Koliko (zapravo) nove mere pogađaju IT sektor? - Bizlife.rs\nKoliko (zapravo) nove mere pogađaju IT sektor?\n10:13 Beograd, 04.11.2019.\nEkskluzivno za BIZLife magazin piše: Svetislav V. Kostić, docent na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu\nNivo rasprave koja se u poslednje vreme vodi u vezi sa predloženim poreskim merama koje su usmerene ka oporezivanju preduzetnika ukazala je na potrebu da se problemu pristupi od ključnih reči (samostalna delatnost – radni odnos, paušalno oporezivanje, načelo fakticiteta, test samostalnosti, ekonomija znanja, poreski podsticaji, pravna sigurnost, javna dobra i javne usluge), odnosno da se pruži sveobuhvatan uvid u dosta složen okvir iz kojeg te mere potiču.\nNaime, u celom svetu, pa i u Srbiji, tokom većeg dela XIX i gotovo celog XX veka društveni odnosi onih koji su morali da se prehranjuju putem dohotka koji ostvaruju ličnim naporom (dakle, ne po osnovu ranije stečenog bogatstva) bili su zasnovani na jasnoj dihotomiji samostalna delatnost – radni odnos. Naša poreska zakonodavstva podrazumevaju da ličnim naporom čovek može ostvarivati prihode ili kao zaposleni u radnom odnosu, ili kao samostalni preduzetnik, koji za razliku od zaposlenog nosi i preduzetnički rizik. Ova podela je u temelju postojećih poreskih sistema u svetu. Međutim, ove temelje je ozbiljno uzdrmala tehnološka revolucija, kojoj svedočimo najmanje u poslednje tri decenije. Da bismo ovo ilustrovali, treba samo da se podsetimo da je sve do kraja XX veka za najveći deo onih u sektoru usluga rad tokom letovanja na moru bio objektivno nemoguć (jer nisu mogli da sa sobom lako ponesu ono što im je bilo potrebno da bi pružali svoje usluge), dok je to danas subjektivna odluka, koju omogućava posedovanje laptopa i dostupnost internet konekcija (na letovanju ne radi onaj ko je u stanju da sebi priušti takav luksuz). Poznate su izjave nekih osnivača velikih IT kompanija da su moderne tehnologije prvi put omogućile da čoveka u istom satu i angažujete i otpustite.\nBrzina tehnološkog napretka, jednostavno, ne daje dovoljno vremena da se ozbiljno promisle sve posledice npr. odustajanja od rezultata 150 godina borbe za radnička prava, borbe koja je podrazumevala, između ostalog, i mnoge milione mrtvih (ergo nije nešto što bi trebalo olako odbaciti). Tako će u Velikoj Britaniji radnopravni tribunali u sporovima koje su vozači Ubera vodili protiv ove kompanije pre nekoliko godina primetiti da je npr. ideja o postojanju 25 hiljada samostalnih pružalaca prevoznih usluga na području grada Londona, citiram, „smešna”. S druge strane, vratiti točak napretka unazad ‒ nemoguće je, pa se, stoga, gotovo u svim državama na svetu vodi rasprava o tome da li uvesti neku treću kategoriju, kategoriju u koju bi spadali oni koji nisu u klasičnom radnom odnosu, ali koji ne ispunjavaju uslove da se mogu smatrati samostalnim preduzetnicima i za tu kategoriju predvideti posebna, prvenstveno radnopravna, a svakako i poreska pravila. Međutim, ova rasprava je sve samo ne okončana. Treba primetiti i to da je izbegavanje plaćanja poreza u okvirima nove, digitalne ekonomije ‒ doduše, prvenstveno na nivou kompanija ‒ jedno od ključnih pitanja kojima se danas bave gotovo sve države na svetu u okviru velikog BEPS (Base Erosion i Profit Shifting) projekta, koji je započeo na inicijativu 20 najmoćnijih država na svetu (G20) 2013. godine.\nI Srbija se suočila sa opisanim problemom promene društvenih odnosa, pri čemu je on u ovom trenutku prvenstveno prepoznat kroz prizmu nečega što se kolokvijalno naziva paušalom.\nPaušalno oporezivanje predstavlja oblik utvrđivanja poreske osnovice za koji bi trebalo da važi primena onda kada je određivanje njenog stvarnog iznosa prezahtevno (preskupo). Preduzetnik koji obavlja samostalnu delatnost porez treba da plati na dobit koju ostvari obavljanjem svog poslovanja, a da bi se ta dobit utvrdila, potrebno je voditi poslovne knjige i sastavljati finansijske izveštaje. Vođenje poslovnih knjiga i sastavljanje finansijskih izveštaja podrazumeva i vreme, a najčešće i troškove knjigovodstvenih usluga. Stoga se u srpskom poreskom pravu obveznicima, pod određenim uslovima, pruža pravo da, umesto plaćanja poreza na stvarnu osnovicu, oni plaćaju na pretpostavljenu, paušalno utvrđenu osnovicu, koja bi načelno trebalo da odslikava onaj iznos dobiti koja se u određenoj delatnosti može uobičajeno ostvariti. Svako uprosečavanje nosi sa sobom rizik da neko plati manje, a neko više poreza od onog iznosa koji bi bio dužan prema stvarnoj osnovici, ali izbegavanje troškova dolaska do iznosa stvarne osnovice, pod uslovom da je paušalna osnovica ispravno određena, opravdava ovu neizbežnu posledicu, koja uvek prati paušalno oporezivanje. Nažalost, srpski poreski sistem je odavno (tj. oduvek) krenuo stranputicom, pa se mogućnost plaćanja poreza prema paušalnoj osnovici pruža i u onim situacijama gde za takav pristup jednostavno nema nikakvog opravdanja (dakle, obveznicima ne bi predstavljao neizdrživ teret utvrđivanje stvarne osnovice). Takođe, procena visine osnovice u jednom broju delatnosti jednostavno nije ni blizu one koja se u stvarnom životu ostvaruje od strane obveznika, odnosno paušalno utvrđene osnovice su u nekim slučajevima značajno manje od stvarno ostvarene dobiti preduzetnika, pri čemu treba imati na umu da, usled arhaičnosti našeg sistema, prosto podizanje paušalnih osnovica svakako nije delotvorno rešenje, pošto bi tako uvećane poreske obaveze bilo moguće veoma lako izbeći. U našoj javnosti se do pojave pojma IT paušalci u vezi sa problemom potcenjene paušalne osnovice najčešće navodio problem advokata (ponekad i taksista). Međutim, kada su advokati u pitanju, tu pažnju privlači jedna malobrojna, ali dosta vidljiva manjina kod koje se uočava da njihove poreske obaveze nikako ne odgovaraju stilu života, dok su pak za ogromnu većinu njih (usled objektivnih prilika na tržištu pravnih usluga) paušalno utvrđene osnovice veoma blizu onoga što je njihova stvarna dobit koju ostvaruju pružanjem svojih usluga. Dakle, kod advokata problem nije toliko paušalno oporezivanje kao takvo, već nedelotvornost Poreske uprave Srbije u primeni onih mehanizama koji joj stoje na raspolaganju u situacijama kada objektivne okolnosti obveznika ne odgovaraju njegovim poreskim obavezama. Kod taksista problem i nije u visini paušalno utvrđenje osnovice, već u redovnosti izmirivanja poreskih obaveza, posebno u svetlu činjenice da javnost prepoznaje da vlasti imaju posebno popustljiv odnos prema taksistima usled njihove spremnosti na organizovanu borbu za svoja prava. Ono što je specifično za IT paušalce jeste to da je prema procenama samog IT sektora njihov prosečan neto prihod (dobit) od tri do četiri puta veći od paušalne osnovice na koju plaćaju porez, iako je načelna ideja da između ova dva iznosa (barem u proseku) nema previše odstupanja.\nMogućnost angažovanja radnika kao samostalnih pružalaca usluga (radnik se registruje kao samostalni preduzetnik i zaključi ugovor o delu sa kompanijom za koju radi), umesto da se ta lica zaposle (da se sa njima zaključi ugovor o radu), iako sam odnos ima sve ili najveći deo osobina koje odlikuju radni odnos, široko je korišćena u srpskom IT sektoru (ali ne samo u njemu), pri čemu to omogućava da se postigne sledeće:\n1.Poslodavci mogu da ostvare značajne uštede (oni u odnosu sa samostalnim pružaocem usluga nemaju bilo kakvih obaveza po osnovu zaštite na radu, bolovanja, trudničkog ili porodiljskog odsustva, godišnjih odmora, prekovremenog rada, otpremnina; doduše, dok se neko od njih ne doseti, kao što su to učinili vozači Ubera u Londonu, i pokrene sudski postupak za zaštitu svojih prava), odnosno da obezbede radniku značajno veće neto prihode, uz troškove po kojima takvi prihodi, tj. neto zarade, ne bi bili mogući (usled uvećanih obaveza po osnovu poreza na zarade i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje) da je sa njime zaključen ugovor o radu, odnosno da mu je isplaćivana zarada.\n2. Radnici pak svoja prava ustupaju kako bi pribavili veće neto prihode, pri čemu su ostvarivali i dodatnu pogodnost da im je plaćanje poreza na paušalno utvrđenu osnovicu omogućavalo da izbegnu godišnji porez na dohodak građana.\n3.Oni koji nisu bili u stanju da umanje svoje poreske, a prvenstveno obaveze po osnovu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, nosili su (i nastavljaju da nose) nesrazmerno veći teret od onoga koji im po pravu pripada, tj. zloupotrebom paušala se teret socijalne zaštite drugih osoba delimično preneo na njih.\nMinistarstvo finansija i Poreska uprava Srbije bili su suočeni sa problemom zloupotrebe paušalnog oporezivanja usled činjenice da je dobar deo IT sektora birao da se strogo drži zakona, odnosno da svoje nesamostalne radnike zapošljava, što ga je stavljalo u neravnopravnu poziciju sa ostatkom, dok se van IT sektora javio problem da obična privreda jednostavno ne može sebi, u konkurenciji sa onima koji pristaju da zaposlenje prikriju odnosom između nalogodavaca i formalno samostalnog pružaoca usluga, priušti IT stručnjake, bez kojih ni ona više nije u stanju da posluje (jednostavno nije bila u stanju da ponudi istu neto zaradu kao što su nalogodavci mogli da ponude bruto naknadu za pružene usluge). Već više godina se iz tih krugova čuju veoma snažni glasovi koji od države zahtevaju da svima pruži iste uslove poslovanja i pristupa kvalifikovanoj radnoj snazi, bez potrebe da se izlaže mogućem riziku koje kršenje ili zloupotreba zakona sa sobom nosi. Pored navedenog, problem zloupotrebe paušalnog oporezivanja se iz IT sektora raširio i na sve one delatnosti gde paušalno utvrđene osnovice značajno odudaraju od prihoda koji se stvarno ostvaruju na srpskom tržištu i time je zapretio da ozbiljno ugrozi državne finansije (paušalno oporezivanje ima i implikacije u oblasti pranja novca, ali to je posebna tema, kojim se ovde nećemo baviti). Ono što najveći broj učesnika u dosadašnjoj raspravi ne shvata jeste da je Poreska uprava Srbije oduvek (tj. od 2003. godine) na raspolaganju imala veoma ubitačno sredstvo iz 9. člana Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji (načelo fakticiteta), koje joj daje izuzetno široko ovlašćenje da poreske činjenice tumači prema njihovoj ekonomskoj suštini, odnosno da, ukoliko je simulovanim pravnim poslom (npr. odnos samostalni pružalac usluga – nalogodavac) prikriven disimulovani (radni odnos), u tom slučaju disimulovani pravni posao čini osnovu za oporezivanje. Van ove dve šture rečenice zakonodavac nije na bilo koji drugi način odredio kako da Poreska uprava Srbije sprovodi ovo ovlašćenje, pa se opravdano (kod onih koji su opasnosti uopšte i bili svesni) javila bojazan kako će ona isto sprovoditi u ovim slučajevima i koliko će biti lake ruke kod podnošenja krivičnih prijava.\nRad na rešavanju opisanog problema kreće u kasno proleće 2018. godine, ali biva, s razlogom, obustavljen već početkom jeseni. Naime, već tada je osmišljen i test samostalnosti i pristup da se prihodi iz odnosa koji ovaj test ne prođu oporezuju kao tzv. ostali drugi prihod (a ne kao zarade), kako bi se izbeglo da se poreskim propisima rešavaju velika društvena pitanja odstupanja od dihotomije radni odnos – samostalni preduzetnik (poreski propis treba da se ograniči na ono čemu je namenjen, a to je oporezivanje). Sam test samostalnosti je prisutan u brojnim zakonodavstvima širom sveta, a u srpskom zakonodavstvu je izabrano da se umesto jednog prostog kriterijuma (npr. procenat prihoda od jednog nalogodavca u ukupnim prihodima) predvidi veći broj njih kako bi se stroži poreski režim ograničio samo na one kod kojih stvarno nedostaju ključni elementi samostalnosti, tj. one kod kojih se opravdano može smatrati da su poreski razlozi dominantno uticali da se umesto uobičajene forme (zaposlenje) izabere neki drugi pravni odnos. Padanjem testa samostalnosti obveznik ne gubi status preduzetnika, niti prestaje da bude obveznik poreza na prihode od samostalne delatnosti, i to na paušalno utvrđenu osnovicu. Posledica se ogleda u tome da prihod iz odnosa koji pada test samostalnosti ne može da bude oporeziv porezom na prihode od samostalne delatnosti i oporezuje se drugim poreskim oblikom, kod koga paušalno utvrđivanje poreske osnovice jednostavno nije moguće.\nMeđutim, u jesen 2018. godine je, ipak, zauzet načelno ispravan stav da bi rešavanje uočenog problema trebalo sprovesti tako da se putem pratećih mera ne samo ublaži „šok” zatvaranja prostora da se paušalno oporezivanje koristi za nešto što bi se, u najmanju ruku, moglo nazvati agresivnim poreskim planiranjem već i da se započne sa uvođenjem podsticaja koji će namenski biti usmereni ka podsticanju nove ekonomije znanja.\nStoga je, prvo krajem 2018. godine, uvedeno nekoliko mera na terenu poreza na dobit pravnih lica koje omogućavaju da one kompanije koje u Srbiji stvaraju vrednu intelektualnu svojinu (dakle, nezavisno od sektora ili tipa intelektualne svojine) i koje po osnovu nje ostvaruju prihode svoje poreske obaveze značajno umanje, i to u razmerama koje se retko gde mogu sresti na svetu, a u Evropi svakako (npr. prihod od intelektualne svojine stvorene u Srbiji oporezuje se po posebnoj stopi od tri odsto, umesto opšte od 15 odsto, dok kompanije koje se bave samo stvaranjem i naknadnim prihodovanjem od intelektualne svojine, npr. softver, mogu da svoj porez na dobit svedu na 0). Uz ove izmene, značajno je poboljšan poreski režim nagrađivanja zaposlenih akcijama ili udelima poslodavca ili sa njime povezanog lica, odnosno troškova poslodavca koje on može imati u vezi sa stvaranjem prijatnijeg radnog okruženja za zaposlene. U okviru istog talasa, uveden je i poseban poreski kredit za ulaganje u inovativne startapove kako bi se ovima omogućilo jednostavnije prikupljanje neophodnog kapitala.\nNavedene mere su prvi primer poreskih podsticaja u Srbiji koji su neposredno usmereni na podsticanje ekonomije znanja i koji ne idu samo ka tome da smanje troškove poslodavca, već to smanjivanje povezuju sa boljim uslovima koji se nude zaposlenima.\nPočetkom leta 2019. godine ponovo se vratilo ideji testa samostalnosti i rešavanju problema zloupotrebe paušala. Međutim, uz njega je sada predviđen čitav paket podsticajnih mera, čiji je cilj da:\na) Omoguće da oni koji padaju test samostalnosti pređu u radni odnos kod svojih nalogodavaca ili kod bilo kog drugog poslodavca, a da pritom očuvaju svoje neto prihode u istom iznosu najmanje naredne tri godine, i to bez uvećanih troškova poslodavca u poređenju sa onima koji su bili prisutni kada su ovim licima plaćane bruto naknade za pružene usluge. Dakle, više hiljada IT stručnjaka treba da očuva svoje neto prihode, da stekne prava iz radnog odnosa koja im pripadaju i da se to obezbedi uz minimalni porast troškova poslodavaca u srednjoročnom periodu od tri godine.\nb) Obezbede suštinsku amnestiju za period pre 1. januara 2020. godine i time pruže visok nivo pravne sigurnosti. Naime, na ovaj način se prepoznaje da je priliku za agresivno poresko planiranje pružio, na prvom mestu, neodgovarajući pravni okvir, gde bi bilo nepravično svaliti krivicu samo na jednu stranu.\nc) Pruže mogućnost, u skladu sa iskustvima Holandije, Italije, Španije ili Portugalije, da se pod veoma konkurentnim uslovima privlače bilo povratnici u zemlju, bilo talentovani stranci (gde je nastanak troška po budžet Srbije uslovljen stvarnim nastanjenjem stručnjaka u zemlji).\nUz ove mere, predviđeni su i određeni podsticaji za digitalne nomade (podsticaji važe samo u odnosu na prihode koji se ostvaruju od usluga pruženih iz Srbije nalogodavcima koji nemaju nikakve aktivnosti u Srbiji, pa stoga ove mere ne ugrožavaju na bilo koji način konkurentnost domaće IT zajednice), čije veće prisustvo u Srbiji može imati i veoma povoljan uticaj na domaće IT stručnjake u smislu njihovog dubljeg povezivanja sa globalnom IT zajednicom, odnosno otvaranja novih poslovnih prilika koje se mogu obavljati iz Srbije za klijente u inostranstvu.\nKljučne zamerke svemu što je predloženo svode se na sledeće:\na) Da li na ovaj način oni poslodavci koji nisu zloupotrebljavali paušalno oporezivanje da bi ostvarili poreske uštede suštinski bivaju kažnjeni za svoje zakonito postupanje u prošlosti?\nMada bi se o ovoj temi dalo dosta raspravljati, čini se da je zakonodavac, odnosno predlagač zakona, učinio najviše što je objektivno mogao. Bez podsticaja i mogućnosti da se prelazak na radni odnos na neki način premosti, Srbija bi bila u opasnosti da izgubi značajan broj svojih IT stručnjaka, iz prostog razloga što mnogima poslodavci ne bi mogli da pruže iste neto prihode koje su imali kao samostalni preduzetnici. S druge strane, jednostavno nije bilo novca da se pruži više od prethodno opisanih podsticaja (npr. da se podsticaji pruže i u odnosu na zarade postojećih zaposlenih), koji, ipak, nisu zanemarljivi.\nb) Pravna nesigurnost proističe iz testa samostalnosti.\nIako se ona često u srpskom javnom prostoru može čuti, ova primedba je besmislena, pošto ovaj test ima cilj da upravo sputa gotovo neograničenu slobodu Poreske uprave Srbije, koja proističe iz ovlašćenja koje ona već ima u zakonu (na problem pravne nesigurnosti testa samostalnosti može se žaliti samo onaj ko ne poznaje srpsko poresko pravo i način njegove primene u stvarnom životu). Drugim rečima, test samostalnosti precizira postupak koji bi Poreska uprava Srbije i bez njega mogla da sprovede, samo što u tom slučaju ne bismo mogli sa sigurnošću da procenimo stepen izloženosti riziku (npr. Poreska uprava zauzme stav da je odgovarajući procenat prihoda od jednog nalogodavca sâm po sebi dovoljan pokazatelj nesamostalnosti i na osnovu tog zaključka krene da utvrđuje poreske obaveze smatrajući sve odnose koji padnu ovaj jedan kriterijum prikrivenim radnim odnosom ‒ a za ovako strog pristup bi se moglo pronaći uporište i u nekim primerima uporedne prakse ‒ pri čemu, kod kompanija koje angažuju veći broj paušalaca koji padnu test, prikrivanje radnog odnosa prepozna kao organizovano krivično delo poreske utaje – potpuno moguć scenario prema postojećem srpskom poreskom zakonodavstvu).\nc) Po isteku podsticaja krajem 2022. godine troškovi zaposlenih srpskog IT sektora će značajno porasti, pri čemu će on postati nekonkurentan sa zemljama kao što su Ukrajina, Rumunija ili Bugarska.\nVeć na prvom mestu se mora primetiti da ova primedba pokazuje da poruka poslata podsticajima iz 2018. godine nije shvaćena (doduše, treba biti pošten i reći da se država uopšte nije potrudila da ovu poruku jasno pošalje, što je morala da učini pošto diskurs podsticaja iz 2018. godine potpuno odudara od dosad zastupljenog modela privlačenja investicija u Srbiju). Naime, država je 2018. godine vezala podsticaje za stvaranja intelektualne svojine u Srbiji i za prihode koji se po osnovu te intelektualne svojine ostvaruju. Problem troška zaposlenih je najprisutniji u onom modelu poslovanje gde se u Srbiji ne stvara bilo kakva intelektualna svojina, već se iz nje pružaju usluge, a dobit ostvaruje na razlici između onoga što se IT stručnjaku u Srbiji plati i cene po kojoj se njegove usluge mogu naplatiti u inostranstvu. Pojednostavljeno rečeno, radi se o prostom najmu jeftine radne snage. Međutim, ovakav poslovni model jednostavno ne proizvodi nikakve dugoročne koristi za bilo čiju, pa ni srpsku privredu, jer je zaustavlja na trećerazrednom nivou, odnosno uslovljava njen opstanak jeftinom radnom snagom i, sem nešto većih primanja stručnjaka, ne obezbeđuje bilo kakve osnove za ostvarivanje buduće dodate vrednosti. To, svakako, ne može biti dugoročan koncept razvoja nečega što bi u osnovi moralo da bude ključna komponenta ekonomije znanja. Međutim, predložene mere ne traže promenu preko noći, već predviđaju trogodišnji prelazni period da se započne odstupanje od nekih ustaljenih modela.\nd) Naši IT stručnjaci će se iseliti, tj. IT kompanije će preći u inostranstvo.