti, posebno respiratorne bolesti, želudačne tegobe ili umor.\nVelika metanalaiza obavljena 2015. na 17 kliničkih studija je pokazala da primjena bijelog luka dovodi do snižavanja i sistolnog i dijastolnog krvnog pritiska. Jedna druga studija iz 2016. je pokazala isti efekat, ali uz to i sniženje nivoa holesterola, kao i značajnu stimulaciju imuniteta.\nJedan rad objavljen u 2016 godini je potvrdio odličan efekat ekstrakta bijelog luka, koji je odstojao u ulju, na stimulaciju funkcije T limfocita prirodnih uboica (Natural Killer ili NK ćelije), koji su najvažnije ćelije u odbrani od virusnih infekcija i maligniteta.\nOvo je dalo osnova da se bijeli luk proučava u inhibiciji nastanka brojnih malignih tumora, ali i njihovom liječenju. Sastojci bijelog luka, najvažniji je dialil disulfid (DADS) – on daje karakterističan miris bijelom luku, suzbijaju rast ćelija tumora dojke. Mehanizam djelovanja je kompleksan i opbuhvata povećanu apoptozu (programiranu ćelijsku smrt tumorskih ćelija), promena na DNK, inhibiciji stvaranja slobodnih radikala kiseonika, regulaciji ćelijske deobe. Daleko najefikasnija kombinacija u prevenciji kracinoma dojke je kombinacija bijelog luka i selena (organoselen). Alicin, drugi aktivni sumporni sastojak bijelog luka, dovodi do apoptoze ćelija karcinoma debelog crijeva.\nWeizmann Institute u Njemačkoj liječi pacijente od raka bijelim lukom godinama. Aktivna suspstnaca za ubijanje tumora je alicin. Medjutim, alicin je veoma nestabilan, brzo se u organizmu razlaže. Oni su vezali enzim aliinazu sa specifična antitijela, koja se vezuju za tumorske ćelije, a potom su dodali alliin. Dolazi do nastanka alicina, uz nevjerovatno efikasno ubijanje tumorskih ćelija.\nLjekari sa odeljenja za urologiju u Pekingu su objavili rad 2013 godine, koji pokazuje znatno smanjen rizik od karcinoma prostate u muškaraca sa visokim unosom bijelog luka. Takodje, ljudi koji su jeli presan bijeli luk (termička obrada značajno smanjuje njegove pozitivne efekte) najmanje dva puta nedeljno tokom 7 godina, imali su 44% manji rizik od nastanka karcinoma bronha. Jedna druga studija iz SAD pokazuje da sumporni sastojciu belog luka efikasno uništavaju maligne ćelije glioblastoma, malignog tumora mozga.\nBijeli luk posjeduje i antizapaljenska svojstva, pa studija sa King’s College London pokazuje nižu učestalost osteoartiritisa u osoba koje jedu veće količine bijelog luka. Ispitivanje 1000 identičnih blizanaca je pokazalo nižu učestalost osteoartitisa u onih sa visokim unosom supornih komponentni bijelog luka. Veći deo onoga što važi za beli luk, važi I za crni luk\nDialil sulfid je oko 100 puta efikasniji u liječenju infekcije izazvane bakterijom Campylobacter (najčešći bakterijski izazivač proliva). U članku objavljenom 2017 utvrdjeno je odlično delovanje na izazivača tuberkluloze, uz zaštitni efekat na jetru koju često oštećuju klasični lijekovi za tuberkulozu. U žena sa infekcijama mokraćnih puteva, koje ne reaguju na antibiotike, alicin je pokazao izuzetno dobar efekat. Isto važi sa stafilokok koji je rezistentan na antibiotike. U istraživanju iz Norveške na 18 800 žena su pokazali da prevremeno rodjena deca od majki koje uzimaju veće količine belog luka, imaju manje infekcija u periodu posle porodjaja. Ova studija je objavljena u Journal of Nutrition.\nBeli luk deluje i na gljivice i parazite, ali zbog ograničenog prostora se sada neću baviti tim. Dakle, beli luk deluje na brojne bolesti, od teranja vampira do raka. Najkorisniji je kao svež ili odležao u nekom ulju (savetujem maslinovo, jer oleokanteni iz njega imaju takodje antitumorske efekte). Prženje znatno umanjuje dobre efekte belog luka. Kad god se ustručavate da uzmete beli luk zbog mirisa, pomislite kakve sve prednosti ima (oni koji idu na ljubavni sastanak neka se sete afrodizijačkih svojstava). Žvakaća guma je jeftina, a beli luk nezamenljiv. (novi.ba)\nPrevious Previous post: NASPITE OMEKŠIVAČ DIREKTNO U VODOKOTLIĆ, ŽENE SE KUNU DA OVAJ TRIK DJELUJE: Jeste li isprobali?\nNext Next post: DOKTORI O OVOME ŠUTE: Tajna uz pomoć koje možete kontrolisati dijabetes\nAKO IMATE VIŠAK VODE U TIJELU, POPIJTE 1 LITAR OVOG ČAJA: Nutricionista Aleksandra otkriva – evo kako da smršate!


Još malo o poreskom raju - Mijat Lakićević - Peščanik\nMogu da razumem kad se neko iz bogate zemlje, poput Piketija u Francuskoj, buni protiv poreskih rajeva, jer tako kapital odlazi u siromašne zemlje, ili kad Sanders u Americi diže glas protiv slobodne trgovine, jer se onda poslovi sele u siromašnije zemlje. Ali ne mogu da razumem kada se iz istih razloga bune u siromašnim zemljama. Kao što je ovih dana slučaj u Srbiji.\n„Panamski vikiliks“ poslužio je kao povod da se domaći poslovni ljudi – okarakterisani isključivo kao „tajkuni“, što je već samo po sebi vrlo negativna kvalifikacija – još jednom provuku kroz malog toplog zeca. Istini za volju, ne zato što rade nešto protivzakonito, jer poslovanje preko poreskih rajeva to fakat i nije, nego zato što je to – nečasno i nemoralno. Što je zapravo i gore, jer u Srbiji zakoni nešto i nisu na ceni, ali zato moral jeste onoliko: svaki čas se neko u njega zakune.\nPri tome je, međutim, posebno zanimljivo da se ova moralna osuda ograničavala samo na jednu „vrstu stanovnika“ poreskih rajeva, već pomenute „tajkune“, dok su neke druge profesije ostale netaknute. Dvostruki standardi su, naravno, omiljeno sredstvo naših dušebrižnika. Pa se moralna čistota ovdašnjih moralizatora očas posla pokaže kao trula jabuka.\nPoreski rajevi su, kao što je rečeno u prošlonedeljnom tekstu na ovom mestu, vrlo korisna izmišljotina: pre svega sa stanovišta javnog interesa, ako pod njim imamo u vidu interes najvećeg dela stanovništva planete Zemlje, jer pospešuju slobodno kretanje kapitala, robe i ljudi, pa time i razvoj. Ali i sa stanovišta pojedinačnog interesa, jer omogućavaju pojedincima koji ga imaju da sami odlučuju o tome kako će potrošiti svoj novac, umesto da ga po svom nahođenju troši uglavnom nekompetentna i koruptivna državna birokratija. I to važi ne samo kada je reč o privrednim ulaganjima, nego i o investicijama u druge sfere društvenog života, recimo u kulturu.\nSrđan Dragojević, na primer, nikada ne bi snimio neke svoje filmove da se pitala samo država Srbija, iako je prethodno visokim porezima odrala kožu s leđa svojih građana. „Tajkun“ Miroslav Ateljević, koji je takođe „uhvaćen“ s prstima u ofšoru i tako izvučen iz blažene anonimnosti, poklonio je Dragojeviću značajna sredstva, a da to uopšte nije udarao na velika zvona, nego je, naprotiv, i taj filantropski deo svojih ukupnih aktivnosti držao „low profile“, što bi rekli marketingaši. Javnost, dakle, za sve to ne bi ni saznala da nije bilo „Goldman Saksa“ koji je, ako je verovati ruskom predsedniku Putinu – a ko sme Putinu da ne veruje – osmislio i finansirao provalu u arhive advokatske kompanije „Mosak Fonseka“.\nPoznatom režiseru i po ličnom priznanju levičaru to, međutim, nije nimalo smetalo da o kapitalizmu i kapitalistima govori sve najgore. Što, srećom, nije previše pogađalo „meko tajkunsko srce“ biznismena Ateljevića, pa nije prestao da velikodušno pomaže Dragojevića. Ne znam kako vi na ovo gledate, ali meni izgleda da se „iz ovoga nešto i naučiti dade“, što bi rekao Čika Jova Zmaj.\nSve to ne znači, međutim, da je poreski raj rajsko mesto u svakom pogledu. Nisu to, kao što znamo, ni božiji hramovi, pa kako će to biti obične ljudske tvorevine. Sasvim je, dakle, moguće da blizak prijatelj Vladimira Putina, direktor Ruskih železnica i, uzgred, nosilac zlatne medalje za zasluge Republike Srbije, Vladimir Jakunjin, na nekom Kipru čuva desetine miliona evra. Ali, šta je za sve to kriv „Kipar“?