\nOva primedba je u bliskoj vezi sa sveprisutnom mantrom kako su u Srbiji porezi visoki i kako njeno zakonodavstvo predviđa neizdrživo opterećenje prihoda od rada. Primedba, jednostavno, nije tačna, mada to izgleda ne sprečava veliki broj učesnika u javnim raspravama da se pozivaju na netačne podatke. Srpsko poresko opterećenje je ispod proseka kako zemalja našeg okruženja, tako i ostalih evropskih država. Kada su natprosečne zarade u pitanju (a one su u fokusu predloženih mera), nešto niže poresko opterećenje je moguće naći samo u Bugarskoj, dok je ono veće u gotovo svim državama koje su slične nama (teško da bi one države u kojima je na snazi vanredno stanje i rat na delu teritorije, pri čemu imaju nekoliko puta manji BDP po glavi stanovnika od Srbije, kao što je to slučaj sa Ukrajinom, mogle da budu dobar primer za poređenje). Na primer, u često pominjanoj Estoniji opterećenje doprinosima za obavezno socijalno osiguranje je barem duplo veće (izraženo u procentima) od onog u Srbiji. Estonsko e-rezidentstvo nikakve veze nema sa porezima, a određeni oblici poreskog planiranja koji se u našoj javnosti iznose vode direktno u krivično delo poreske utaje, bilo u Estoniji, bilo u Srbiji, bilo u nekoj trećoj zemlji, sve u zavisnosti od mesta stalnog stanovanja, pri čemu bismo morali uzeti u obzir i to da je tehnologija omogućila i automatsku razmenu podataka između poreskih uprava različitih država, za šta sada postoji i pravni osnov. Kipar, Malta, Irska – sve često pominjane jurisdikcije svoje podsticaje vezuju za dobit pravnih lica, dok su daleko nemilosrdnije od Srbije kada je u pitanju oporezivanje fizičkih lica, odnosno zaposlenih. Rumunija je ranije pružala posebne pogodnosti IT stručnjacima, ali je i ona odustala od tog pristupa (uz određeni prelazni period). Ako se u obzir uzme to da na terenu oporezivanja dobiti pravnih lica srpski IT sektor, koji u zemlji stvara intelektualnu svojinu, danas gotovo nigde na svetu ne može da dobije bolje uslove (s izuzetkom problema nepostojanja ugovora o izbegavanju dvostrukog oporezivanja sa SAD, za koji srpska strana ne snosi odgovornost), pretnje masovnim egzodusom zbog poreskih razloga gube na ubedljivosti. Oni koji svoj poslovni model zasnivaju na jeftinoj radnoj snazi i onako su oročenog trajanja, pošto će talenat koji upravo dolazi iz Afrike, tj. pružaoci IT usluga npr. iz Kenije, Etiopije ili Nigerije, biti cenovno daleko povoljniji od njih, dok te zemlje imaju i obilje mladih koji se veoma lako uklapaju u nove tehnologije (podsetimo se da fakultetska diploma ni u Srbiji nije preduslov za uspešno obavljanje poslova u IT sektoru). Uz navedeno, njihov poslovni model ih i čini konkurentnim samo dok su u Srbiji, jer odlaskom u neke bogatije države njihova cena skače, što ih primorava da svoje znanje prodaju na neki drugi način.\ne) Zašto plaćamo socijalno osiguranje kada nam je buduće ostvarivanje penzija nesigurno, a javna zdravstvena zaštita loša, pri čemu se oni pogođeni merama leče privatno?\nSrpski sistem, kao i najveći deo evropskih sistema penzionog osiguranja, zasnovan je na međugeneracijskoj solidarnosti, a ne na akumuliranim uplatama iz kojih se kasnije ostvaruju prava. Drugim rečima, sve srpske penzije se danas finansiraju ili iz onoga što uplate postojeći obveznici doprinosa, ili iz budžetskih transfera, koji pak zavise od poreskih prihoda. Bez ovih prihoda penzijâ, jednostavno, ne može biti. To pak znači da se, kada su penzije u pitanju, ne radi samo o našim budućim pravima (autor teksta je barem četvrt veka udaljen od svoje starosne penzije), već o opstanku više miliona naših starih sugrađana koji bez poreza i doprinosa koje mi uplaćujemo ne mogu da prežive, a naše niske stope prirodnog priraštaja upozoravaju da je upitno da li će biti ikoga da finansira naše penzije kada do njih stignemo. Ovo je izazov sa kojim se suočavaju brojne države na svetu, i one mnogo bogatije i uspešnije od Srbije, pa bismo ovu primedbu za sada mogli da relativizujemo, jer ona predstavlja samo jednu stranu medalje nečega što podrazumeva fundamentalno ponovno razmatranje temelja našeg društvenog uređenja, koje potiče iz XIX veka (penzioni sistemi većine evropskih država počivaju na osnovama koje je postavio Bizmark). Kada je u pitanju zdravstvena zaštita, u njen prilog bi se moglo istaći da je ona neočekivano dobra kada se uzme u obzir koliko se u nju malo novca ulaže, odnosno koliko smo mi, kao društvo, siromašni (npr. Srbija je, gledano po glavi stanovnika, šest ili sedam puta siromašnija od Holandije, ali je razlika između naše i tamošnje javne zdravstvene zaštite daleko manja u korist Srbije). Pored navedenog, privatno zdravstvo je omogućeno postojanjem javnog zdravstva (npr. najtraženiji privatni lekari su oni koji su prepoznatljivost i znanje stekli u javnom zdravstvu), pri čemu samo mladi i zdravi u Srbiji mogu da se oslone isključivo na privatno zdravstvo, s obzirom na to da vrednost opreme i potrebni resursi za složenije slučajeve postoje samo u državnim ustanovama. Drugim rečima, ova primedba nema gotovo nikakve stvarne snage i počiva samo na uvreženim mantrama i razumljivoj emotivnoj vezanosti za sopstveni novac, odnosno spremnosti (svesnoj ili nesvesnoj) da se trošak sopstvene zdravstvene zaštite prebaci na one nesposobne ili nevoljne da izbegnu teret poreza i doprinosa.\nNajozbiljnija primedba koja bi se morala uvažiti jeste da svi izloženi problemi nastaju iz neadekvatnog pravnog okvira, odnosno da oni ne bi postojali da ih zakonodavstvo nije omogućilo. Iako tačna, dubinske promene sistema zahtevaju mnogo vremena, vremena koga često nemamo ili smo suviše nestrpljivi, podrazumevaju složene i teške rasprave, za koje često nemamo razumevanja, jer smo naviknuti na kulturu poruka u najviše 44 karaktera i, konačno, usled fiskalnih potreba koje je potrebno izmiriti, te promene bi morale da za posledicu imaju značajno veći poreski teret od onoga koji je postizan zloupotrebom paušala.\nIdejno osnovna vrednost mera koje su uvedene krajem prošle, odnosno koje su predložene krajem ove godine, leži u tome da šalju poruku da su se tvorci srpske poreske politike konačno odlučili za korake koji su neposredno usmereni na podsticanje onih sektora ekonomije bez kojih Srbija jednostavno nema budućnost, pri čemu vidimo dobre primere uvažavanja kako značaja kvaliteta života samih zaposlenih (do sada je pažnja gotovo bez izuzetka bila usmeravana na smanjivanje troškova poslodavaca nezavisno od toga da li će i zaposleni osetiti neke neposredne koristi), tako i pravne sigurnosti (primer izričite amnestije) za srpsko opšte poslovno okruženje. Svakako da porezi nisu ni najvažnija ni jedina stvar na svetu, niti će oni biti ti koji će biti odlučujući za sudbinu naših društava, odlasku ili ostanku ljudi u zemlji. Međutim, ove mere predstavljaju dobar korak u dobrom pravcu, pa ukoliko poslušamo onu Vukovu da svako učini onoliko koliko je kadar, sada ostaje da se njima dâ pun zamah kako ulaganjem u kapacitete Poreske uprave (dobra uprava košta!), tako i ključnim preduslovom razvoja i opstanka svake ekonomije znanja – ulaganjem u obrazovanje, kao početnog ishodišta ne samo naše kulture već i, pre svega, savremene ekonomije.\nporez it sektor paušal pravni fakultet Svetislav Kostić\nZanimljiv osvrt na novi zakon, ali se sa par stvari ne slazem.\nNacelo fakticiteta daje siroka ovlascenja trenutno. Za to su potrebni fakti, odnosno cinjenice. Nije dovoljno da inspektor nesto sumnja ili misli i da nas kazni po tom nacelu. Mora da dostavi neoborive dokaze. Mi nismo pravnici, ali nije nam problem da angazujemo advokate. Pruzanje pravne sigurnosti za protekli period, bar u mom slucaju, nije potrebno zato sto sam radio po vazecim zakonima, a nove mozete da primenjujete tek od momenta kada ih donesete.\nTest ne uliva sigurnost vec pravnu nesigurnost zato sto je previse opisan i neodredjen.\nPrenost toga sto radimo za manje pare od ostalih je sto ostajemo u zemlji, i imamo strucnjake za razliku od na primer Rumunije, cije ste cifre iseljavanja IT strucnjaka pre donosenja poreskih olaksica namerno preskocili.\nNapustanje zemlje IT strucnjaka ne zavisi direktno od procenta poreza u nekom d.o.o kao sto pokusavate da predstavite, vec od prostog odnosa neto plate i kupovne moci, kao i opsteg stanja u nekoj drzavi. Smanjite programerima plate i pozdravite se sa njima, jer stanje u drzavi svi znamo. Kao sto znamo da bi zaradjivali duplo u Nemackoj, kao sto znamo cene zivota u tako. Vecna nas je vec posecivala Nemacku i imamo bar 10. obrazovanih prijatelja iz drugih profesija koji su se preselili.\nAko vec pricamo proslim vekovima, zamolio bih vas da shvatite da je ovo 21. vek i da ne mozete da ogranicavate digitalni posao na domaci d.o.o zakonima iz 20. veka.\n04.11.2019. u 23:26\nTekst je veoma ružan spin verovatno namenjen kao putokaz kreatorima javnog mnjenja u daljoj medijskoj hajci na IT preduzetnike. Teško je jednu ovako dugačku salatu polutačnih informacija i namerno pogrešno izvučenih zaključaka analizirati i demantovati stav po stav. Zato da se zadržimo na nekoliko bitnijih detalja:\n– Istorija borbe za radnička prava? Krajnje subjektivna i za celu stvar potpuno nebitna. Ujedno i pogrešno primenjena, ovde se ne radi o radničkim pravima, nego o slobodi privređivanja koju ovaj zakon delimično uskraćuje. Primer ovde nisu Uber vozači koji tuže Uber, nego Uber vozači koji se bune protiv kalifornijskog zakona koji ih sprečava da budu Uber vozači i tera ih da budu zaposleni što njima ne pada na pamet. Ali da ideologiju isključimo, nije joj ni vreme ni mesto.\n– Pregled poslovnih oblika i opcija koje neko koje želi da se bavi poslom je netačan. Autor objašnjava prirodu paušalnog oporezivanja kao da je ono predmet ovih zakona a nije. Predmet su svi preduzetnici. Činjenica jeste da paušalaca ima značajno više jer je to prosto lakši proces. Ali ovim zakonom se ne uništavaju samo paušalci nego i preduzetnici koji vode knjige i koji su svoje obaveze plaćali srazmerno svojoj zaradi. Ne znam da li je autor upućen ali ukupan namet na zaradu preduzetnika je veći nego namet na zaposlenog. Preduzetnici koji vode knjige plaćaju i porez na dohodak ako pređu onu granicu od 2 i nešto miliona. U ovom spinu se nigde ne kaže da i njihovo poslovanje praktično postaje nemoguće nego se isključivo pominje zloupotreba paušalnog plaćanja poreza.\n– “ekonomija znanja” je prosto zasenjivanje prostote. Interesantno je da autor deli istu terminologiju kao i jedan od glavnih lobista ovog zakona, onaj gospodin iz Microsofta koji se danima slikao po medijima a kome nisam zapamtio ime. Da li nam to nešto govori? Možda to što Microsoft donese nešto od svoje tehnologije u svoj lokalni research centar ali to nije know-how Srbije nego know-how Microsofta. Upravo, tu pričamo o jeftinoj radnoj snazi, jer je jedini razlog što je Microsoft tu zato što su ti njegovi radnici jeftiniji. “Znanje” ostaje u kompanijama, od toga neka šira zajednica nema mnogo koristi.\n– Sa druge strane ismejavanje onih kojima je prodaja znanja usluga od koje žive je zaista zapanjujuće. Pa neki lokalni outsourceri – koje manje-više svi iz industrije znaju – se bave daleko naprednijim tehnologijama nego lokalni razvojni centri lobista ovog zakona. Od blockchaina do ML-a. Sa druge strane, tekstom dominira mantra neupućenih koji nikada nisu imali susret sa otvorenim globalnim tržištem i koja otprilike glasi “a što vi ne prodajete sopstveni proizvod nego radite za druge”. Svakome ko jeste imao susret sa otvorenim tržištem, ovo pitanje je smešno do bizarno. Kad bi znali koja je tipična cena pripreme, prodaje i lansiranja jednog proizvoda, pa sumnjam da bi znali i da je pročitaju iz prve za početak. Ključna reč je “tipična”, naravno uvek ima primera da je neko stvorio mega uspešan proizvod sam iz svoje sobe ali to je jedan u milion. Ostalih 999.999 su posledica dugotrajnog i višemilionskog ulaganja. Outsourcing je za 99% IT-jevaca jedina šansa u životu da budu deo tog procesa. Dakle, autor je tvrdnjom da “outsourcing zadržava srpsku privredu na trećerazrednom nivou” demonstirao odsustvo bilo kakvog razumevanja teme o kojoj govori.\n– I da ne zaboraimo, u zemlji u kojoj se subvencioniše motanje kablova, licemerno je outsourcere proglašavati trećerazrednom jeftinom radnom snagom.\n– Autor tvrdi da je poreska uprava do sada imala šira ovlašćenja koja su testom samostalnosti smanjena. Na prvi pogled to zvuči smisleno. U praksi, mnogi od nas su se susreli sa predlozima naših knjigovođa da se ne igramo sa ovim jer njihovo iskustvo govori nešto sasvim suprotno, da je ovo guideline poreskim inspektorima kako da nekoga unište. Preduzetnici su ugroženi jer nisu lažno zaposleni, nema poslodavca koji bi ostvarujući olakšice mogao da reši njihov status. Nudi im se opcija koja uopšte nije za njih – d.o.o i koja čini poslovanje neisplativim. Ostaje im dakle da zatvore posao i da rade za lobiste koji su uništili njihov prethodni biznis, ili da se spakuju i odu u inostranstvo. Svako sa malo ličnog integriteta će uraditi ovo drugo. Za IT profesionalce to nije nikakakv problem, dovoljan je dobar Linked-In profil i par klikova na oglase po Stack Overflowu i sličnim mestima. Na kraju, i gomila rekrutera za strane kompanije se muva okolo.\n– Naravno, dosadašnji preduzetnici mogu i da poveruju u lepu priču da im “test samostalnosti” garantuje da mogu da nastave da rade kao preduzetnici. I da par godina kasnije poreski inspektor učini da njihovih 15-20% nameta skoči na 40+. Retroaktivno. Sa rokom plaćanja od 8 dana. I da uđu u zonu “poreske utaje” koju po autoru ovaj test rešava. Pa kome je lud da to rizikuje?\n– Značajan deo preduzetnika radi za klijente u inostranstvu. Mislim da nije potrebno iskustvo na tržištu da se zamisli koliko licemerno i cinično zvuči preporuka da inostrani klijent otvori svoje predstavništvo ovde. Jeste, inostrani klijent nema pametnija posla nego da se bavi srpskog birokratijom. I onda teret pada na preduzetnika. Taj teret je dovoljan da ga finansijski uništi. Nekog može da otera i u samoubistvo. Ova velika grupa preduzetnika nije nikome bila nelojalna konkurencija, nije ugrožavala poreski, penzioni i zdravstveni sistem zemlje a autori zakona je bez ikakve potrebe teraju u inostranstvo.\n– Autor kaže “bez posticaja i mogućnosti prelaska na radni odnos Srbija bi bila u opasnosti da izgubi značajan broj svojih IT stručnjaka”. Srbija je u istoj opasnosti i sa podsticajima. Obaranjem cene rada ljudi će početi da odlaze u inostranstvo. Postoji mnogo razloga zašto bi neko otišao u inostranstvo. U IT svetu to nije nužno veća plata jer su u Srbiji IT plate solidno velike. Ali jedan od razloga je životna sigurnost i predvidljivost. Ovako intoniran tekst jednog od tvoraca zakona je najbolji podsticaj nekome ko se pita da li da ode u inostranstvo da donese upravo takvu odluku.\n– Analiza o troškovima poslovanja u susednim zemljama je površna. Samo pogledati u pravcu – a šta ako je vlasnik firme slučajno državljanin neke zemlje Evropske Unije (a svedoci smo da nezanemarljiv broj ljudi u Srbiji ima hrvatski ili mađarski pasoš) i cela ekonomska računica može da se postavi na sasvim drugačije osnove. Dakle, opet se radi o fiskalnom gubitku Srbije koji nije nezanemarljiv. Što se Ukrajine koju autor toliko prezire da ne želi ni ime da joj napiše, pa recimo da se veoma bogati američki investitori ne dele stav sa autorom.\nZaključak, ovaj spin autora je dobar jer ko detaljnije čita vidi nekoliko bitnih priznanja koje IT zajednica nazira iz istupa zvaničnika i lobista ali koji nisu do sad ovako otvoreno bili priznavani:\n– da je postojalo lobiranje lokalnih podružnica BigTech firmi, drugih velikih stranih firmi koje posluju u Srbiji, te velikih domaćih outsourcera.\n– da je državu baš briga za male preduzetnike (autor ih jednom rečju nije pomenuo) koji padaju kao najveća žrtva ovog zakona, nego se isključivo vodilo interesima velikih. Potpuno se prelazi i preko štete koju država Srbija ima zbog njihove neumitne emigracije. U isto vreme autor se busa u prsa brigom da Srbija ne gubi IT stručnjake. Neznanje i nerazumevanje koje će Srbiju nažalost skupo koštati.\nRealnost je da je značajan broj IT preduzetnika bukvalno poslovno ubijen ovim zakonom i nema tog spina koji će autora oprati moralne odgovornosti. U krajnjoj instanci, to nadam se neće biti toliko dramatično, većina tih ljudi će otići u inostranstvo i na daleko mirniji način rešiti svoju budućnost nego što bi ikada bili u mogućnosti u Srbiji. Ali će način na koji su oterani iz Srbije svakako ostaviti dubok trag.\nTačno je da Srbija nema budućnost bez IT-ja. Pitanje za autora je – zašto ga onda ubijate? Demagogija o kvalitetu zdravstva vam ovde ne pomaže puno.\n05.11.2019. u 01:29\nAutor ima mnogo rupa u svom izlaganju. Sve apologete zakona se koncentrišu na jedan nesporan slučaj zloupotreba a bar pet drugih scenarija preduzetnika koji su oštećeni zanemaruju. Ovaj zakon pogoduje velikim firmama i korporacijama koje već imaju akumuliran kapital, a stavlja u neravnopravan i neizvestan položaj preduzetnike početnike, frilensere, preduzetnike koji posluju sa jednim inostranim klijentom, preduzetnike koji vode knjige (i u čije poslovanje država već ima uvid), zaposlene po ugovoru o radu koji će 3 godine biti nekonkurentni na tržištu rada. Sve te kancelarije inostranih korporacija koje se žale na “nefer uslove poslovanja” i koje će imati svu korist od ovoga zakona su same po sebi outsorsing firme i “jeftina radna snaga” za svoje matične korporacije u inostranstvu pošto sva intelektualna svojina i porez na dobit ostaju u inostranstvu. Takođe se vidi da autor nema mnogo dodira sa IT svakodnevicom gde se beli Evropljanin koji dobro priča engleski u istoj vremenskoj zoni i na sat vremena leta ceni bar nekoliko puta više od nekog programera iz zemalja trećeg sveta (Indija je još pre 15 godina sa 5 puta više stanovnika nego Nigerija postala outsorsing raj i tek posle toga se Srbija tako intenzivno razvila na ovom polju). Država nema pravo da tako favorizuje pojedine učesnike na tržištu rada a druge da saseca u korenu.\n05.11.2019. u 03:48\nPrilicno bedan pokusaj opravdavanja onoga sto se ne moze opravdati. Lepo nam covek objasni da je u redu da skupo placamo zdravstvo koje na valja i penziju koju necemo dobiti. Sve je super i nije mu jasno sto se budimo 🙂 E ko sve predaje deci danas. I to jos na fakultetu. Ajd da je osnovna skola pa da se i istolerise.\n05.11.2019. u 19:43\nIz ugla poslodavca (malog IT preduzeća):\n1. Do 2013 su svi angažmani u mojoj firmi bili Ugovori o radu.\n2. Da mi ne bi otišli ljudi u firme koje nude “Paušalni” angažaman, morao sam da dozvolim taj model tako što sam celokupni bruto preneo na saradnika. Preduzeće ništa nije uštedelo. Svi ostali benefiti su takođe zadržani – bar što se tiče obaveza preduzeća prema radniku.\nMrzeo sam što moram to da radim, jer je bilo očigledno da će se kad tad desiti ovo što nam se sada sprema.\nNeće biti lako da se preživi ovaj “tranzicioni period”, ali kroz 5 godina (biznisi koji prežive), imaće normalnije uslove za poslovanje.\nPročitao sam puno diskusija na ovu temu, i svi smo mi u pravu iz svoje tačke gledišta. Naročito u kontekstu činjenice ko je taj što sada menja ove zakone.\nZa ovaj konkretan članak, slažem se sa prethodnim komentatorima da je Svetislav nepravedno proglasio outsourcing software developmenta za trećerazredni posao. To je baš daleko od istine. Ovo ostalo razumem i prihvatam kao istinu posmatrano iz ugla države.\n06.11.2019. u 12:19\nRealno je da ćete imati normalnije uslove za poslovanje u smislu da ćete mnogo manje plaćati developere i u bruto i u neto iznosu nego sada. Doduše, i biće ih manje a i ukupno znanje će biti manje. To je ovo čime se autor teksta, te članice Digitalne Srbije busaju u prsa.\nJer, većinu tog “znanja” će pokupiti stranci preko LinkedIna i Stack Overflowa.\nŠteta samo što niko ne želi da uči na tuđim iskustvima.\n06.11.2019. u 15:38\nPlacajte stotine hiljada u pio fond od kog penziju necete imati, u zdravstvo u kom se ne lecite, za nezaposlenost od koje necete dobiti pristojnu naknadu da prezivite ako ostanete bez posla, za poreze iako placate privatni vrtic a deca kriminalaca idu u drzavni. Kako da ne, radije cu sve to placati u nekoj drugoj normalnoj zemlji.\n07.11.2019. u 14:35\nUpravo tako. Realna je opasnost da će se pojačati i o onako veliki brain-drain, i da ćemo onda biti i prinuđeni da radimo samo trećerazredne projekte sa prekvalifikantima. Imamo, doduše, 2-3 godine fore da sprečimo da do toga dođe, tako što ćemo kod Države izlobirate neki drugi model za sprečavanje ovih negativnih efekata.\n08.11.2019. u 09:18


Naša stranka osudila zahtjev za novim budžetskim izdacima u sklopu PSBiH - Klix.ba\nNaša stranka osudila zahtjev za novim budžetskim izdacima u sklopu PSBiH\n21.4.2013. u 14:40\nNaša stranka najoštrije osuđuje "zahtjev Sekretarijata Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH (PSBiH) za osiguravanjem dodatnih 500.000 KM iz sredstava rezerve parlamentarnog budžeta u svrhu kupovine tri nova automobila i zapošljavanja novih osoba za administrativne poslove PSBiH".\n"U vremenu sve veće ekonomske krize, kada je potrebno praviti oštar rez budžetskih izdataka da bi se izbjegao finansijski kolaps, opterećivanje budžeta uvećanjem ionako prevelike državne administracije, i uljepšavanjem parlamentarnog voznog parka odražava još jednom pohlepu vladajućih struktura i njihov bezočan odnos prema interesima građana i javnim sredstvima", navodi Naša stranka u saopćenju za javnost.\nTakođer, Naša stranka osuđuje i onemogućavanje predstavnika Centra civilnih inicijativa (CCI) da prisustvuju sjednici Predstavničkog doma PSBiH.\nU Našoj stranci smatraju kako je zabrana pristupa PSBiH predstavniku CCI-a grubo narušavanje principa transparentnosti i kako nijedna država koja sebe prepoznaje kao demokratsku ne smije trpiti političku praksu koja se očituje u navedenom činu, navodi se u saopćenju.\nNaša stranka budžet\nMuškarac ubijen u Banjoj Luci je bio poznat policiji\n21.04.2013. u 14:53\nTeško pretučen vozač GRAS-a\n21.04.2013. u 14:13


Zadar, Crno - poljoprivredno zemljište 3.000 m2 | Elite nekretnine\nZadar, Crno - poljoprivredno zemljište 3.000 m2\nSamo na 200 m od asfaltirane ceste u mjestu Crno kod Zadra, prodaje se 3.000 m2 terena uz urbaniziranu zonu sa priključcima u neposrednoj blizini terena.\nTeren je ravan, sa dvije stare masline na terenu koje prkose vremenu.\nPogodno za postavljanje mobilnih kućica.\nOdlična nekretnina za bijeg od gradske gužve i vreve.


Čabradi: Ministarstvo za zaštitu životne sredine ne zaslužuje ni dvojku - Zelena stranka\nPočetna VestiČabradi: Ministarstvo za zaštitu životne sredine ne zaslužuje ni dvojku\n05.02.2019.\t Vesti, Saopštenja, Republički poslanik, Pokrajinska poslanica\nNiko u Srbiji ne vidi efekte formiranja Ministarstva za zaštitu životne sredine. Njihov rad ne zaslužuje čak ni dvojku – rekao je predsednik Zelene stranke i narodni poslanik u Skupštini Srbije Goran Čabradi na panelu „Green economy – Šanse i izazovi održivog razvoja“. Panel je održan u okviru konferencije „Vojvodina 2019“ koja je realizovana 4. februara i Skupštini APV pod pokroviteljstvom Pokrajinske vlade.\n– U borbi za ostvarenje većeg stepena zaštite životne sredine, Zelena stranka inicirala je formiranje republičkog Ministarstva za zaštitu životne sredine. Priznajem da sam očekivao mnogo bolje rezultate. Posle godinu dana postojanja ovog ministarstva, nažalost ne vide se konkretni efekti njegovog formiranja. Ako me pitate kako bih ocenio dosadašnji njihov rad, moja ocena je slaba dvojka – istakao je na panelu Čabradi.\nUčesnici panela, pored Čabradija, bili su Vladimir Galić, član Vlade AP Vojvodine i pokrajinski sekretar za urbanizam i zaštitu životne sredine, Mihail Mateski, direktor GREENTECH, kompanije koja je lider u preradi pet ambalaže u regionu i dipl.ing.maš. Mato Zubac, član Srpske akademije izumitelja i naučnika i predsednik Saveta Zelene stranke za nauku i razvoj.\nSuzbijanje divljih deponija i odlaganje otpada na ekološki održiv način, apostrofiran je kao jedan od najvažnijih segmenata zaštite životne sredine u Srbiji.\nČabradi je istakao da je Zelena stranka krajem 2018. godine javnosti predstavila projekat rešavanja novosadske, ali i svih drugih deponija u Srbiji, kroz revitalizaciju postojećih smetlišta i izgradnju savremenih postrojenja za separaciju i preradu otpada u privrednu sirovinu.\n– Ovakav način rešavanja problema sa otpadom bio bi dugoročno održiv i isplativ, kao i, što je veoma bitno, ekološki isplativ“ – naglasio je Čabradi.\nMato Zubac, predsednik Saveta Zelene stranke za nauku i razvoj i član Srpske akademije izumitelja i naučnika, predstavio je prisutnima moguće rešenje sistema prečistača otpadnih voda koje bi, pored osnovne funkcije prečišćavanja voda, podrazumevalo i korišćenje energetske vrbe kao resursa u proizvodnji organskog đubriva i energenta visoke vrednosti.\nPrisutni učesnici panela složili su se da je prva polovina ove godine ključna za realizaciju konkretnih koraka u sistemu zaštite životne sredine, kao i da je potencijal razvoja reciklažne industrije u Srbiji ogroman jer je trenutno, nažalost, na veoma niskom nivou.\nModerator panela bila je Branislava Jeftić, potpredsednica Zelene stranke i predsednica Odbora za urbanizam, prostorno planiranje i zaštitu životne sredine Skupštine AP Vojvodine.\nTeme: Zelena strankazaštita životne sredinedeponijereciklaža\nZelena stranka donela je odluku o izlasku na izbore i[...]\nSastanak Predsedništva sa predsednicima lokalnih odbora i odabranim budućim poslanicima[...]


U Jadrankinom malom svetu: август 2019\nPastirska pita Goce Trzan\nSasvim slucajno trazeci nesto naletim na vlog Goce Trzan Posto ja volim njene pesme zadrzah se malo da proverim sta ima i naravno kao i njene pesme i na vlogu ima svega Ima jako interesantnih tema sta o sminki sta o zivotu sta o receptima ustvari onako otvoreno kako ona zna da bude otvorena u nekim temama\nNesto sto me bas zainteresovalo je pastirska pita u njenoj verziji Posto mi u kuci volimo tortilje i tacos zacine odgledah do kraja i posto sam imala sve sastojke u kuci odmah u toku dana sam spremila za veceru\nToplo preporucujem bas ovu njenu verziju\nGledala sam druge recepte pod ovim imenom ali sam skoro pa sve pronasla sa krompir pireom i mlevenim mesom sto mene asocira na musaku kombinacija mlevenog i krompira\nOvo je nesto sasvim drugo Mozda bi moglo da se zove i drugacije pa sam ja zato dodala ime onog ko je izdao recept i nazvala je Pastirska pita Goce Trzan\nKod nas vec pravljeno dva puta a sad u subotu pravim ponovo samo sa mlevenim mesom i naravno tortiljama ne krompirom\nKada sam drugi put pravila unuka je bila kod mene i nazvala je cvet / pita od tortilje Valjda je to slaganje tortilja u tiganju je podsetilo na cvet i jedva je cekala da bude gotovo da proba cvet pitu\nVrlo lagano se pravi samo treba malo vremena i priprema oko secenja povrca pre pravljenja\nJa se nisam bas pridrzavala sastojaka koje je ona koristila nego sam stavila ono sta ja volim\nOna je imala pecurke za koje mislim da bi pustile samo vodu i ta voda bi tesko uvrila Pa je ona stoga morala malo brasna na kraju da stavi a ja sam to izbegla\nJa sam se dakle odlucila bez pecurki i posto sam ja koristila tacos zacin nije mi bila bas najbolja kombinacija sa pecurkama Ali to je stvar ukusa\nVeci dublji tiganj\njedan paket tortilja od 8 komada\nSve drugo sto sam koristila od povrca i mesa je bilo od prilike\nImala sam dva pileca fileja koja sam iseckala jako sitno A moze i jedno 3 do 4 bataka da se iseku sitno umesto pilecih fileja\n1 crvenu papriku baburu ako je manja moze i dve Goca je koristila zelenu papriku ali mi u kuci nismo ljubitelji zelene paprike\nkukuruz secerac jedna manja konzervica\n1 veca sargarepa isecena na jako tanke listove 8 ja je secem onim za rezanje sira ili za ono sto ljusti krompir ) skoro da bude prozirna ( da bi se lakse isprzila )\n150 do 200 grama narendanog kackavalja\n150 d0 200 grama rendane mozarele ( ako nemate moze oba puta rendani kackavalj)\nTakos zacin iz kesice\nAko nemate pri ruci kupljenu kesicu zacina mozete koristiti\n1½ kasicica soli\n1 kasicica luka u prahu\n2 kasicice mlevenog kima\nmalo cajane bibera\nPriprema smese / fila\nProprziti na malo ulja luk ali ne da izgori nego onako da bude mekan i slatkast / staklast\nKad se luk uprzi onda dodajte sitno seckano pilece meso i przite sve dok moze na ulju koje je vec u tiganjui i samo meso dok se przi pustice vodu ali ako ne bude dovoljno onda dodajte malo vode da bi se meso dobro isprzilo\nKada voda uvri stavite zacine po zelji i przite jos neki minut Zatim dodajte sargarepu i papriku i sad proprzite jos malo ali nemojte previse da vam se paprika i sargarepa nebi previse omeksale vec treba malo da ostanu tvrdje i da se ne rasture pri dugom przenju\nZatim na kraju dodajte konzervu kukuruza secerca\nGoca je dodala vodu i pileci buljong i ukuvala dobro a onda je stavila brasna u to i napravila ga kao pravi fil kremasto\nJa to nisam uradila ja sam htela da probam na drugi nacin i kod mene je meso i povrce bilo rastresito kad se seklo ali se lepo seklo nije s erasturalo ali cu jednom probati i tako kako je ona uradila\nSada pripremite jedan veci dublji tiganj i naspite premazite ga jednom kasikom ulja i slazite tortilja kore u tiganju kao na slici dole\nKore/ tortilje treba da vire iz tiganja sto je moguce vise jer ce se kasnije preklapati pa zato treba tako\nTaj krug koji vam je ostao u sredini njega isto popunite ( kao na slici ) i punite sada prvo kackavaljem dobro a preko kackavalja stavite smesu od povrca i mesa pa opet sira odozgo\nKasikom lepo to utabajte / pritisnite i onda savijate lagano te kore sto vam vire i zatvarajte lagano tim korama koje vire tako sto idete u krug\nKada ste zatvorili ili slozili sve premazite sa malo ulja odozgo\nUkljucite ringlu na srednju temperaturu ( zavisi od sporeta ali ne sme na najace da ne bi izgorelo)\nSada ostavite nekoliko minuta da se zapece na ringli jedna starna pa ako mozete pogledajte polako ispod da li je zapecenoTo ne treba dugo peci jer sve je vec przeno samo treba sir da se otopi\nSda ce vam trebati pomoc pri okretanju te pite jer cete morati da je okrenete na drugu stranu ustvari ta strana sto se pekla sada dolazi gore A pomoc ce vam biti neko u kuhinji i plus jedan poklopac veci na kome okrenete tu pitu i posle sa poklopca je ponovo spustite nazad u tiganj da se zapece i druga stana par minuta\nPecenu pitu opet izvucite / spustite na neku tacnu / dasku na kojoj cete servirati Mi smo sacekali nekih 10 minuta da se malo prohladi da se nebi rasturala i bolje sekla ali ne morate ako vam nije to bitno J a sam zbog slikanja sacekala\nMozete napraviti neki dipa sos od jogurta i zacina po ukusu mi obicno koristimo grcki jogurt, vegetu pasirani beli luk , i malo persuna\nPomesati sve sastojke i sa time jesti\nA mozete sa nekom zelenom salatom\nNadam se da sam lepo objasnila ovo sa okretanjem na poklopac vracanje nazad u tiganj Ali verujem ako se odlucite da probate snaci cete se i oko toga\nToplo preporucujem kad se najave gosti za druzenje a i za familijarna druzenja\nMi smo doka su deca bila mala imali preko zime zadnjeg petka u mesecu navece druzenje sa decom i imali smo temu na primer Italije kao pica ili spagete ili kaneloni Meksicke teme Kineske teme obicno sam fritirala banane i jeli sa sladoledom i pohovala piletinu na kineski nacin i jeli nudlar I deca su obozavala kada smo imali vremena za tako nesto jer su onda mogli da jedu ono sto obicno vole bez da ih prisiljavamo da jedu povrce i corbice .\nTako da nam je sve to " strano " jelo i dan danas uzivanje kad spremamo\nU principu od nasih jela se vrte mozda 7 do 8 nasih jela ovo sve ostalo je nesto iz drugih zemalja ali sta cemo kad volimo tako\nОбјавио UJadrankinom malom svetu у 14:39 Нема коментара:\nОзнаке: jelo od mlevenog mesa, Pite\nOvo je recept za italijanski cokoladni hleba\nRecept je pronadjen na Coolinarici\nInteresantni hleba sa kockicama cokolade koji mozete jesti samo sa puterom uz caj a mozete ga probati sa nekom marmeladom kao na primer od borovnice ili maline i kupine Cokolada se lepo uklapa sa tim kiselkastim dzemom\nMozda mogu da se stave i jezgra od oraha prepolovljena Ja nisam probala jer nesmem da koristim zbog alergija u familiji ali ako neko ima zelju i voli orahe u hlebu verujem da bi bilo odlicno sa\nPrednost ovog cokoladnog hleba je sto ga mozete zamesiti navece pre spavanja pokriti i ostaviti do jutra Najmanje 6 sati A mozete ga zamesiti u toku dana pa ga peci navece\nI plus da ne bude zabune kad se hleba zamesi ne stavljaju se parcici cokolade odmah nego kad se premesi posle prvog nadolazenja se puni cokoladom\nU receptu je kolicina brasna bila manja tako da sam ja duplirala i vama dajem recept kolicine sastojaka onako kako sam ja pravila\n6 dec vode\n5 kasicice brasna\n7 kasika kakao\n2 kesica vanil secera\nplus 200 grama cokolade za kuvanje ili sa sto vecim procentom kakaoa ( Cokolada se ne stavlja odmah nego kasnije\nMozete za prvi put prepoloviti sastojke i napraviti od polovine Tako je bilo u prvobitnom receptu bilo je pola od onoga sto sam ja stavila ali ja sam duplirala sastojke i dobila 4 hleba\nSjediniti mlaku vodu , kvasac,secer i 5 kasicice brasna\nPustiti da kvasac nadodje\nJa sam ostavila nekih 10 minuta\nPomesati brasno , kakao vanil secer dodati nadosao kvasac i dodati med\nTesto je malo tvrdje\nAko je premalo tecnosti ( zavisi od tipa brasna koje koristite ) dodajte onda na kasike vode jos malo kasika jedna za pocetak pa tako dok vam testo se lepo umesi ali ne da bude mekano puno\nSada ga ostavite pokriveno da naraste najmanje 6 sati Zato je olaksavajuce zamesiti ga navece kao sto sam ja uradila\nTreba da stoji na sobnoj temperaturi\nUjutru ili posle 6 sati nadolazenja blago ga premesite i dodajte kockice cokolade u testo\nPodeliti testo u 4 dela i formirajte veknice\nJa sam dve formirala tako sto sam rukama rastanjila i stavila cokoladu po njemu i urolala kao rolat\nDruga dva sam samo napunila cokoladom ( ubockala cokoladu unutra po testu ) i napravila obicne veknice od toga\nMogu vam reci da mi se ova druga varijanta vise svidjala\nVi uradite po vasoj zelji\nSad te veknice prebacite na pleh od sporeta oblozenomg pek papirom Taman ce biti mesta za 4 vekne\nZasecite makazama ili nozem odozgo i pospite sa malo brasna\nSada to pokrite peskirom i ostavite 2 sata da narasta\nUkljucite rernu na 200 stepeni da se zagreje Stavite hleba da se pece 10 minuta na 200 stepeni a zatim smanjite na 180 stepeni i peci jos 20 minuta\nSve skupa pola sata\nKada izvucete hleba vi ga ostavite malo da se prohladi radi lakseg secenja\nMada sam ja cekala samo nekih 10 minuta i cokolada je jos bila topla kada sam isekla prvu veknu ali za ove druge sam cekala malo duze\nHleba nije ni malo sladak bar ja tako mislim da bi cak trebao biti sladji kaze moj muz da bi onda vec bio kolac\nMozda je bolje ovako se oseca gorkasti ukus kakaa i cokolade Mozda mozete probati sa obicnom mlecnom cokoladom ili cak sa nekom cokoladom sa suvim grozdjem\nDanas sam ga probala samo sa puterom a ujutru za dorucak cu koristiti neku kiselkastu marmeladu / dzem uz caj\nIdeja kako iskoristiti lubenicu i napraviti tortu od nje\nIdeju sa pronasla na jednom insta kontu jedne svedske blogerke koju pratim\nSlike nisu bas najbolje jer smo bili u skripcu sa vremenom i radila nekoliko stvari odjednom\nSledeci put kad je budem pravila potrudicu se malo vise a sada imate novu ideju dok ima lubenica i drugog voca da isprobate sami\nMozete je ukrasiti cime hocete cak i jestivim cvecem Ja sam bila u skripcu sa vremenu tog dana kad sam je pravila ( jer sam spremala i rucak imali smo goste ) nisam uspela ovde u prodavnici da pronadjem jagode i nije bilo bas kako sam planirala ali nije ispalo lose Bice bolje sledeci put sigurno\nMoj muz je pomogao pri secenju pa sam ja na brzinu uktasila sa tim sto sam imala u frizideru\nA ideja je bila mog moza jer je on imao rodjendan i odlucio je kakvu tortu ce imati toga dana\nDa kapirate da se voce / decoracija "bocka " ucvrscuje cackalicama koje sam podelila na polovine ( i pazljivo sa cackalicama)\nSve ostalo masti na volju u zavisnosti sta imate od voca za decoraciju .\nOvo dole je moj zet pravio camcice od kriskica lubenice\nIsto odlicna ideja\nОбјавио UJadrankinom malom svetu у 10:27 Нема коментара:


Nerviraju vas, ljute i frustriraju, u vama je problem - Zdrava i prava\nLjute vas kolege, frustriraju šefovi, nerviraju prijatelji… Gotovo svakodnevno iste scene, iste priče, isti problemi. Kao da ste u začaranom krugu iz kog ne znate da izađete. I naravno, uvek su vam drugi krivi!\nTi drugi ljudi vas uvek iritiraju, nepristojni su, bahati, pogrešno rade posao, nisu kompetentni, dosadni su, spori, lenji, bezosećajni… I još mnogo toga.\nSvaki čovek koji ovako reaguje na ljude, uvek će biti nezadovoljan, besan, povređen, razočaran… I kraj njegovih frustracija neće se videti. A problem nije u drugima, već u nama.\nO tome nas uči knjiga američke zen autorke Charlotte Joko Beck “Svakodnevni zen”. Ona nam otkriva poučnu životnu lekciju – problem je u našoj reakciji.\nU momentu kada budemo naučili da reagujemo smirenije i uzdržanije bićemo srećniji, napisala je u svom delu Joko Beck. Sa osmehom i reakcijom koja će biti saosećajnija, možda uspemo i da transformišemo druge ljude.\nOvo su saveti kako da reagujemo smirenije na svakodnevne neprijatne situacije:\nKada primetite da počinjete da se osećate frustrirano, uvređeno ili besno napravite pauzu. Udahnite duboko.\nNe reagujte. U besu je svaka reakcija pogrešna.\nDok god se držite ideje i misli kako bi drugi trebalo da se ustvari ponašaju, vi se zapravo udaljavate od stvarnosti. Pokušajte da uskladite realnost sa svojim očekivanjima.\nSmejte se. Prihvatite da je osoba koja stoji ispred vas, ali i vi sami, samo čovek. Mali čovek.\nReagujte sa više saosećanja. Kada prestanete da krivite drugu osobu za to što nije odreagovala “perfektno”, tek tada možete da odgovorite odgovarajuće i sa više emocija.\nPrihvatanjem stvarnosti ne znači da niste preduzeli ništa. Naprotiv, to znači da ste “otpustili” frustraciju. Tada možete da odreagujete kako treba, i sa većom kontrolom reči.\nZato, udahnite duboko, otpustite frustraciju, nasmešite se i reagujte s više osećanja.\nDruga osoba, koliko god nepristojna bila, takvu vašu reakciju sigurno neće očekivati. A vi ćete se, verujte, osećati mnogo bolje. Nerviraju vas- uzvratite.\ndrugi nisu krivi\nne reagujte u besu\nproblem u našoj reakciji\nreaguje na ljude


Gej strejt alijansa | GSA | Ireni Mišović uručena nagrada “Duga” za 2017/18. godinu (FOTO, VIDEO)\nU užem izboru za nagradu „Duga“ ove godine su bili još i glumac i voditelj Stefan Buzurović, dramski pisac Dušan Janković, Kulturni Centar (KC) Grad i reditelj Stevan Bodroža.\nDirektorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava Suzana Paunović uručila je nagradu Ireni Mišović koja se u suzama zahvalila na priznanju, ističući da je podržala svoje dete onako kako bi svaki roditelj to trebalo da čini. U svom emotivnom obraćanju ona je takođe rekla: „Decu ne treba odbacivati. Znam da ima mnogo roditelja koji razmišljaju kao ja i koji su zaslužili ovo priznanje ali nemaju dodira sa medijima i zato želim i u njihovo ime da primim ovu nagradu“ i naglasila da je ljubav potrebna svima i da je ona osnova za sreću. Ona je pozvala roditelje da ne odbacuju svoju decu zbog drugačije seksualne orijentacije jer je porodica mesto na kome treba da se gaje ljubav i iskrenost.\nObraćanje Irene Mišović, dobitnice nagrade “Duga” za 2017/18.\nDanašnje obraćanje modne urednice i novinarke Irene Mišović nakon što joj je uručena nagrada “Duga” za 2017/18. godinu. Neizmerno Vam hvala Irena na ovim dirljivim rečima! #duga\nPosted by Gej strejt alijansa – Gay straight alliance on Wednesday, May 16, 2018\nCeremoniji dodele nagrade su prisustvovali predstavnici institucija, međunarodnih organizacija, diplomatskog kora, nevladinog sektora i medija. U uvodnom delu ceremonije prisutnima su se obratili direktorka Vladine Kancelarije za ljudska i manjinska prava Suzana Paunović u ime premijerke Srbije i prošlogodišnje dobitnice nagrade “Duga” Ane Brnabić, ambasador Velike Britanije u Srbiji Denis Kif i šef misije Saveta Evrope u Srbiji Tim Kartrajt.\nSuzana Paunović je ocenila da je na donošenju zakonskih okvira i ispunjavanju međunarodnih preporuka u vezi sa pravima LGBT osoba ostvaren značajan napredak, da je nivo dikriminacije LGBT osoba u Srbiji u opadanju, ali da na tom polju u narednom periodu predstoji “još mnogo posla”. Ambasador Denis Kif je rekao da su za ostvarenje prava LGBT osoba pored zakona potrebni i ljudi koji ih sprovode i dodao da debata o kvalitetu života LGBT populacije u Srbiji tek predstoji. Šef misije SE Tim Kartrajt se zahvalio na pozivu u ime generalnog sekretara Saveta Evrope i rekao da su prava LGBT osoba nešto što Savet Evrope shvata veoma ozbiljno i ocenio da se u Srbiji još uvek previše LGBT osoba suočava sa diskriminacijom.\nČlanica žirija i načelnica Gradske uprave Beograda Sandra Pantelić je predstavljajući uži izbor za ovogodišnju nagradu “Duga” naglasila da Grad Beograd godinama unazad učestvuje u dodeljivanju ove nagrade i da se kao grad otvorenih shvatanja postavlja isto prema svim građanima Beograda, bez obzira na sve različitosti. Načelnica Gradske uprave posebno je istakla da će Grad Beograd nastaviti sa naporima da pruži bolje uslove za život svim svojim sugrađanima.\nOsnivači nagrade iz GSA su ocenili da iako veliki rad na daljem poboljšanju položaja LGBT populacije u Srbiji predstoji i državi i LGBT pokretu, u prethodnih nekoliko godina došlo je svakako do određenih pomaka kada su u pitanju ljudska prava LGBT osoba, kao i da veruju da je tome, uz razne druge aktivnosti, doprinela i nagrada „Duga“. U prethodnim godinama ova nagrada je uglavnom bila fokusirana na pozitivan doprinos različitih institucija, dok je ove godine fokus nagrade drugačiji jer se najveći broj pristiglih nominacija odnosio na doprinos smanjenju homofobije i transfobije kroz različite sfere kulture i umetnosti, kao i na lične priče i dela proizišla iz njih. Nove oblasti u kojima ova nagrada pronalazi potencijalne dobitnike ujedno znači i širenje podrške LGBT populaciji koja se evidentno dešava i zbog čega GSA želi da izrazi veliko zadovoljstvo.\nNagradu pod nazivom “Duga” je ustanovila Gej strejt alijansa i ona se od 2013. dodeljuje svake godine povodom 17. maja – Međunarodnog dana borbe protiv homofobije i transfobije (International Day Against Homophobia and Transphobia – IDAHO) a za doprinos borbi protiv homofobije i transfobije i zaštiti i unapređenju ljudskih prava LGBT osoba u Srbiji u prethodnih godinu dana. Nagrada je ustanovljena sa ciljem da podstiče i afirmiše promociju i zaštitu osnovnih ljudskih prava LGBT osoba u Srbiji, kako od strane državnih i lokalnih institucija i organa, tako i od strane društva u celini.\nDosadašnji dobitnici/ce nagrade su premijerka Srbije Ana Brnabić, oficir za vezu sa LGBT zajednicom MUP Srbije Aleksandar Stojmenović, ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović, šefica Pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Srbije EU Tanja Miščević, kao i Odeljenje za rad sa zajednicom Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Srbije.\nIzvori: Novinske agencije Tanjug, Beta i Fonet, GSA\nFotografije: Skupština grada Beograda, GSA


Bivši narkomani se vraćaju drogama jer je Sulejman Bugari otišao iz BiH | Cicelićka Portal\nHome \_ Bosna i Hercegovina \_ Bivši narkomani se vraćaju drogama jer je Sulejman Bugari otišao iz BiH\nPovećan broj bivših izliječenih narkomana koji se bez razmišljanja vraćaju svojim omiljenim drogama jer je Sulejman Bugari otišao tijelom iz BiH, dok njegova duša za koju tvrdi da će ostati u BiH, neće biti sposobna da ih održava “čistim” tokom njegovog rada Crnoj Gori, otkriva Sarajevo365.com\nPlač za Bugarijem se očito čuo do neba, pa je sila nebeska ponovo spustila “svoje kandže” na ljude koji imaju porok od kojeg se rijetko ko može izliječiti u potpunosti, osim u fizičkoj prisutnosti tijela Sulejmana Bugarija, jer samo prisustvo njegove duše u Sarajevu ne može spriječiti bivše ovisnike da se ponovo ne vrate svojim porocima.\nBezbroj je onih koje je Bugari lično svojom plemenitošću, inteligencijom, napornim radom, velikom humanošću, i vjerom, uspio izvući iz pakla narkomanije, a otkad je procurila vijest da, kako on to tvrdi, “Božijom voljom” njegovo tijelo napušta Bosnu i Hercegovinu “a ostaje samo duša”, raste broj onih koji se vraćaju igli, jer im njegova duša, za koju on tvrdi da će ostati u Sarajevu, jednostavno nije sposobna fizički pomoći, doznaje Sarajevo365.com\nHoće li ovaj trend natjerati plemenitog Bugarija da se predomisli, ili će se oni, kojima moderna medicina jednostavno ne može pomoći da ostanu “čisti”, opet navući na najgori mogući porok koji vodi direktno u pakao, ostaje nam da vidimo.\nredakcija | Bosna i Hercegovina, Satirika, Slider | studeni 5, 2016 16:56\nOČI ZAGREBA UPRTE U BEOGRAD: Ako nam ne pomogne Vučić u BiH će ostati dva entiteta- srpski i bošnjački!\nBošnjaci u Srebrenici ogročeni zbog fotografije Grujičića: S kim se to druži načelnik?


NoviMagazin.rs - Nije bilo odgovarajuće spoljne kontrole rada službi\nPonovno odlučivanje o kući Cece Ražnatović |\nPljačkaši ubili 48 ljudi |\nPožar u vozu iz Niša za Zaječar |\nNikolić: I Rusija i Evropska unija |\nPoplave odnele 138 života (FOTO) |\nNova bina na Egzitu za ljubitelje gitarskog zvuka |\nNeverovatan ples koji morate videti (VIDEO) |\n► Nije bilo odgovarajuće spoljne kontrole rada službi\nNije bilo odgovarajuće spoljne kontrole rada službi\nfoto: mc.rs\tU praksi, službe i policija su tumačile da listinzi poziva, lokacija korisnika i drugi elementi komunikacija nisu obuhvaćeni pojmom komunikacija, pa ni zaštićeni odredbama Ustava Republike Srbije koji se odnose na pravo na privatnost\nOdluka Ustavnog suda Srbije kojom se uvodi obaveza za službe bezbednosti da pribavljaju sudske naloge kako bi pratile elektronsku komunikaciju važna je za ljudska i građanska prava jer smo do sada morali da „verujemo na reč“ da različite službe i policija neće zloupotrebljavati ovo diskreciono ovlašćenje nad kojim nije bilo odgovarajuće kontrole kontrole, kaže Dejan Milenković iz YUCOM-a.\nO kakvoj vrsti nedostatka kontrole je reč?\nU praksi, službe i policija su tumačile da listinzi poziva, lokacija korisnika i drugi elementi komunikacija nisu obuhvaćeni pojmom komunikacija, pa ni zaštićeni odredbama Ustava Republike Srbije koji se odnose na pravo na privatnost. U tom kontekstu nije bilo ni adekvatne spoljne kontrole njihovog rada, u konkretnom slučaju od strane suda koji bi, u ovim slučajevima, trebali najpre da donesu odluku na osnovu koje bi, ne samo VOA i VBA, već i BIA i Ministarstvo unutrašnjih poslova, odnosno policija, mogle da preduzmu takve radnje.\nDa li je dosadašnji način praćenja elektronskih komunikacija ugrožavao prava građana?\nDa li je ugrožavao ili nije, nemoguće je proceniti. Uostalom, smatram da o tome konačnu reč treba da daju nadležni državni organi koji, u okviru svojih ovlašćenja, mogu da vrše kontrolu službi bezbednosti i policije. Ono što je sigurno jeste da je dosadašnji način praćenja elektronskih komunikacija otvarao mogućnost ugrožavanja nekih od spoljnih manifestacija prava na privatnost utvrđenim Ustavom Republike Srbije, pre svega nepovredivosti pisama i drugih sredstava opštenja, što je svojom odlukom konstatovao i Ustavni sud. S obzirom da je zakon ostavljao prostora da odluku i proceni o potrebi pribavljanja takvih podataka donose ne samo direktori agencija već i druga lica koje oni ovlaste, postoji visok stepen verovatnoće da je takvih praćenja bilo, što je i otvaralo mogućnost zloupotrebe.\nMogu li se građani, posle odluke USS, osećati zaštićenim, da li je mogućnost zloupotreba od strane službi bezbednosti svedena na minimum?\nPravno-tehnički, odgovor je potvrdan. Međutim, ne treba zaboraviti da nam tek sada sledi posao druge vrste, koji je takođe od značaja za život i bezbednost građana. U interesu građana i države je i otkrivanje počinilaca krivičnih dela. Zato se sada moraju preduzeti hitne mere da se i rad pravosuđa organizuje tako da sudovi u najkraćem roku odlučuju o takvim predlozima, kako oni ne bi postali „kočnica“ za blagovremeno, nužno i neophodno delovanje službi i policije u cilju otkrivanja krivičnih dela i otkrivanju i privođenju njihovih počinilaca pravdi.\nKako je ova materija uređena u zemljama razvijene demokratije i da li su tamošnja rešenja uporediva s našim?\nPraksa Evropskog suda za ljudska prava ali i ustavnih sudova nekih drugih zemalja, kao na primer, Nemačke, pokazala je da je i u zemljama razvijene demokratije postojala slična praksa, koja je zatim ocenjena kao protivna pravu na privatan i porodični život odnosno pravu na privatnost, kao jednom od osnovnih građanskih i političkih prava utvrđenim Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda\nEvropski sud za ljudska prava već 25 godina stoji na stanovištu da prikupljanje informacija o nazvanim telefonskim brojevima, vremenu i dužini poziva potpada pod pojam komunikacija (Malone protiv Ujedinjenog Kraljevstva, presuda od 2. avgusta 1984). Ovaj stav je ponovo potvrđen preciziranjem da pojam privatnosti i prepiske obuhvata ne samo telefonske komunikacije nego i elektronsku poštu i upotrebu Interneta (Kopland protiv Ujedinjenog Kraljevstva, presuda od 3. aprila 2007.) Posebno je važno da, prema shvatanjima Evropskog suda za ljudska prava, podaci o telekomunikacionom saobraćaju (o izabranim brojevima, vremenu i trajanju svakog telefonskog razgovora) čine “integralni deo telefonskih komunikacija” (Kopland protiv Ujedinjenog Kraljevstva, presuda od 3. aprila 2007). Prema prikazanoj praksi Evropskog suda za ljudska prava, pojam „komuniciranja“ odnosno opštenja, čija je tajnost zaštićena članom 41. stav 1. Ustava, obuhvata ne samo sadržaj komunikacije nego i podatke o tome sa kim se komunicira, kada i odakle obavlja, odnosno zaštita komunikacija ne uključuje samo sadržinu, već i tajnost okolnosti komuniciranja, uključujući posebno da li, kada i koliko puta je neka osoba kontaktirala drugu ili to pokušala.\nIsto proizilazi i iz presude Ustavnog suda Republike Nemačke od 2. marta 2009. godine kojom su, na inicijativu oko 34.000 građana i organizacija neustavnim proglašene pojedine odredbe nemačkog Zakona o telekomunikacijama.\nDa li je u Srbiji praksa promenjena pod pritiskom međunarodnih faktora ili su promene došle iznutra, iz samog srpskog društva?\nPromena je usledila pre svega zahvaljujući snažnoj aktivnosti Zaštitnika građana i Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti koji su podneli Ustavnom sudu predlog za ocenu ustavnosti Zakona o elektronskim komunikacijama i Zakona o Vojnobezbednosnoj i Vojnoobaveštajnoj agenciji. Predlog je podržao i veliki broj nevladinih organizacija koja se bave unapređenjem i zaštitom ljudskih prava. Znači, ne smatram da je postojao pritisak međunarodnog faktora, već unutrašnji „pritisak“ da u procesu evropskih integracija harmonizujemo ovaj deo pravnog sistema Republike Srbije sa standardima sadržanim u međunarodnim dokumentima, pre svega dokumentima Saveta Evrope, odnosno usaglasimo ga sa zahtevima Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda i praksom Evropskog suda za ljudska prava.\nŠta treba da budu sledeći koraci u ovoj oblasti, sta još treba promeniti?\nČini mi se da je neophodno da se redefiniše deo Zakona o osnovama uređenja službi bezbednosti, u delu koji se odnosi na neposredan parlamentarni nadzor službi, jer narodni poslanici u ranijem Odboru za bezbednost, a sada ni u budućem Odboru za kontrolu službi bezbednosti, nemaju mogućnost uvida u sve podatke o radu službi. Ovo pravo bi, ako ne svi, morao da ima bar predsednik budućeg odbora. Postavlja se i pitanje ustavnosti istog zakona, koji daje značajne prerogative izvršen vlasti predsedniku Republike u vezi sa kontrolom službi, što značajno odstupa od njegovih ustavnih nadležnosti i nadležnosti utvrđenih Zakonom o predsedniku Republike. autor: D.Janjić\tizvor: Novi magazin\tOstavi komentar Ostavi komentar >>


perpetuuM Mobile: Arhitekte u muzici\nIako je Ksenakis verovatno jedini umetnik koji je ostavio značajan trag i u muzici i u arhitekturi, daleko od toga da je bio prvi koji je istovremeno bio i arhitekta i muzičar. Čuveni renesansni slikar, vajar, arhitekta i izumitelj Leonardo Da Vinči bio je i vrstan muzičar i konstruktor muzičkih instrumenata. Glavni autor američke deklaracije nezavisnosti i treći američki predsednik Tomas Džeferson po profesiji je bio arhitekta, a upamćen je i kao veliki poznavalac i ljubitelj muzike i dobar muzičar. Danijel Libeskind, jedan od najistaknutijih arhitekata današnjice, kao dečak je emigrirao u SAD iz Poljske osvojivši stipendiju za studiranje muzike; Libeskind je bio izuzetan virtuoz na - harmonici.\nTokom svog boravka na arhitektonskom fakultetu, sretao sam mnogo kolega koji su se istovremeno bavili i muzikom (na kraju krajeva, i sâm sam bio u toj priči), ali je malo ko od njih u muzici napravio nešto zaista vredno pomena, sa izuzetkom Nikole Radakovića Džonija, gitariste i jednog od ključnih članova grupe Negative, i Damira Živojnovića poznatog kao D.Z. Rooster, koji je predvodio kultni pančevački bluz bend Roosterblues, a s kojim sam imao prilike da radim sintezni projekat u grupi...\nAkrus Acras 12/7/14 06:42\n...Sanja Ilić (Balkanika), takođe...Ali, about PF... imati priliku videti ih live, kao što se to meni dogodilo (23 Jun 1989, Linz, Austria, Linzer Stadion, '' A Momentary Lapse of Reason'' turneja, počela 1988, trajala do 1990.) p o d r a z u m e v a l o je da su i muzika i ''arhitektonski'' deo koncerta jedna jedina celina. Naprosto, njihova live muzika je d o d i r lj i v a, jer je o p r e d m e ć e n a vizuelnim doživljajem. Kranovi, sajle, laseri, okrugli laserizovani ekran, raspored 64 ogromna zvučnika (8x8 surround sistem) su stvarali osećaj da se nalaziš u k o n s t r u k c i j i u arhitektonskom smislu, 50:50% bitnoj kao i t o n s k i deo koncerta...Nezamislivo dobro se sve to uklapalo u sami naziv turneje, a posle nje imalo se sreće da se trajno u dušu useli jedan ''novi razum''...\nMilan Mirković 12/7/14 08:17\nČini mi se da sam to za Sanju Ilića čuo nekada davno, ali nekako se sad nisam setio da proveravam...\nO PF i arhitekturi je već dosta pisano i biće pisano, a jedan ovakav tekst je jednostavno premali da se ta veza iole ozbiljno analizira. Žao mi je što nikad nisam video PF kao PF uživo. Votersa sam gledao dva puta i oba puta je vizuelno to bio pravi spektakl, ali se muzički itekako osetio izostanak ostale trojice, naročito Gilmura.


IVANOVIĆ: “Radio Jadran” u službi medijskog bratstva “srpskog sveta” - Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/IVANOVIĆ: “Radio Jadran” u službi medijskog bratstva “srpskog sveta”\nPoslanik Demokratske partije socijalista Petar Ivanović kazao je propagandna mašinerija, koja se puni novcem iz Beograda, zahuktava se i pred izbore u Herceg Novom. Lokalni portal “Radio Jadran”, nekad popularan izvor informisanja građana ove opštine, promijenio je prije dva mjeseca vlasničku strukturu i otplovio ne talasima Jadrana, nego morima “srpskog sveta“. Građani koji su cijenili ovaj medij i njegovu uređivačku politiku, ovih dana se uvjeravaju da je novi “Radio Jadran” po svom sadržaju postao samo još jedna kopija “IN4S”, “Borbe” i sličnih opskurnih portala.\n“Svoju pripadnost “medijskom bratstvu” juče su pokušali da iskažu tako što su jednu standardnu i običnu policijsku proceduru na granici, prema bezbjednosno interesantnom licu, predstavili kao skandal i napad na Srbe?! Ministarstvo unutrašnjih poslova, koje, da podsjetimo “Radio Jadran”, nije pod kontrolom bivše, već sadašnje, dakle njima bliske vlasti, reagovalo je i objasnilo zašto je Dane Šijan prošao policijsku proceduru, istakavši da on nije imao nikakve primjedbe na procedure. Naravno da je “Radio Jadran” iznenada zaboravio činjenice da je rukometaš Šijan aktivista Vučićevog SNS-a, te da je u kampanji za nedavne izbore u Nikšiću zajedno sa istaknutim funkcionerom te stranke Aleksandrom Jokićem uhvaćen da nosi novac namijenjen kupovini glasova, državna obilježja Srbije i tehničku opremu za nikšićke izborne štabove Demokratskog fronta. Kratkotrajna amnezija “Radio Jadrana” ne može izbrisati jasne i neoborive činjenice”, kazao je Ivanović.\n“Nadamo se da su nakon poraza u Nikšiću, finansijeri projekta “srpskog sveta” shvatili da je ulaganje u DF marionete, samo bačen novac. Zato im poručujemo da se manu prljavih rabota, da niko u Crnoj Gori nije ugrožen, da na koalicionoj listi “Evropski tim za Herceg Novi” ima Crnogoraca, Srba i pripadnika svih nacionalnosti, i da je svima zajednička ljubav prema Novom. Žalimo nad činjenicom da je “Radio Jadran” otet Novljanima i građanima Boke. Zato ćemo se potruditi da raskrinkamo svaki pokušaj izazivanja podjela i netrpeljivosti, medijski lansiran iz instrumentalizovanih propagandnih centara”, zaključeno je u saopštenju.\nPetar Ivanović Radio Jadran Srpski svet\nKONJEVIĆ: "Tajno i bez uvida javnosti, čestitam Abazoviću na još jednom dobro obavljenom poslu"\n18. Aprila 2021. u 18:59\nKako je moguce da je ova dokazana lopovcina jos na slobodi.\n18. Aprila 2021. u 19:24\nPa moguce je jer su kolege lopovi nazalost jos u tuzilastvu.Sjetite se samo svjedocenja Vujosevica.\n18. Aprila 2021. u 22:46\nSvu svoju politiku zasnivate na napadu na komšije, iskorišćavate emocije ljudi a sve zarad više moći. Ne mješajte se u rad medija, ako ste zaista za evropske vrijednosti.\n19. Aprila 2021. u 00:26\nKo o čemu, DPS i Zagreb o “srpskom svetu”. Da li vi ležete u krevet i budite se razmišljajući kako da popljujete Srbiju. Mješate se svuda, a kada neko drugačije mišljenje ima vi pričate o “propagandi”.


Vučić: Partnerski odnosi sa SAD od velikog značaja za nas - Sputnjik Srbija\n14:40 01.12.2015 (osveženo 15:00 01.12.2015) Preuzmite kraći link\nPremijer Aleksandar Vučić je istakao da su partnerski odnosi sa SAD od velikog značaja za Srbiju.\nU saopštenju Kancelarije Vlade Srbije za saradnju s medijima podseća se da su odnosi dveju zemalja već znatno unapređeni ovogodišnjim posetama premijera Vučića Vašingtonu.\nAmbasador Kirbi je rekao da SAD smatraju Srbiju i Vladu premijera Vučića partnerom na koga se mogu osloniti.\nTakođe je ocenio da dobri ekonomski rezultati do sada sprovedenih reformi povećavaju interes američkih kompanija za ulaganja u Srbiji, navedeno je u saopštenju.\nPremijer Vučić i ambasador Kirbi razgovarali su i o aktuelnoj situaciji u Srbiji uoči otvaranja prvih poglavlja u pregovorima sa EU, kao i o drugim regionalnim i međunarodnim pitanjima.\nrazgovori, vučić, Kirbi, Srbija


Reklamacije | KTM Srbija\nPošaljite nam informacije s brojem porudžbine ili vašim korisničkim imenom i opisom reklamacije e-mail-om na eshop@ktm-srbija.rs ili putem telefona 011 2010 933.\n• da li se proizvod može zameniti za novi,\n• da li se može za proizvod vratiti novac,\n• da li se može naći neko drugačije rešenje problema.\nU slučajevima kad se proizvod može zameniti za novi i kad se za proizvod može vratiti novac, na Vašu adresu šaljemo kurirsku službu koja preuzima reklamirani proizvod i vraća ga u naš magacin. Kada nam proizvod stigne nazad, šaljemo Vam obaveštenje o povratu novca odnosno slanju zamenskog proizvoda. Povrat novca ili zamena za novi proizvod biće urađena u roku od 15 dana. U suprotnom nas kontaktirajte telefonski ili e-mailom. Reklamacije na oštećenje u transportu\nUkoliko ste primili pošiljku i nakon otvaranja kutije ustanovili da isporučena roba ne odgovara naručenoj ili podaci na računu nisu odgovarajući, molimo Vas da nas, najkasnije u roku od 24h od trenutka prijema pošiljke, pozovite telefonom na broj 011 2010 933 ili pošaljete e-mail sa svojim podacima (ime, prezime, telefon) na e-mail eshop@ktm-srbija.rs i opišete kakav problem imate. Ili preuzmete reklamacioni list sa linka na kraju ovog teksta, popunite ga i sa robom pošaljete na našu adresu. U najkraćem mogućem roku, odgovorćemo potrošaču na izjavljenu reklamaciju elektronskim putem (e-mail) tako što ćemo potvrditi prijem reklamacije, odnosno saopštiti broj pod kojim je zavedena Vaša reklamacija u evidenciji primljenih reklamacija i obavestićemo Vas o daljem postupanju. Rok za odgovor na reklamaciju je 8 dana a za rešavanje reklamacije je 15 dana od trenutka prijave iste.\nMemory Consumption is: 3.88 MB


humanitarne organizacije Archives - Obraduj Nekoga\n‼Mjesečni paket bebici Hamzi‼ – 04.06.2018.\nNas dragi Hamza polahko ulazi u peti mjesec života. Od prvog dana njegovog života smo uz njega, i nema ničeg ljepšeg od posmatranja Hamze i ostalih naših beba kako rastu, kako su sretne, site suhe. A mnoge to ne bi mogle imati da nije divnih dobrih ljudi koji su prepoznali važnost ovog projekta.


Nenad Stevandić napustio SDS – Zvornik Danas\nNaslovna/izbor urednika/Nenad Stevandić napustio SDS\nNenad Stevandić napustio SDS\nPotpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske i član Glavnog odbora SDS-a Nenad Stevandić podnio je danas ostavku na sve funkcije i članstvo u SDS-u.\n„SDS je napustila svoju ideju i ne vodi politiku zbog kojih je dobila toliki broj glasova“, rekao je Stevandić na vanrednoj konferenciji za novinare u Banjaluci.\nOn kaže da je politika SDS-a „pogubna za Republiku Srpsku“, ali da će se pokazati pogubnom i za samu stranku.\nStevandić je dodao da je stranka ušla u proces prenosa nadležnosti sa Srpske na nivo BiH kao iz vremena kada je to urađeno sa vojskom, poreskom upravom i slično.\n„Dobro znam da se priprema dosta setova zakona koji nisu dobri po Republiku Srpsku, a da ćemo ih mi dočekati u neprijatnoj sferi međusobne nesloge, pa da kažem i napete situacije u Republici Srpskoj, na ivici sukoba. Ne želim da me narod kazni zato što nisam na vrijeme na to upozorio“, istakao je Stevandić.\nPrema njegovim riječima, SDS više nema organe koji donose odluke, nego sve rješava predsjednik stranke sa nekoliko ljudi, dok se u stranci vrši ogroman pritisak na članove, koji su odbili da se izjasne protiv njega.\n„Nekoliko fotelja u BiH koje su zaista dobro plaćene i koje smo dobili saradnjom sa SDA i Bakirom Izetbegovićem nisu vrijedne urušavanja Republike Srpske“, rekao je Stevandić.\nOn kaže da se na ostavku u stranci nije odlučio ni sretan, niti iz bijesa, niti zato što ne zna šta da radi, niti što se sa nekim posvađao, već teška srca, ističući da ostaje na poziciji politike koja je stvarala i branila Srpsku.\nStevandić je naveo da će biti opozicioni poslanik, da ne prelazi ni u jednu političku partiju, te da će djelovati u skladu sa vlastitim uvjerenjima.\n„Ovo nije samo moja odluka, ovo je neka vrsta konsenzusa svih mojih prijatelja da povučem ovakav potez“, istakao je Stevandić.\nOn je dodao da ima veliki broj istomišljenika među poslanicima u Narodnoj skupštini Srpske, ali da mu ne pada na pamet da formira neke grupe.\n„Svako ko bude srušio ovu vladu i ako ova vlada izgubi legitimitet, odnosno ako neko skupi 41 poslanički glas, ja ću rado biti 42. koji će sa njim razgovarati. Na osnovu onoga što on ponudi, ja ću odlučiti šta da podržim. Ne bih podržao skupštinsku većinu koja će biti za prenos nadležnosti i nekome alibi za lošu politiku u Sarajevu“, rekao je Stevandić.\nOn kaže da je o ostavci obavijestio organe stranke, te da ostaje na funkciji potpredsjednika Narodne skupštine kao opozicioni poslanik i to „mnogo veći nego što je to /predsjednik SDS/ Mladen Bosić“.\nStevandić je prošle sedmice zamrznuo svoje članstvo u SDS-u, a danas je i zvanično saopštio svoju odluku o napuštanju ove stranke.\nnenad stevandic sds


Na javnom nadmetanju za prodaju nepokretnosti u svojini Grada Beograda od 26 ponuđenih stanova prodato je njih 12, u ukupnoj vrednosti većoj od 350.000 evra, saopšteno je iz Gradske uprave.\nNa licitaciji održanoj 22. jula 2015. godine, nadmetalo se više od 40 lica, a svojevrsni rekord postavilo je učestvovanje čak 24 zainteresovana kupca za prostor od 10 kvadratnih metara u Gospodar Jovanovoj ulici.\nGradska sekretarka za imovinsko-pravne poslove, Slavica Savičić, istakla je da su cene u prethodnom periodu korigovane saglasno tržištu, a da se na licitaciji pokazalo da su svi preduzeti koraci imali efekta i doprineli uspešnom nadmetanju.\nNajbolja postignuta cena je 68.000 evra, a najveće iznenađenje je bio objekat od 10 kvadratnih metara u Gospodar Jovanovoj ulici, koji je sa početnih 9.000, dostigao konačnu cenu od 39.000 evra.\nSavičić je istakla i da se za septembar 2015. godine predviđa nova licitacija, na kojoj će biti ponuđeno preostalih 14 stanova, vila u ulici Andre Nikolića, a verovatno i zgrada Beobanke na Zelenom vencu.\nČlan Gradskog veća i predsednik komisije, Stevo Marušić, rekao je da će Grad Beograd nastaviti sa prodajom imovine koja nije potrebna za funkcionisanje grada, dodajući da na prvi pogled, takva imovina predstavlja ogromno bogatstvo, a sa druge strane ona je zapravo "mrtav kapital" koji pravi gubitke.


Namirnice koje uzimaju energiju - Mediflora\nDa li ste se ikad zapitali zašto vam energija drastično padne tokom poslepodneva? Možda je krivac za to vaš omiljeni doručak, užina ili ručak. To je zbog toga što neke namirnice kao da uzimaju energiju, a vi proverite nalazi li se jedna od vaših omiljenih namirnica na ovom spisku.\nNamirnice bogate magnezijumom, kao što su banane ili semenke bundeve mogu vas učiniti umornima. Ovaj mineral u stvari deluje na opuštanje mišića, pa je sjajno pojesti ih pre odlaska u krevet, ali tokom dana se ne preporučuju.\nAko odaberete ugljene hidrate sa visokim glikemijskim indeksom (kao što su beli hleb ili bela riža) umesto onih sa celim žitaricama (kao što je hleb od celih žitarica ili integralni pirinač), znajte da oni ne sadrže ključne elemente koji uzrokuju osećaj snage i sitosti. Ugljeni hidrati sa visokim glikemijskim indeksom ne sadrže puno vlakana, tako da se brzo razgrađuju i ne pružaju potrebnu energiju.\nVisoki udeo masti u crvenom mesu, kao što su odresci ili hamburger, mogli bi uzrokovati osećaj pospanosti. Potrebno je izuzetno puno energije da se svari crveno meso, tako da se sva energija koju imate troši na to. Umesto crvenog mesa preporučuje se losos.\nKonzumiranje deserta s visokim procentom šećera nakon ručka može vas baciti u “komu od hrane” neverovatno brzo. Šećer prvobitno “diže”, ali u kratkom roku vam se prispava.\nIako ovo deluje neverovatno, stručnjaci tvrde da pića bogata kofeinom, kao što su kafa ili čaj, mogu uzrokovati umor. Ovi napici pružaju energiju na brzinu, ali kada njihovo dejstvo prođe, nastupa umor.\nKategorija: Zdravlje žena 3 oktobra, 2017\nPreviousPrevious post:Koliko traje PMS?NextNext post:Znaci ranog ulaska u menopauzu


Raste broj žrtava oluje u SAD\nSmrtni slučajevi zbog nevremena prijavljeni su u Teksasu zbog ledenog vremena, u Alabami zbog jakog tornada i u Luizijani gde su vetrovi bili toliko snažni da je dom - prikolica podignut sa osnove i nošen nekoliko stotina metara.\nStotine hiljada ljudi ostalo je bez struje od države Teksas do Ohaja, delovi auto-puteva bili su zatvoreni u Oklahomi i Arkansasu zbog poplava i stotine letova otkazano je na međunarodnim aerodromima u Čikagu. Guverner država Arkansas, Ejsa Hačinson proglasio je vanredno stanje da se pomogne ekipama koje rade na ponovnom uspostavljanju struje širom te američke države.\nPolicajac i vatrogasac su poginuli a drugi vatrogasac je teško povređen u Luboku u Teksasu juče ujutru kada ih je udarilo vozilo dok su raščišćavali posledice saobraćajne nesreće na zaleđenom putu, saopštili su zvaničnici.\nŠef policije Luboka Flojd Mičel rekao je da je to bi "izuzetno tragičan dan" za taj grad.


“Poseban akcenat će biti stavljen na život kosovskometohijskih Jevreja između dva svetska rata kada je pod uticajem jačanja fašizma i nacizma u Evropi, antisemitizam u Кraljevini Jugoslaviji sve više dobijao na snazi”, navodi se u saopštenju Doma kulture “Gračanica”.\nNapominje se da će se tematski okvir odnositi “na istoriju Holokausta na Кosovu i Metohiji od 1941. do 1945. kada je bezmalo čitavo jevrejsko stanovništvo tokom tog perioda ubijeno”.\n“Sefardi i Aškenazi ovoga kraja, kao i oni Jevreji koji su se sticajem prilika tu zatekli i dočekali okupatora, iskusili su dotle neviđenu opasnost. Bez mogućnosti da značajno utiču na poboljšanje svog položaja, imali su suočiti se sa svim segmentima Holokausta – psihičkim, materijalnim i biološkim zatiranjem. Na tribini će biti prezentovana i surova svakodnevica kosovskometohijskih Jevreja tokom nacističke okupacije; pokušaji bekstva i pružanja otpora, te primeri spasavanja i ostalih oblika odnosa lokalnog stanovništva prema unesrećenim komšijama”, dodaje se u saopštenju.\nO ovoj temi govoriće istoričari Aleksandar Gudžić i Miloš Damjanović.\nFilm je prikazan u okviru svečane komemoracije „Sećanje u našim očima - sa generacije na generaciju“ koja je, povodom obeležavanja Međunarodnog dana sećanja na žrtve Holokausta, organizovana 24. januara 2017. godine u Кulturnom centru Reks u Beogradu.\n28.11.2021 Protesti širom Srbije (402)


NSinfo: Prodaju nevažeće udžbenike - i pored upozorenja\nProdaju nevažeće udžbenike - i pored upozorenja\nUprkos upozorenju koje je Ministarstvo prosvete prošle nedelje\nuputilo svim školama u Srbiji, da ne prodaju neodobrene udžbenike za peti razred, pojedini roditelji uveliko otplaćuju rate za ove komplete.\nKako piše Politika, plan i program za peti razred znatno je izmenjen i zbog toga će biti štampane nove knjige, čiji su predlozi tek stigli u ministarstvo. Zato još niko ne zna njihov konačan izgled, sadržaj i ponajmanje cenu.\nNarudžbenica za udžbenike za peti razred podeljena je roditeljima ove nedelje i u nekoliko beogradskih škola. U ponudi je navedeno da je reč o pretpostavljenoj ceni kompleta za petake. U slučaju promene cene, obećan im je povraćaj novca ili mogućnost da knjige doplate u poslednjoj rati.\nPojedini roditelji pitaju se da li škole imaju pravo da im nude da kupe udžbenike koje nadležni još nisu ni odobrili, niti su ih nastavnici izabrali. Ovaj posao najverovatnije neće biti završen bar još dva do tri meseca.\nizvor: Politika, agencije, foto: ilustracija, photostock/freedigitalphotos.net\n... obrazovanje, srbija, udžbenici


ВУЧИЋ О КОСОВСКОМ ДИЈАЛОГУ: Треба нам глава врућа од размишљања, хладно срце и руке упрљане компромисима\nVUČIĆ O KOSOVSKOM DIJALOGU: Treba nam glava vruća od razmišljanja, hladno srce i ruke uprljane kompromisima\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kaže da je građane Srbije pozvao na unutrašnji dijalog o Kosovu i Metohiji, kako ne bi taj teret ostavili potomcima i zato što je potrebno, da svi zajedno pronađemo odgovor koji će biti trajan i isključiti sukob kao opciju.\n„Vreme je da kao narod prestanemo kao noj da zabijamo glavu u pesak i da pokušamo da budemo realni, da ne dopustimo sebi da izgubimo ili nekome predamo ono što imamo ali i da ne čekamo da će nam u ruke doći ono što smo davno izgubili“, napisao je Vučić u autorskom tekstu za Blic.\nPodsećajući da je svojevremeno Šimon Peres objasnio da insistira na pregovorima sa Palestincima rekavši „a zamislite samo šta bi moglo da bude ako to ne radi“, Vučić ukazuje da i on kada treba da odgovori na pitanje o potrebi dijaloga sa Prištinom i unutrašnjim srpskim dijalogom o Kosovu kaže „a samo zamislite šta bi moglo da bude..ako odjednom svi zaćutimo, ako prestanemo da razgovaramo.“\n„Nije Srbija za potcenjivanje, uprkos činjenici da Albanci u sprovođenju svojih nacionalnih ideja imaju značajnu podršku većine zapadnih zemalja. Nije današnja Srbija kužna kao što je bila, nije Srbija slaba kao sto je bila 1999, 2004. i 2008. godine, ali nije Srbija, niti sme da bude bahata i arogantna kao što je neretko bila“, navodi Vučić.\nĆutanje, kako ocenjuje, znači da naš odgovori ni na šta više ne interesuju, da smo prestali da se nadamo i odlika onih koji misle da su samo, i isključivo oni u pravu, i da nemaju više šta da nauče ni o čemu da pričaju sa bilo kim.\n„Njihov razlog za ovakvu vrstu nečinjenja, koja jeste svojevrsni istorijski zločin s obzirom na težinu pitanja koje ište odgovor leži u pukoj nadi da će neko, nekome, na kraju “dati Kosvo“ i za to, na njihovu radost snosisti posledice“.\nVučić, kako kaže, takav stav može da razume sa stanovišta plitke dnevne politike ali sa stanovišta istorije nema ni opravdanja ni razumevanja za to\n„Zato što je naše najteže pitanje u osnovi baš to, i zato što je potrebno, kao nikada do sada, da svi, zajedno pronađemo odgovor. I to onaj koji će biti trajan, koji će isključiti sukob kao opciju, i koji će svima na ovim prostorima doneti korist“.\nPronalaženje rešenja, dodaje, zahteva i rad svih, i jasnu svest o tome da je to što radimo dugačak, zamršen i bolan proces, ali najpre onu vrstu promene u našoj kolektivnoj svesti koja je često svaki dogovor doživaljavala kao poraz.\n„Nismo mi ništa tako veliko dobili u ratovima, što smo gubili u miru. Zato što smo, sve što smo dobili, i izgubili ratujući, platili najtežom mogućom cenom, onom koja ne može da se nadoknadi — našim životima i životima naše dece“.\n„Vreme je da Srbija radi, razmišlja i dobija, pobeđuje bez sukoba. I ja sam ubeđen da smo, već danas u stanju da to uradimo“, kaže Vučić.\nSrbiji je, smatra, potreban ozbiljan i odgovoran pristup, hrabar i realan sa pogledom u budućnot. Srbija je, podseća, danas uvažena svuda u svetu. Do pre tri godine je bila pred bankrotstvom a danas ima suficit u budžetu, rast ekonomije znatno veći od proseka i pokazala je da ume da pobeđuje ne samo u košarci i vaterpolu već i u ekonomimiji i politici.\nNetreba nam ništa od svega toga. Treba nam oružje i pogodan trenutak.\nHteo je da kaže da pristajemo na sve zahteve šiptarske strane...\nMajstore trguj i pravi kompromis sa onim što ti je tata andjelko zaradio i ostavio a svetu srpsku zemlju za koju su srbi vekovima krvarili i gde je sva naša istorija i identitet batali molim te.I neznam ko je tebi dao mandat da ti tu nešto muljaš i mešetariš sa šipcima.\nBas me cudi sto jos nema nikakvih komentara na ovaj ,u sustini poziv za nas pristanak na ono (veleizdajnicki cin)kojeg je Vucic vec potpisao!?\nNe presedniče, to neće biti narodna izdaja , ne pozivajte nas na to, to je isključivo VAŠA IZDAJA....


Prilika za revanš: Australija – Srbija u Adelajdu | BeliOrlovi.rs\nPrilika za revanš: Australija – Srbija u Adelajdu\n9. marta 2011 - 14:15|Australija-Srbija 2011, Prijateljska utakmica|Komentari\nFudbalska reprezentacija Srbije igraće ovog juna prijateljski meč sa Australijom u Adelajdu, objavili su tamošnji mediji.\nUtakmica će biti svojevrsna repriza poslednjeg meča “orlova” u prvoj fazi takmičenja na prošlogodišnjem Svetskom prvenstvu, kada je i bod bio dovoljan našoj nacionalnoj selekciji da prođe dalje – ali je doživljen poraz od 2:1 koji je izabranike Radomira Antića poslao kući.\nMeč bi trebalo da bude odigran 3. ili 7. juna na stadionu “Adelajd Oval”, na kome se već više od 50 godina ne igraju fudbalske utakmice reprezentacije već je to uglavnom mesto rezervisano za spektakle u kriketu.\nPrema rečima izvršnog direktora australijske kuće fudbala Bena Baklija, i “sokerusi” će dovesti svoje zvezde poput Harija Kjuela, Tima Kejlhila i Marka Švarcera, ali i “orlovi”, prema rečima njegovih kolega iz FSS.\nPoslednji put na čuvenom “Ovalu” fudbalska reprezentacija Australije nastupila je 1958. kada se suprotstavila engleskom klubu Blekpulu.


Vlada i MJU pomno prate situaciju u Kotoru, za trenutnu situaciju odgovorna lokalna vlast | Kodex.ME\nVlada i MJU pomno prate situaciju u Kotoru, za trenutnu situaciju odgovorna lokalna vlast\nZa trenutnu situaciju u opštini Kotor je odgovorna lokalna vlast, poručuju iz Ministarstva javne uprave.\n15. 05. 2019 - 17:09 Autor: Kodex\n"U ovom trenutku, stvaranje uslova za normalno i redovno funkcionisanje Opštine Kotor i svih lokalnih organa i službi, te prevazilaženje aktuelne situacije, u skladu sa Ustavom i Zakonom o lokalnoj samoupravi, je isključivo u nadležnosti lokalnog parlamenta.", reagovali su iz Ministarstva javne uprave.\nVlada Crne Gore i Ministarstvo javne uprave, kako se dodaje, pomno prate dešavanja u opštini Kotor i kada se stvore zakonski uslovi za to,Vlada će preduzeti odgovarajuće mjere\nAFP: Putin neće da ode ni posle 20 godina na vlasti\n09. 08. 2019 - 09:30 | Svijet


Naslovna strana Italija Sicilija Ćefalu Artemis\nhotel Artemis nalazi se u predgrađu Ćefalua, na pešačkoj udaljenosti od centra mesta. U blizini hotela je autobuska i železnička stanica. Od plaže je udaljen oko 250 metara. Hotelska zgrada je potpuno renovirani manastir pa gosti mogu da uživaju u modernim sadržajima smeštenim u objektu koji odiše istorijskom atmosferom ovog dela obale.\nraspolaže savremenim sadržajima hotela iste kategorije kao što je zvučna izolacija soba, a od dodatnih sadržaja tu je bar, kao i restoran “Villa of Pomegranates” u kome se održava večera za goste koji se odluče za polupansion, a koji je udaljen oko 900 m od hotela i do koga vozi besplatan šatl bus.\n40 standardnih soba opremljenih klimom, telefonom, TV-om, internet konekcijom (uz doplatu), minibarom i sefom, kupatilom sa fenom. Klasične sobe: opremljene su kao standardne sobe, ima 16 klasičnih soba, uređene su u klasičnom stilu.\nležaljke i suncobrani na plaži se plaćaju.\nBroj soba u hotelu (40)


MyCity » Windows -> Aplikacije » Da li sa pravog linka skidam 3D Mark?\nPoslao: 26 Jul 2016 13:59\nHteo bih da testiram grafičku karticu - AMD R9 270x sa 3D Mark-om, pa me interesuje da li odavde treba da skinem 3D Mark.\nI da li bi neko bio voljan da mi objasni kako se barata tim programom?\nPoslao: 26 Jul 2016 14:19\nImaš zvanični sajt: http://www.3dmark.com/ Na njemu je na dnu ove stranice ponuđeno sa kojih servera možeš da preuzmeš program, i na spisku je i taj koji si ti naveo. Preuzmi 3DMark Basic Edition.\nOvde imaš i tehnički vodič za testiranje programom 3DMark\nPoslao: 26 Jul 2016 15:56\nDa li je sve u redu sa grafičkom, pošto kada igram starije igrice hoće ponekad da mi zasecka i to više puta u toku igre\nUkupno su 870 korisnika na forumu :: 39 registrovanih, 9 sakrivenih i 822 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., AC-DC, alkatraz080, amaterSRB, Apok, Atomski čoban, Bane san, Bogoslov, Boris90, danilopu, dekao, Demostant, dragon986, Drug pukovnik, Echo, FOX, g0xy, Georgius, ivica976, kayvan6079, kybonacci, Marko Marković, MB120mm, MikeHammer, miodrag, Misirac, Mixelotti, mnn2, Mzee, Oluj2.1, raketaš, Recce, royst33, sakota79, uruk, Username1000, vasa.93, vathra, zexoni