Čuvaj se nomofobije - Omladinski portal Youth Vibes\nČuvaj se nomofobije\nBy Nađa Arnautović\nČesto si pod stresom kada saznaš da si zaboravio/la ili izgubio/la telefon. U današnje vreme ovo se svima dešava i postoji izraz za strah od nemogućnosti da stalno proveravaš telefon.\nTelefoni su uz nas dok se budimo, kada jedemo, kada spavamo, kada se opuštamo, kada se bavimo sportom… Uz pomoć njih se povezujemo sa drugima kao nikada do sada, pratimo vesti i informisani smo. Zahvaljujući njima učimo u pokretu, imamo mogućnost da, za samo nekoliko sekundi, dobijemo odgovor na svako pitanje… Jednostavno, dobili smo jedan mali portal od nekoliko inča koji nam predstavlja izlazak u svet. Upravo zato smo i postali zavisni od njih.\nZašto smo postali zavisni od telefona?\nJedan od razloga leži u tome što su telefoni lako prenosivi i prilagodljivo oblikovani. Drugi razlog predstavlja precizno i savršeno odrađen algoritam aplikacija koje koristimo, a koje prate sve naše želje, zahteve i ukuse. Treći i možda najbitniji razlog je taj što situacije koje nam se dešavaju, kao i obaveze koje imamo, često umeju da budu teške, mučne, dosadne ili zahtevaju previše odgovornosti. U tim trenucima telefon stupa na scenu kao naš spasilac koji nam nudi sve suprotno od onoga što se dešava u stvarnom životu. Možda toga i nismo svesni, ali pametni telefoni se prilagođavaju nama, našim željama i zahtevima.\nToliko smo se navikli na telefone da ne možemo da zamislimo život bez njih. Zato se i stvara strah od nemogućnosti da stalno proveravaš telefon ili nomofobija. Sama reč nastala je od reči no mobile (bez mobilnog) i označava psihički poremećaj koji utiče ne samo na mlađe, već i na starije korisnike.\nUkoliko ne znaš za ovu vrstu zavisnosti vreme je da saznaš nešto više o tome i razmisliš na kom stepenu se nalaziš kada je u pitanju ova fobija. Razmisli kako se osećaš kada tvoj telefon nije blizu tebe ili šta bi se desilo kada ti neko ne bi dozvolio da zaviriš u svoj Instagram profil i vidiš ko te je zapratio, ko ti je lajkovao sliku ili ko ti je poslao poruku na Messenger-u.\nSve je više dokaza da se način na koji se odnosimo prema našim telefonima odražava negativno na naše zdravlje. Postoje istaživanja koja pokazuju da previše izloženosti svetlu naših uređaja može da utiče na naš mozak. Istraživanje je pokazalo kako su se ljudi ponašali kada su rešavali osmosmerku, a nisu mogli da se jave na telefon koji zvoni. Te ljude je odjednom obuzela anksioznost i njihovo ponašanje bilo je neprijatno, a sposobnost da reše zagonetku bila je narušena.\nDa li postoji način da se ova žudnja suzbije i da se izbegne nomofobija?\nZa skoro sve postoji rešenje. Prema mišljenju nekih naučnika, najbolji način da se izbegne ovaj strah jeste da se napravi telefon koji bi pružao manje informacija: bez interneta, mejlova, tekstualnih poruka. Sam taj nedostatak viška informacija postepeno će suzbijati našu žudnju da stalno proveravamo telefon. Naš mozak će prihvatiti to da tamo nema ničeg toliko bitnog.\nSa druge strane, iako telefoni imaju više štetnih uticaja po nas, oni takođe imaju i dobre strane. Omogućavaju nam da se povežemo sa drugim ljudima. Kada ne možemo da se vidimo sa dragim osobama, čak i ta vrsta komunikacije je bolja nego potpuni prekid iste.\nSve ima svoje dobre i loše strane, samo je pitanje kako ćeš ti to da iskoristiš. Imaj na umu da je tvoje vreme dragoceno i da je na tebi kako ćeš da ga potrošiš.\nbitno, nomofobija, telefoni, zavisnost\nZovem se Nađa i učenica sam Gimnazije,, Bora Stanković". U Youth Vibes-u sam novinar. Za sebe smatram da sam svestrana, pozitivna i društvena osoba. Volim da čitam, pišem, crtam, putujem, pevam i volontiram, a moja najveća strast je sviranje klavira. Obožavam muziku zato što nam ona pruža stalnu inspiraciju i motiviše nas da damo sve od sebe.


[es] - Lak zica u Srbiji??!!\n05.12.2004. sa RJ-45 na RJ-11\nLak zica u Srbiji??!!\n[es] :: Elektronika :: Lak zica u Srbiji??!!\n[ Pregleda: 18696 | Odgovora: 14 ] > FB > Twit\nLak zica u Srbiji??!! 14.01.2006. u 17:09 - pre 184 meseci\nGde je u Srbiji najjeftinija lak zica(ko kako gde nabavlja)?\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 14.01.2006. u 21:53 - pre 184 meseci\nHmm nađi nekog ko radi u garaži GSP-a tamo je uvek toga bilo :) ...\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 16.01.2006. u 21:40 - pre 184 meseci\nZanimam me ,da li neko zna nesto iz "prve ruke" (posto je normalno tad najjeftinije)?\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 16.01.2006. u 23:26 - pre 184 meseci\nnema prve ruke. najjeftinija regularna bi bila pri fabrici ako imaju maloprodaju a za sve ostale načine ti treba račun-račun metoda da ne kažem veleprodaja.\n(to ne podrazumeva prodaju na tone nego pravnim licima potaman to bila i najobičnija SZR sa pečatom).\njoš jeftinija postoji takođe jako dobra a to je kao "roba iz kompenzacije" al to opet pomalo zavisi od tvoje geografije (ne piše odakle kucaš).\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 17.01.2006. u 00:40 - pre 184 meseci\n"Prva ruka" ne znaci najnize cene, cesto su cene iz druge i trece ruke nize. Ne znam koliko kosta kilogram lak zice, ali uzecu za primer da je fabricka cena 5 EUR-a. E, sad, ta cena vazi za manje kupovine, naprimer do par stotina kilograma. Za 1.000 kg bi onda cena bila 4EUR/kg, a za 10.000 kg recimo 3 EUR/kg. I sta sad biva - neki baja dodje i kupi 10.000 kg. Njemu se isplati da kupcima koji kupuju 1000 kg proda po 3.5 EUR-a (i zaradi 500 EUR-a po takvom kupcu), a ovima sto kupuju na manje kolicine moze da prodaje po 4.5 EUR/kg i opet ostvari dobru zaradu a to je i u jednom i u drugom slucaju jeftinije od fabricke cene. E, sad, ono sto je jos zanimljivije, "treca ruka", znaci onaj koji je kupio po 3.5 EUR/kg moze da prodaje male kolicine po 4 EUR/kg i da bude najjeftiniji u drzavi i opet zaradi 500 EUR-a! Neravno, nije sad pravilo da mora biti tako, moze ovaj treci da prodaje i po 6 ako tako odluci, tako da u svakom slucaju treba proveriti cene po svim nivoima.\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 17.01.2006. u 19:07 - pre 184 meseci\nZanima me da li neko zna konkretne izvore gde bi mogla najjeftinija zica da se nadje(kao sto rekoh,gde kako ko nabavlja)?\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 17.01.2006. u 19:48 - pre 184 meseci\nnovkabel u NS i FKS u jagodini (valjda)\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 17.01.2006. u 20:00 - pre 184 meseci\nHerQl: novkabel u NS i FKS u jagodini (valjda)\nnije. nijedna ni druga ne rade Cul. Cul radi Bor.\ninače je jedna od povoljnijih prodavnica Aktiv 2000 na Petlovom brdu (BGD)\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 17.01.2006. u 21:38 - pre 184 meseci\nDa, u Jagodini nemaaa\nguja011: nije. nijedna ni druga ne rade Cul. Cul radi Bor.\nGujo ,da li znas kolika je cena u toj prodavnici?\nČlan broj: 85761\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 22.02.2006. u 17:42 - pre 183 meseci\nDrugari,lak zicu je moguce naci kod mene,samo mi javite kolicine,dimenzije,nanos laka a za cenu cemo lako.\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 22.02.2006. u 18:02 - pre 183 meseci\nPosto nisam siguran kako funkcionisu ovi forumi u vezi lak zice,cene i ostalog,mozete se javiti na mail:[email protected]\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 20.01.2007. u 21:46 - pre 171 meseci\nPosto uglavnom motam zvucnike meni trebaju one malo tanje zice,moze borodur sa duplim lakom ali ne mora cak je bolje ako imas jednom lak.A trebaju mi 0.07 0.09 0.11 0.13 0.16 0.17 0.21 0.23 .mozes li da mi spremis od svih po kilo (ako ne mozes po kilo po koliko bi mogo)koliko bi kostalo, da li moze zamna za stari bakar.Uh koliko pitanja. pozzzzzzz od ace iz kladova. [email protected]\nČlan broj: 97812\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 20.01.2009. u 13:01 - pre 147 meseci\nZicu mozes kupiti povoljno kod sledecih firmi:\nStratoplus- Bor 018-800-300\nEko Inzinjerin-Beograd 011/347-7494\nOvi su najpovoljniji, Aktiv 2ooo je jedan od najskupljih.\nZna li neko mozda jos neku firmu iz Beograda? Povoljnu naravno?\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 20.01.2009. u 20:42 - pre 147 meseci\nAko je nekome potrebno:covek se zove Dragan i iz Sremske Mitrovice je. Njegov broj telefona je:022-612-188 , mob.063-533-402.Mislim da je ovaj broj telefona vec negde bio na forumu objavljen.Korektan je i poslovan.\nMolim Vas ovo nemojte shvatiti kao reklamu vec kao preporuku.\nRe: Lak zica u Srbiji??!! 20.01.2009. u 21:28 - pre 147 meseci\ntema je stara 2 godine i lepo piše da se starudije-teme ne podižu. čita li ko napisano?


moja kuća je najlepša: септембар 2018\nMOJA RADIONICA O KUHINJAMA\npraćenjem analitike svakog objavljenog posta primetila sam da je ovaj post o radionicama koje sam imala u Beogradu vrlo čitan! Znam da veliki broj vas živi u drugim gradovima pa bih želela da i vama izadjem u susret i poklonim vam svoje vreme i znanje.\nAli za to mi je potrebna vaša pomoć - ako ste zainteresovani da i u vašem gradu organizijemo radionicu sa temom uredjenja enterijera, javite mi se!\nMožete me kontaktirati preko mail-a skhomedesign@gmail.com ili na telefon +38163-832-54-53!\nBilo bi mi zadovoljstvo da vas i lično upoznam!\nAko ste zainteresovani da , uz moju pomoć, dizajnirate svoju kuhinju , možda će\nvam ova radionica biti od koristi, Odrava se u dva termina:\nNaučite da dizajnirate kuhinju - od plana do vaše idealne kuhinje!\nMaštate o novoj kuhinji, pokušavate da napravite pravi plan, ali dolazite na prepreke koje ne možete da prevaziđete? Uvek nešto štrči, ne umete da odredite prave mere, i sigurni ste da bi to neko mogao bolje od vas. Svetlana je dizajner enterijera i stručnjak za drvo, i na ovoj radionici će vam pomoći da dođete do praktičnih ideja i plana za vašu idealnu kuhinju!\nKuhinja je centralno mesto svakog doma. Tu se okupljaju porodica i prijatelji, eksperimentiše se, i stvaraju se uspomene. Ko ne bi želeo da uspomene budu tople, pune radosti i lepih trenutaka?\nOva radionica je namenjena amaterima koji žele da osmisle svoju kuhinju. Iz iskustva Svetlane, dizajnerke enterijera koja će voditi ovu radionicu, ljudi se vrlo rado upuštaju u poduhvat planiranja kuhinje. Tada pojave problemi, prepreke i veliki broj odluka koje treba doneti, pa se entuzijazam brzo i lako pretvori u najgoru moru. Još ako ste tada prepušteni majstoru koji često nije ni strpljiv, ni blagonaklon, ni dovoljno stručan, agoniji nikad kraja.\nAko želite da sami isplanirate svoju kuhinju koja će odgovarati vašim potrebama i navikama, na ovom času ćete naučiti kako se od plana i dimenzija na papiru dolazi do kuhinje kakvu ste oduvek želeli!\n1. Upoznavanje i uvod (5 min)\n2. Tipovi kuhinja (5 min)\n3. Standardne dimenzije elemenata i aparata (10 min)\n4. Osnovni materijali za izradu (10 min)\n5. Kuhinjski dodaci i detalji (10 min)\n6. Individualni rad sa svakim polaznikom (80 min)\nStudenti treba da ponesu plan svoje kuhinje sa dimenzijama, papire, lenjir i olovku jer će na času sami crtati svoju kuhinju. Jedan čas košta 700 din po osobi. Časove plaćate na našem info-desku kada dođete da slušate čas, ili možete dopuniti svoj Share Square nalog koristeći online plaćanje (putem "My Profile" strane). Ukoliko vam je potrebna pomoć, molimo vas pišite nam na contact@sharesqua.rs.\nNije potrebno nikakvo prethodno znanje.\nRadionicu drži - Svetlana Kujović\nОбјавио moja kuća je najlepša у 19:50 Нема коментара: