Stari Grci, kako ih danas čitamo - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Stari Grci, kako ih danas čitamo\n* Da bismo stigli do potpunije istine, možda bismo morali s uma smetnuti zdrav razum, jer je taj i takav zdravi razum upravo doveo do horora u kojem danas jesmo * Fabr traga i pokazuje samu strukturu moći, ali ne naziva njene nosioce današnjim njihovim imenima * U ovom slavljenju grčke tragedije, Fabr je sebi uskratio pravo da razotkriva i imenuje, što je, takođe, stvar ludičke naravi teatra, da razotkriva i imenuje one koji danas mahnitaju\nPolusatnim ovacijama, na nogama, beogradska publika zbratimila se (da, i posestrimila) s kolegama u Berlinu, Solunu, Antverpenu i drugim evropskim gradovima u kojima se dosad prikazivala danonoćna „Planina Olimp: u slavu kulta tragedije – dvadesetčetvoročasovna predstava“ Jana Fabra, gde su gledaoci, koji ovom prilikom sebe rado nazivaju pričesnicima, takođe uspravljeni i radosni, aplaudirali u trajanju proporcionalnom dužini predstave.\n8Piše: Zlatko Paković 26. septembra 2017. 19.00\nBitef je ove godine, dakle, ugledao ono o čemu najviše priča pozorišna Evropa danas, u zanosu, u opijenosti životom i snom koju može dati samo starohelenski neklerikalizovani mit i ep i život, nasuprot ovom, našem, u ulogu žrtve, kao u najveću svetinju, umočenom svetu i prozi judaizma-cionizma, hrišćanskog klerofašizma i, od njih ništa manje militantnog i snuždenog – od njih još i ponižavanog – islama.\nKlali su se i prethomerovski Grci, ali su znali da uživaju u životu naiskap, našte i do dna. O ovom umeću njihovog uživanja ne govori ništa bolje od one slike u Homerovoj „Ilijadi“, u kojoj ožalošćeni ratnici, pre nego što počnu da oplakuju svoje ubijene drugove, večeraju, a nakon večere, skube kose i prinose žrtve u slavu svojih dičnih pokojnika, za kojima im se srce cepa. Ta ingeniozna egzistencijalna simetrija radosti i žalovanja stvorila je genijalnu, neponovljivu arhitekturu Partenona i neponovljivu logiku (dijalektiku), te tragediju, kao najsudbonosniji oblik pesništva, i komediju, kao pesništvo o onom što tragediji nužno izmiče – o spoznaji ironije i ironiji spoznavanja. Postoji vreme za uživanje u radu, ali i u dokolici, vreme za filozofiju, i za požudu, za užitak u odbrani časti, ali i za uživanje u osveti koja proliva krv, ne samo bez opterećenja savesti, nego upravo kao potreba te stare, zatomljene savesti, koja ne oplakuje, nego slavi život.\nJan Fabr uspostavio je ovu simetriju u svojoj dvadesetčetvoročasovnoj predstavi, u kojoj su performeri i podvižnici, a njihovoj ne tek neposustaloj nego stalno iznova obnovljivoj energiji, publika je najviše odavala priznanje. Kažem, uspostavio je Fabr ovu začudnu starogrčku simetriju, postigavši i to da obnažena tela i ogoljena spolovila junaka i aktera nijednog jedinog trenutka ne budu nešto nelepo i vulgarno na sceni, nego upravo najbožanstveniji kostim čoveka – telo po podobiju boginja i bogova. Ali, kao što smo, u hrišćanskoj epohi, svikli da skrivamo svoje telo, kao sramotu, tako smo svikli da skrivamo i druge božanske prerogative kod sebe, te i očiglednu istinu, prvu istinu, da svako ima pravo na uživanje života. No, ovom se osnovnom pravu gotovo uvek neko ili nešto ispreči, i tu onda mora da sledi pravedna kazna. Grci su, naime, znali ono što smo mi zaboravili: da je pravedno kazniti ono što nam ne dozvoljava da, kako bi se to sadašnjom pravnom terminologijom izreklo, konzumiramo ovaj jedinstveni i jedini život, na koji posle smrti nemamo više pravo. Grci su živeli sistem vrednosti u kojem je milosrdno nemilosrdno kazniti nemilosrdnike, a nemilosrdno biti milosrdan prema njima. Mi smo ovo izopačili, pa smo milosrdni prema onima koji su nemilosrdni prema osnovnom pravu najvećeg broja živućih ljudi da uživaju u životu, jedinstvenom, neponovljivom.\nIzvrsna je i Medeja dok govori u svoju odbranu, kao pred porotom, koju prezire, jer joj može suditi samo sud njene napaćene duše koja u osveti, strašnoj, grozomornoj, nalazi oduška od kojeg umire. To su, dakle, sekvence, a ima ih još, koje ovom „fizičkom“ teatru daruju snagu logosa.\nIma i banalnih dosetki, čitavih scena potopljenih u njih, ali one lako ustuknu pred onim nadahnutim, originalnim rešenjima autora. Za onog koji ovo piše, jedna od najlepših scena svojevrsni je lajtmotiv, koji se tri puta javlja – kao što Sveti Petar tri puta izdaje Isusa. To su momenti kada se pojavljuje Hrisip, jednom, trudeći se da shvati ko je, a ne mogavši to, drugi put, jasno govoreći o sebi ko je i šta je, naime lik iz nepovratno izgubljene tragedije, tvrdo nam stavljajući do znanja koliko je, u stvari, bitno sećanje u ljudskoj zajednici, naime, da je ljudska zajednica zajedničko sećanje, i to sećanje u kojem bi morala biti jasno uspostavljena simetrija razlike između toga ko su heroji, a ko kukavice, i šta je to heroizam, a šta kukavičluk… Treći put javlja se Hrisip da govori o tome kako je silovan.\nHrisip je junak Euripidove tragedije, čiji je naslov upravo njegovo ime, a deo je one trilogije kojoj pripadaju, sačuvane, „Feničanke“. Ovog junošu, najlepšeg među najlepšima, silovao je njegov pedagog, glasoviti Laj, dok je bio prognan iz Tebe. Kako je Laj okončao, to dobro znamo. Hrisip promiče scenom, među popamćenim tragedijama i herojima, kao ličnost iz zaborava, u ime svih žrtava kojih se ne sećamo, u ime svih heroja za koje ne znamo, a među kojima možda živimo.\nNe slučajno, dakle, stoji i ona greška u naslovu predstave, da je ona „u slavu kulta tragedije“. Tragedija nije kult. Tragedija je upravo propitivanje kulta i uvreženog svetonazora. Tragička umetnost je politička umetnost par excellence, umetnost koju je polis iznudio, jer su mu bili nedovoljni hramovi, skupštine i sama agora (na kojoj su se tragedije najpre izvodile). Taj momenat spoznaje političkog nedostaje Fabrovoj razigranoj, lepoj i uzbudljivoj predstavi.\nTa ludost jeste pokretač „grčkog čuda“ pre dve i po hiljade godina. To je onaj trenutak u kojem u Atinu stupa genijalni zakonodavac Solon, trgovac i pesnik, i ukida, jednim jedinim aktom, dužničko ropstvo. Isti taj momentum nalazimo u našem vremenu, ali savremena Grčka nije imala Solona da dužničkom ropstvu uzvikne ne, iako je premijer Cipras to nagoveštavao u predizbornoj kampanji. To novogrčko pristajanje na dužničko ropstvo, to je sveža rana na evropskom telu, rana iz koje curi njena budućnost.\npozorisna kritika, zlatko pakovic\n26. septembra 2017. u 20.30\nTo kako se čitaju stari Grci govori samo o tome kakvi su ljudi danas. Ako je umetnost sablazniti okolinu ima umetnika koliko želimo. Ovo je prost mehanizam skretanja pažnje na sebe kao umetnika u vremenu koje za bolje nije. Nego, svako voli ono što mu se sviđa. Ali trebalo bi umetnike razlikovati od performatora, to bi bar umetnici trebalo da brane. A kultura, ovde ovaj kvazifestival, ne bi trebalo da podržava izvrtanje antike i to neukoj publici koja vrlo verovatno nije pročitala ni delić originala kako je poznat čovečanstvu, tu je problem. Umetnici prave svoja dela a performatori koriste postojeće materijale za svoju promociju. O tom se može pričati a sablazniti okolinu nije teško ni u mahali ni u metropoli, samo treba imati sponzora.\n26. septembra 2017. u 21.32\n"Grci su živeli sistem vrednosti u kojem je milosrdno nemilosrdno kazniti nemilosrdnike, a nemilosrdno biti milosrdan prema njima. Mi smo ovo izopačili…" To je esencija, tačno 100%\nMilica Mitic kaže:\n27. septembra 2017. u 12.55\nDuzina trajanja komada, u sluzbi je prikaza dugog trajanja istorije krvoprolica i ratovanja. Nekada je suvisno imenovati ocigledno. Akcenat je na faktu da se sve ponavlja a spektakl koji nas ocarava postvlja pitanje u sta zelimo da gledamo. "Jedino sto vam mogu dati su rane moje", izgovara lik Hrisipa i to je kljuc citanja ove predstave na vise nivoa. Nasa je bila nemoc iz pozicije publike da ucinimo nesto novo, npr. da cutimo namesto da freneticno aplaudiramo, jer nisu pale "analiticke maske".\n27. septembra 2017. u 13.02\nPre svega, ovo je redak tekst koji analizira predstavu. Ostatak su, uglavnom, banalni komentari i osvrti na populisticke teme. Vecim delom se slazem sa napisanim, pre svega sa neupitnim zakljuccima i citanjem odredjenih aspekata, posebno u prvom delu teksta. Sa druge strane, ne mislim da je ovaj komad nedovoljno politican – naprotiv! To sto su veze sa danasnjim politickim pitanjima nedovoljno izrazene nadomesteno je pretresanjem univerzalnih, sustinskih par excellence politickih pitanja i tema. Mom senzibilitetu to mnogo vise odgovara. Uz to, izbegnuta je zamka upadanja u dnevnopo(pu)listicku trivijalizaciju koja je od postmodernizma toliko sveprisutna u umetnosti. Ukoliko trening vojnika uz pesmu u stilu americkih marinaca koja uvlaci i zavarava gledaoce, te pokusaj prekidanja "ovog ludila" od strane vladara, Penteja (retorika i argumentacija kojom se neprekidno koriste despoti sirom sveta) i pretvaranje to u mantru kojom sam sebe obesmisli i ismeje, zatim sukob licnog i drustvenog u dilemama antickih heroina, te veoma naglasena kriticnost prema poretku u kome i dalje muskarci vode glavnu rec, nije dovoljno politicna, ja ne znam sta jeste – ali slepstik referisanju na frizuru americkog klovn-predsednika zaista mislim da ovde nema mesta. Takodje, mislim da je znacajan naglasak predstave, a o cemu ovde nije bilo reci, na ekstazi i katarzi – tim visokoenergetskim razmenama do kojih je predstava dovela publiku. Na kraju pozdravljam autora i sve sto je napisano, uz zelju i predlog da se posveti vise energije i paznje ovom pozorisnom dogadjaju, koji je u svakom slucaju velicanstven i neponovljiv.\nZeljka Gavrilovic kaže:\n28. septembra 2017. u 16.15\nĆutim , uživam i volim što postojiš. Malo je onih s kojim ponešto delim. Tu si. Ako ti znači. Meni da.\n30. septembra 2017. u 09.03\nU stanju duhovne nemoći sadašnji duhovnici se vraćaju na početke čovekovog produhovljena i javnog delovanja Mudraca Antičkog vremena. Govorili su javno i pisali osim Sokrata koji je samo govorio i slušao, u tragična vremana dok su bili u stalnom ratu polisi-države, koje će silom ujediniti primtivni Sloveni predvođeni Filipom II Makedonskim. Danas ima mnogo Sokrata, Platona, Demostena…, ne samo u svim državama već u mnogim gradovima pa i selima. Neće zaobići na Vas Pakoviću koji ste na najvišem nivo svesti, no ne do nivoa da ne bi trebalo da slavite ličnu nemoć Vašeg kolege Jana Fabra.\n30. septembra 2017. u 09.38\nU stanju duhovne nemoći sadašnji duhovnici se vraćaju na početke čovekovog produhovljena i javnog delovanja Mudraca Antičkog vremena. Govorili su javno i pisali osim Sokrata koji je samo govorio i slušao, u tragična vremena dok su bili u stalnom ratu polisi-države, koje će silom ujediniti primtivni Sloveni predvođeni Filipom II Makedonskim. Danas ima mnogo Sokrata, Platona, Demostena…, ne samo u svim državama već u mnogim gradovima pa i selima. Neću zaobići ni Vas Pakoviću koji ste na najvišem nivo svesti, no ne do nivoa da ne bi trebalo da slavite ličnu nemoć Vašeg kolege Jana Fabra. A Vi treba da znate da isto tako i mnogo više ima onih čijom dušom upravlja Sotona, a takvi ("Invalidi duha i čovečnosti upravljau svetom") upravljaju svetom jer su vlasnici kapitala. Samo 62 ludske spodobe rapolažu sa kapitalom koliko 3.2 miljarde Dobrih Ljidi. Oni plaćaju i naučnike da lažu da ne ugrožavaju Planetu zemlju\n30. septembra 2017. u 12.54


Prihod i profit - SamSvojGazda\nPrihod i profit\nĆao, danas nastavljamo sa upoznavanjem finansiija i potrudićemo se da vam približimo pojmove koji često dovode do zabune a to su Prihod i Profit.\nNajjednostavniji način da shvatimo razliku između prihoda i profita je taj da prihod zamislimo kao jedan veliki skup, a profit kao manji podskup tog istog skupa.\nDa bismo detaljnije sagledali razliku između ova dva pojma potrebno je da ih definišemo.\nPod prihodom se podrazumeva ukupan priliv novca koji ostvarujemo od prodaje naših proizvoda i usluga, i on predstavlja maksimum tj. gornju granicu zarade koju naša firma može imati, samou slučaju da nema nikakvih troškova.\nProfit je deo istog tog prihoda kada od njega oduzmemo troškove poslovanja koje smo imali. U svom najčistijem obliku naziva se i neto profit.\nSa druge strane, ukoliko firma ne ostvaruje prihod, ona ne može ni imati profit, ali zato može imati gubitak, što je suprotan pojam od profita.\nPut od prihoda do neto profita ima nekoliko stanica, od kojih je svaka bitna kada vi, ili neko van naše firme analizira poslovanje.\nPrvi pojam na kome ćemo zastati je bruto profit. Njega ćemo dobiti kada od ukupnih prihoda prodaje oduzmemo direktne troškove prodaje. Pod direktnim troškovima proizvodnje podrazumevamo direktan trošak materijala, koji je učestvovao u proizvodnji tog proizvoda ili usluge i trošak radne snage koja je učestvovala u tom procesu.\nSledeća naša stanica je operativni profit koji dobijamo kada od bruto profita oduzmemo troškove kao što su zakup prostora, komunalije i troškovi radne snage koja nije direktno učestvovala u proizvodnji ili pružanju usluge.\nNaše finalno odredište je neto profiti njega ćemo dobiti kada od operativnog profita oduzmemo troškove kamata i troškove poreza koje smo imali u datom periodu.\nNeto profit ipak nije zagarantovan rezultat ove kalkulacije. U slučaju da su svi pobrojani troškovi veći od ukupnog prihoda koji smo imali, rezultat će biti negativan i firma će ostvariti gubitak.\nZašto je bitno da znamo koliko je naš profit?\nIzračunavanjem profita pokazujemo koliko je novca vaša kompanija uspela da zaradi. Kada ga pratimo kroz godine, možemo da ga uporedimo i da vidimo koliki nam je rast.\nKada vodite malu firmu, neophodno je da znate koliki su vam prihodi, bruto i neto profit iz još jednog razloga.\nInvestitori ili banke žele da znaju kakvo je finansijsko zdravlje vašeg biznisa, a to pokazuju upravo ove brojke. Na bazi njih oni određuju koliko vam novca mogu pozajmiti ili uložiti.\nTakođe, da bismo donosili dobre, realne i utemeljene odluke moramo znati razliku između prihoda i različitih nivoa profita. Poznavanje bruto profita može nam pomoći da osmislimo različite načine da umanjimo troškove prodate robe, kao i da uvećamo cenu proizvoda.\nSa druge strane, analiza razlike između bruto i neto profita daje nam priliku da uočimo i pronađemo načine da smanjimo određene kategorije troškova i na taj način učinimo neto profit višim.


Metode naučnoistraživačkog rada\ndr Željko Krneta\nTelefon: +381 21 450188\nOsnove istraživanja 1\nIspit - termini polaganja\nMail lista - prijava\nStatistika - programski alati\nKorisni statistički linkovi\nDijagnostika u odbojci\nUvod u analizu podataka\nVežbe - korisni linkovi\nFSFV Novi Sad\nIBM SPSS baza znanja\nStatistica baza znanja\nPredmet Metode naučnoistraživačkog rada na doktorskim studijama FSFV u Novom Sadu obuhvata materiju vezanu za Metodologiju istraćivačkog rada i logičke osnove muiltivarijatnih statističkih metoda obrade podataka.\nStudenti kroz teorijska predavanja apsolviraju primenu naučne metode, eksperimentalnog postupka, tehnike uzorkovanja i prikupljanja podataka i logiku statističkih analiza i njihovu primenu u rešavanju adekvatnih istraživačkih problema.\nKroz praktičan rad u statističkim programima IBM SPSS 20.0, Statistica i GPower, studenti savladavaju praktičan rad u obradi podataka, tehnike uređivanja i transformacije podataka, a posebno interpretaciju dobijenih rezultata.\nPredmet se sluša u prvom semestru I godine studija i nosi 10 ECTS bodova.\nOvog meseca 717\nMetodika odbijanja lopte i osnovnog servisa\nMetodika obučavanja smeča\nVaš utisak o sajtu\nVeoma mi se sviđa\t Sviđa mi se\t Ne mogu oceniti\t Ne sviđa mi se\t Uopšte mi se ne sviđa\n+381 21 450188\nCopyright © 2018, https://krneta.in.rs. All Rights Reserved. | Design by: www.diablodesign.eu


Zaharova: Lavrov 6. i 7. juna u Beogradu\nBeta 3. juna 2022. 11:50\nŠef ruske diplomatije Segje Lavrov boraviće 6. i 7. juna u poseti Srbiji, gde će se sastati sa predsednikom Aleksandrom Vučićem i drugim zvaničnicima, saopštila je danas portparolka ruskog Ministartsva spoljnih poslova Marija Zaharova.\n„Šef ruskog ministarstva spoljnih poslova posetiće 6. i 7. juna Republiku Srbiju. Planirani su sastanci sa predsednikom te zemlje, ministrom spoljnih poslova, predsednikom Narodne skupštine i patrijarhom Srpske pravoslavne crkve“, rekla je ona.\nPrema njenim rečima, očekuje se da će strane detaljno razgovarati o pitanjima bilateralne političke i ekonomske saradnje, razmeniti mišljenja o situaciji u regionu Balkana, kao i o aktuelnim medjunarodnim pitanjima.


Mirofox razume koliko je privatnost podataka važna i poštuje privatnost svih korisnika Android aplikacije Numerologija koja podržava prikazivanje reklama. Pažljivo pročitajte Politiku privatnosti koja sledi kako biste razumeli kako se koriste, prosleđuju i štite vaši podaci.\nKako bismo korisnicima pružili što bolje iskustvo, aplikacija može prikupljati podatke poput imena profila, datuma rođenja, kao i lične podatke koji mogu, između ostalog, uključivati Android Advertising ID koji je potreban prilikom prikazivanja reklama, IP adresu, naziv i operativni sistem uređaja. Ne prikupljamo informacije o vašim profilima (ime, trenutno ime i datum rođenja).\nAplikacija, u skladu sa današnjim standardima, prikuplja lične podatke korisnika u cilju poboljšanja svojih usluga. Ove informacije nam pomažu da unapredimo celokupno korisničko iskustvo.\nU cilju funkcionisanja svih servisa koji se nalaze u okviru aplikacije Numerologija, održavanja pozitivnih korisničkih iskustava i stvaranja poslovnh odnosa, privatni podaci se dele sa sledećim servisima koji su u potpunosti usklađeni sa GDPR regulativama i pružaju najveći nivo zaštite ličnih informacija korisnika:\nPodaci poput IP adrese, naziva uređaja i operativnog sistema uređaja koriste servisi Play Store, Fabric i Firebase. Pomoću ovih servisa se između ostalog prati broj preuzimanja aplikacije, pravi statistika i zapis o greškama u aplikaciji.\nServisi (Play Store, Firebase) koriste sigurnu vezu za prenos ličnih podataka. Pošto cenimo vaše poverenje, koristimo isključivo pouzdane i proverene servise najvišeg standarda za koje smatramo da neće zloupotrebiti vaše podatke.\nKorisnici ove apilacije prhihvataju uslove korišćenja u skladu sa ovim politikama privatnosti. Ukoliko se ne slažete sa ovim politikama, molimo Vas da obrišete aplikaciju.\nUkoliko imate bilo kakvih pitanja u vezi sa ovom politikom privatnosti pišite nam na mirofox_apps@hotmail.com.


Citigo 3 vrata\nCitigo 5 vrata\nŠKODA Citigo - mali automobil sa velikim mogućnostima!\nU kategoriju malih automobila ŠKODA Citigo ima iznenađujuće veliki prostor za putnike, komfor, praktičnost i moderne tehnologije. Najvažnije je da ima savršene osobine za gradski saobraćaj. Iako je prodaja odlična, ŠKODA Auto je odlučila da klijentima ponudi još. Verziju sa petora vrata po ceni verzije sa troja vrata. Požurite i kontaktirajte svog prodavca ŠKODA.\nŠKODA Citigo donosi novi sveži dizajn gradskog automobila a pri tom maskom hladnjaka i farovima pokazuje tipični karakter ŠKODA.\nInterijer vozila Citigo skriva nekoliko apsolutnih novosti - npr. airbag Head-Thorax sa funkcijom zaštite glave i grudnog koša pri bočnom udaru. Ulazak u vozilo na zadnje sedište kod verzije sa troja vrata olakšava sistem Easy Entry.\nBenzinski motor 1,0 MPI snage 44 kW ima nisku prosečnu potrošnju 4,5 l /100 km a jača varijanta od 55 kW troši 4,7 l/100 km. Oba motora se brzo zagrevaju do radne temperature i na kratkim relacijama tako da savršeno odgovaraju za gradsku vožnju.\nInterijer vozila Citigo\nsa preglednom instrument tablom, pruža putnicima dovoljno mesta i komfora\nAluminijumske felne Apus\n(5J x 14" sa gumama 165/70 R14) su za gradsku vožnju kao stvorene Prtljažnik\nzapremine 251 litara, između ostalog, opremljen je praktičnim kukicama za kačenje torbi i ostalog prtljaga


ZALOG ZA BUDUĆNOST: Projekat od šest milijardi evra! | TopSpeed – Telegraf.rs\n17. Jul 2018. | 05:50\nZALOG ZA BUDUĆNOST: Projekat od šest milijardi evra!\nDokle se stiglo sa razvojem Porscheovog prvog električnog automobila, kakvim potencijalom raspolaže koncept Mission E i kada ga možemo očekivati u proizvodnji, proverili smo na prezentaciji u Štutgartu gde smo prisustvovali kao jedini predstavnici medija iz Srbije\nKada čujete reč Porsche, prva asocijacija koja vam pada na pamet i dalje bi trebalo da budu sportski automobili visokih performansi i puni emocija, a opet sa namenom za svakodnevnu upotrebu. Tim „stavom“ se nemački proizvođač vodi već decenijama, ali sada dolazi novo doba, epoha SUV-ova, električnih automobila, autnomne vožnje i veštačke inteligencije.\nZbog toga je renomirani nemački proizvođač pažljivo razmotrio svoju putanju kretanja u nameri da tranziciju sprovede u skladu sa imidžom. Time bi „jednim metkom ubio dve muve“. Najpre, dao bi odgovorio na sve jače ekološke pritiske, a istovremeno svoje poklonike ne bi ostavio na cedilu.\nS tim u vidu, prezentacija E Performance na koju su nas pozvali u svoju centralu u Štutgartu, nije bila usmerena samo ka razvoju prvog električnog automobila sa znakom Porschea, već je imala cilj da odabrani predstavnici medija, među kojima i TopSpeed kao jedini iz Srbije, dobiju širu sliku o strategiji kojom će se nemački gigant voditi u bliskoj budućnosti.\nPo samom dolasku u Porsche AG „komandni centar”, domaćin nije gubio vreme, već nas je sproveo do prostorije gde nas je sačekao poznati koncept. Naime, reč je o vozilu pod imenom Mission E“ koji je ne tako davne 2015. godine svetu predstavljeno kao prototip prvog električnog automobila Porsche brenda.\nU pitanju je tehnološki demonstrator u koji je implementirano znanje stečeno na trkama izdržljivosti WEC šampionata i trke 24 časa Le Mans sa prototipom 919 Hybrid. Koncept vizuelno nepogrešivo stavlja do znanja da se radi o Porscheu, jer se odmah prepoznaju uticaji legendarne 911-ice, ali i Panamere, luksuzne sportske krstarice sa četiri sedišta koja je projektovana u duhu Gran Turizmo modela. Upravo zbog činjenice da je napravljen sa namenom da omogući komfor za četiri putnika, koncept je po svojoj prirodi bliži Panameri, uprkos tome što na prvi pogled nekako više asocira na Carreru.\nDa se u Porscheu na ovome neće zaustaviti i da je projekat električnih vozila tek u začetku i da će se širiti, uverili smo se i na Salonu automobila u Ženevi, gde je svetsku premijeru imao Mission E Cross Turismo kao krosover varijacija pomenutog koncepta. I jedan i drugi se, očekivano, nalaze na potpuno novoj osnovi, ona je izrađena od aluminijuma, čelika i plastike ojačane ugljeničnim vlaknima (CFRP).\nSpecijalno su konstruisani kako bi bili integrisani sa električnim pogonom, što već u startu odbacuje mogućnost bilo koje druge vrste klasičnog pogona, čak i plug-in hibridnog. Dva elektromotora zadužena za pogon, po jedan za svaku osovinu, rade sinhrono, a u zavisnosti od režima vožnje na raspolaganju je pogon na sva četiri točka, uz aktivnu raspodelu obrtnog momenta.\nUkupna snaga ranije nije bila poznata, međutim, sada smo doznali i taj izuzetno važan podatak. Elektromotori generišu 600 „konja“, što je dovoljno za dostizanje 100 km/h iz mesta za svega 3,5 sekundi, dok bi autonomija trebalo da omogući 500 km. Da bi vreme ubrzanja uvek bilo na istom nivou, Mission E koristi litijum-jonske baterije, koje su tečno hlađene, te nezavisno od toga koliko su pune, obezbeđuju iste performanse. Recimo, kod Tesle nije takav slučaj jer vozilima američkog proizođača performanse počinju da slabe kako opada količina raspoložive energije u baterijama, što bi uskoro trebalo da se promeni. No, vratimo se Porscheu…\nOsim podataka o ubrzanju i radijusu kretanja, važan parametar predstavlja i vreme punjenja baterija. Zahvaljujući tzv. Turbo Charging sistemu koji koristi napon od 800 V, čak 80% kapaciteta baterije može se napuniti za svega 15 minuta. Naravno, za sve to je potrebna adekvatna mreža.\nShodno tome, u Porscheu zajedno sa ostalim članovima VW grupacije, BMW grupom, Daimlerom i Fordom, rade na izgradnji infrastrukture koja bi do 2020. trebalo da obuhvati 400 stanica za brzo punjenje raspoređenih po najvažnijim putevima širom Evrope. U ovom trenutku to i ne zvuči toliko nadrealno, koliko jedan drugi podatak na koji su nam domaćini skrenuli pažnju, a odnosi se na servisiranje vozila u budućnosti. Na ovom polju Porsche razvija novu soluciju.\nZahvaljujući veštačkoj inteligenciji koja prepoznaje zvukove i vibracije, servisiranje vozila neće biti striktno propisano, već će sam automobil „donositi odluku“ kada je vreme za posetu radionici. Tu nastupa sledeći sistem, odnosno aplikacija za komunikaciju između vozila i korisnika, razvijena u saradnji sa berlinskom kompanijom XAIN. Preko nje vozač će, pored velikog broja funkcija, moći direktno da stupi u vezu sa najbližim servisom, koji će unapred biti upoznat sa „dijagnozom“.\nSvaki početak je težak i nosi brojne izazove, to smo znali odranije. Međutim, do sada nismo imali predstavu kako glasi računica jednog „start-ap“ projekta ovolikih razmera. Da bi pokrenuo proizvodnju automobila na električni pogon, Porše će uložiti čak šest milijardi evra, što je duplo više od prvobitno planiranog budžeta.\nPored velikog dela koji odlazi na razvoj novih tehnologija (oko tri milijarde evra), fabrika u Štutgartu dobiće novu farbaru, specijalno odeljenje za sastavljanje, kao i novi most za transport vozila do mesta gde se obavlja završna faza. Takođe, s obzirom da Porše neće proizvoditi napredne baterije već će se snabdevati od dobavljača, u toku je izgradnja novog logističkog centra gde će se one dopremati.\nInteresantna poseta Porscheovom centru u Štutgartu završena je obilaskom muzeja, koji se nalazi sa druge strane trga Porsch Platz i jednom ulicom je podeljen od centrale.\nOvo „sveto mesto“ za mnoge ljubitelje automobila, sublimira najvažnije događaje u dugoj i bogatoj istoriji nemačkog proizvođača. Tu se mogu sresti čuveni modeli iz Štutgarta, od prvog Porscheovog „sportiste“ sa oznakom 356 iz 1948. pa sve do najnovijih kreacija, dobar deo muzeja zauzimaju slavom ovenčani trkački automobili, a pronašli smo i neka malo poznata ali ništa manje interesantna dela kao što su recimo pionirski projekti osnivača marke Ferdinanda Porschea.\nBudući da smo već imali priliku da posetimo ovo fenomenalno mesto, ovoga puta smo ga sagledali u malo drugačijem svetlu. Čini nam se da još više dobija na značaju jer je izvesno da će automobili kakve pamtimo, u budućnosti sve više postajati raritet.\nNa kraju, ne možemo da kažemo da se radujemo budućnosti, iako će vreme pred nama doneti neke druge čari. Kada smo postavili pitanje jednom od predstavnika Porschea da li bi radije odabrao GT2 RS ili Mission E, stekli smo utisak da je želeo da izgovori GT2 RS, ali se ipak suzdržao od odgovora, što govori samo jedno – prošlosti, svima ćeš nam nedostajati!\nTagovi: e performance, elektrifikacija, mission e, porsche


Horoskop za sredu, 15. jun 2016. godine | Edukacija\nHoroskop za sredu, 15. jun 2016. godine\nDnevni horoskop – sreda, 15. jun 2016. godine.\nPosao: Imate osećaj kao da se sve urotilo protiv Vas. Nemojte biti toliko subjektivni. Pokušajte da sagledate širu sliku i malo se distancirate od problema kako biste lakše našli rešenje.\nLjubav: Partner je tu uvek da Vam pruži podršku, ali ponekad Vam je potrebna i njegova/njena inicijativa, budite otvoreni po tom pitanju. Slobodni pripadnici znaka imaju potrebu za upoznavanjem ljudi – a leto je odličan period za to.\nZdravlje: Više se odmarajte i posvetite sebi.\nPosao: Konačno se sreća i Vama smeši. Do sada je često sve išlo “na mišiće”, a sada konačno kao da se stvari odvijaju same od sebe – i to u Vašu korist. Uživajte u ovom periodu i trudite se da iskoristite svaku priliku.\nLjubav: Ako ste slobodni – sada je odličan trenutak da razmislite o tome zašto ste izabrali da budete sami, pogotovo ako postoji neka osoba koja Vam se dopada? U vezi postoji određena napetost, čiji je uzrok neki spoljni uticaj.\nZdravlje: Obratite pažnju na to šta jedete. Bolje bi bilo da pokušate sa lakšom hranom tokom toplijih dana.\nPosao: Iako ste navikli da sve sami radite, ali ponekad je potrebno zatražiti pomoć. To nije znak Vaše nesposobnosti, nego jednostavno preokupiranosti obavezama koje se samo gomilaju. Ne brinite, imaćete priliku i da vratite uslugu.\nLjubav: Partner je posebno brižljiv prema Vama, u narednom periodu se potrudite za uzvratite istom merom. Slobnodni blizanci nemaju mira i stalno traže neku novu “žrtvu”.\nZdravlje: Znajte kad je vreme za pauzu, nemojte da se preforsirate!\nPosao: Da li ste sigurni da ste dali sve od sebe da uspete? Ako Vam se cilj čini predaleko – pokušajte da napravite bolji plan koji će Vas u manjim koracima dovesti do cilja.\nLjubav: Vaš povremeno komplokovan ljubavni život je ono što ste sami inicirali – zato nemojte da se žalite nego pokušajte da se snađete. Ionako sve odluke zavise samo od Vas, u kom god da ste statusu.\nZdravlje: Redovan san i pravilna ishrana su pola zdravlja.\nPosao: Jedno je biti uporan, a drugo tvrdoglav. Šta mislite – šta Vi trenutno? Dobro pogledajte situaciju u kojoj se nalazite i dajte sebi vremena da shvatite koji bi bio Vaš najbolji sledeći potez.\nLjubav: Sa partnerom uživate u skladnoj i harmoničnoj svakodnevici koja predstavlja ostvarenje Vaših snova. Ako ste slobodni – pokušajte da Vi budete inicijator nekog susreta.\nZdravlje: Pijte više vode i jedite više svežeg voća.\nPosao: Nemate nameru da odustanete od svojih nekih zamisli – što je u redu. Na taj način ćete dati do znanja saradnicima da ste ozbiljni, a jedino tako ćete i uspeti da postignete ono što ste želeli.\nLjubav: Sa partnerom može doći do nekih nesuglasica ili svađe oko svakodnevnih obaveza. Pokušajte da to rešite što pre. Ako niste u vezi – za Vas ovaj vikend može biti posebno važan!\nZdravlje: Moguće glavobolje i malaksalost. Dovoljno se odmarajte.\nPosao: Uslovi u kojima trenutno radite možda nisu idealni, ali vreme je da se pomirite da će tako biti još neko vreme. Nemojte očajavati, velike stvari će se desiti i Vama, potrebno je samo da ostanete pozitivni i da vredno radite!\nLjubav: Ako ste sami – nemojte više čekati. Budite Vi osoba koja će svojim kvalitetima osvojiti željenu osobu! Nemojte biti skromni i sumnjati u svoje kvalitete. U vezi vlada potpuna harmonija i sklad.\nZdravlje: Potrudite se da slobodno vreme iskoristite što je bolje moguće. Uživajte u stvarima koje volite!\nPosao: Vaše trenutno angažovanje na poslu pokazuje da ste cenjeni od strane saradnika. Izdržite još malo – jer je zaslužen odmor veoma blizu!\nLjubav: Vreme je za započinjanje nekih planova sa partnerom koje ste ostavili po strani. Ako ste slobodni – putovanja i upoznavanja su način da nađete svoju srodnu dušu.\nPosao: Trebali bi malo više da se potrudite ako želite da postignete sve što ste isplanirali. Do kraja meseca bi trebalo da se reše neki poslovni problemi sa kojima se susrećete.\nLjubav: Ako partner ima izlive ljubomore – potrudite se da o tome razgovarate, a ako ste Vi ljubomorni – recite to partneru otvoreno. Slobodni pripadnici znaka mogu očekivati zanimljivo poznantstvo.\nZdravlje: Nemojte trošiti vreme i energiju na Vama nevažne stvari i ljude.\nPosao: Kako budete razvijali svoje veštine tako će Vam se otvarati i nove mogućnosti, kada je posao u pitanju. Nemojte biti lenji i dajte sve od sebe – i dobre stvari će Vam se dešavati!\nLjubav: Sa partnerom ste konačno uspeli da postignete dogovor oko nečega, a sada je vreme za realizaciju plana. Budite Vi inicijator ako želite da sve bude kako treba! Ako niste u vezi – naredni period je pogodan za upoznavanje i može Vam doneti nova uzbuđenja na emotivnom planu.\nZdravlje: Češće se opuštajte i ne zaboravite da duboko dišete.\nPosao: Nemojte se iznenaditi ako doživite neko razočarenje na poslu – ništa nije lično. To će Vas naučiti da se prema poslu ophodite malo objektivnije i profesionalnije, a da emocije ostavite kod kuće.\nLjubav: Partner se oseća zapostavljeno – pronađite više vremena za neke Vaše rituale koje ste imali na početku veze i na taj način osvežite vaš odnos. Slobodni strelčevi se mogu osećati melanholično.\nZdravlje: Posvetite se svojim hobijima i oslobodite svoju kreativnost.\nRibe (20. februar -20. mart)\nPosao: Čak iako osećate kao da stagnirate na poslu – nemojte da prekidate. Vremenom će se pokazati zašto ste morali da “idete tim putem” da biste stigli do svog cilja!\nLjubav: Nađite način da ispunite neke partnerove/partnerkine želje – jer je sreća sačinjena od sitnica. Ako ste slobodni – ne odbacujte mogućnost da je osoba kojoj se sviđate – baš za Vas.\nZdravlje: Isplanirajte neke aktivnosti sa prijateljima i porodicom i uživajte u danu.\nHoroskop za sredu, 8. februar 2017. godine\nHoroskop za četvrtak, 25. avgust 2016. godine\nTAGS: dnevni horoskophoroskopsreda 15 jun


KAFANSKI MERAK STAROG BEOGRADA\nAutor: Ana Vodinelić\nNezamenljivo, nezaobilazno, neprocenjivo, neodoljivo i nikad prevaziđeno mesto za provod, slavlje i razbibrigu, za pevanje i plakanje, sastanke i rastanke, polemike i pridike – uvek je bilo i biće kafana. I njena teorija, praksa i filozofija u malom koja se temeljno uči. Zato je od pamtiveka sabirni centar i gospode i hulja, pedigriranih i onih koji čak ni ne znaju šta ta reč znači. Kafane, hanovi, bistroi, mejhane, gostionice, restorani – postoji još i niz drugih opšte poznatih a i lokalnih naziva za adrese, na kojima se dočekuju mamurne zore sa ispražnjenim novčanicima.\nAli, i dušom punom »kao brod« koji je možda samo trenutno potonuo u buri emocija koja se nadvila nad mislima prethodne, besane noći. Kafane nisu samo drugi dom boema, bekrija i badavadžija, niti spas za žedne ili gladne slučajne ili »namerne« prolaznike. Kako jednom reče naš čuveni kafanski bard Mile Bogdanović, one su i »sentimentalno utočište«, a danas i jedna od poslednjih boemskih oaza na sve otuđenijem, mada sve urbanijem asfaltu. I zato se i gradovi i sela, i varošice i mestašca kojih nema na geografskim kartama, oduvek pamte i traju, ne samo po ljudima nego i kafanama koje u njima žive. Kafane jesu i stanovi i stanari na adresama na kojima su sagrađene, jer one dišu i svakog dana se rano probude, a zaspu posle svih kojima pruže gostoprimstvo.\nI veliki zaljubljenik u istoriju, tradiciju i značaj Beograda, istraživač u duši i u slobodno vreme arheolog amater dr Vidoje Golubović, nije odoleo da svoj voljeni grad istraži i putem svoje knjige predstavi na jedan nov – kafanski način. Naime, ovog leta on je u izdanju beogradske »CD grupe« objavio knjigu »Stare kafane Beograda« kao rezultat petogodišnjeg proučavanja pisanih podataka, pravnih dokumenata, istorijskih arhiva i starih publikacija koje sadrže dragocene podatke o ovim zdanjima od kojih neka i danas postoje, a drugima se gotovo izgubio svaki trag.\n- Mnogi znani i neznani autori pisali su od vajkada o gradu na ušću dveju reka. Stare kafane kao deo života čaršije, imale su poseban, neobičan, specifičan, izazovan duh. U njima je pulsirao kulturni, zabavni, privredni i društveni život Beograda protkan politikom, ali, zašto kriti i nemoralom. Kafana je bila stecište advokata, boravište svedoka, jednostavno, mesto gde se odvijao život grada, gde su spremane i prikazivane pozorišne predstave, održavani koncerti i balovi, sastanci sportskih društava, političkih stranaka, esnafa, sednice Narodne skupštine, organizovane su zabave. U njima su uređivane i novine, pisale su se pesme i učili muzički akordi. Naravno, tu se i jelo, pilo, pa i spavalo – kaže dr Golubović koji je pre pola decenije radoznalo zaronio u bogatu riznicu kafanske istorije naše prestonice. On tvrdi da ovu knjigu nije pisao radi sociološkog, psihološkog, kulturološkog ili nekog drugog naučnog aspekta, već da bi se »otrgla od zaborava lepota imena varoških kafana i događaja vezanih za njih, koji će obeležiti istoriju Beograda«.\nKnjiga »Stare kafane Beograda« dr Vidoja Golubovića najpre razotkriva istoriju kafana, pozivajući se na pisane dokumente po kojima su prve ikad podignute kafane sagrađene u gradu Meki još u 15. veku. U 16. stoleću pojavljuju se i u Kairu i Siriji, a tada je i na Zapadu započelo sa uživanjem u kafi sa Istoka. Za nas je od najvećeg značaja podatak, da su već 1522. godine (postoji i zapis iz 1521. kada su Turci ušli u Beograd) u jednoj zgradi na Dorćolu, otvorili kafanu i služili kafu. Dolaskom Turaka u Beograd, poznati putopisci bave se karavan-sarajima i hanovima, tako da se pojam kafane, prema poznatoj literaturi, upotrebljava tek posle 1739. godine kada su Turci ponovo došli u grad posle Austrije. Kako god bilo, na Dorćolu je postojala kuća gde je služena kafa, ali se još zasigurno ne može tvrditi i da je to mesto tada nazivano kafanom.\nJoš 1740. godine putopisac Keper pisao je o dve vrste kafana u »belom« gradu – jedne koje su posećivali hrišćani i druge u kojima su se okupljali muslimani. On je ostavio opis po njemu tada najbolje kafane »Crni orao« koja se nalazila na spratu zgrade na uglu današnjih ulica Dušanove i kralja Petra Prvog, do koje se dolazilo trošnim, škripavim stepeništem. Njen enterijer nisu činili stolovi, stolice i klupe, već minderluci sa bogato ukrašenim ćilimima. U toj kafani niski plafon nije dozvoljavao da se gost uspravi, zidovi su bili obojeni u zeleno, narandžasto, modro i crveno, a na ulazu je za dobrodošlicu stajalo nekoliko ibrika i krčaga.\nDr Golubovića istraživački poriv doveo je i do spisa iz 1783. godine skeledžije Huseina, koji je opisao po njemu najveću kafanu u Vodenoj varoši na Savi koja se zvala »Čamdžijska kafana«. Već sredinom 18. stoleća poznati su pojmovi – gostionica, han, kafana, mejhana (mehana), koji se sada sasvim razlikuju.\nUstoličenje Miloša Obrenovića za Beograd je značilo i otvaranje novih radnji, krčmi i mehana, posle i kafana pored drumova, tzv. drumskih hanova i mehana pored kojih su se zaustavljali karavani. U njima je služeno piće, pečeno meso i druga jela. Njihova mreža brzo se širila, pa je vlast munjevito reagovala u vidu obaveze da vlasnik pribavi specijalnu dozvolu od kneza lično i da plaća porez od 12 groša. U mehanama su se sastajali trgovci radi kalkulisanja i špekulisanja, a u kafanicama u Sava-mali i Bukureš-mali već od 20-tih godina 19. veka uživalo se u piću i gurmanlucima, starogradskim pesmama, ali i u bludu. Tih godina je za Sava-malu izdato 15 dozvola za legalno držanje mehana, a notirane su i »divlje« mehane. S obzirom na to da nije postojala jasna definicija za mehane, u smislu njene veličine i namene, njihov broj u to vreme se tačno ne zna. U popisu iz 1820. godine u Sava-mali bilo je između 50 i 60 kuća, a po nekima i stotinjak i samo jedna mehana. Godine 1827. već je bilo 178 domova kuća, a Beograd se tada dičio kafanama »Paje Kantardžije«, »Ećim Tome«, »Zisinom«, a zatim i »Gušančevom kafanom« blizu Kalemegdana.\nSvako ko je iole držao do sebe i značio nešto u gradu imao je svoje mesto, sto i stolicu u kafani. Dr Golubović naglašava da su se i značajne političke stranice ispisivale na kafanskim stolovima. Za njima su sedeli i birači i glasači, naročito u vreme između dva svetska rata, pa je tako nepisano pravilo bilo da u »Barajevu« sede demokrate, članovi »Slovenske ljudske stranke« mogli su se naći u »Ljubljani«, a »Maderu« su »rezervisali« ministri Cvetkovićeve vlade.\nU kafanama su sedeli i znani i neznani, u njima se stvarala naša poezija na primer Branka Cvetkovića i proza Branislava Nušića, a pod njenim krovom nadahnuti su i večni šlageri »Mali stan«, »Mansarda«, »Tri palme na otoku sreće«, »Šta znate vi muškarci?«, »Zašto si pospan Džo?«... Kafana je bila utočište za beskućnike, boeme, studente, putnike, vračare, umetnike, žene sumnjivog morala, a kao takva najtačnije lice i naličje velegrada Beograda. Njegovom specifičnom šarmu doprinelo je i društvo za zabavu i uveseljavanje »SUZ« koje je osnovao Mihajlo Petrović Alas, a sastajalo se u jednoj kafani kraj Bajlonijeve pijace. Iako je bilo mnogo zainteresovanih za dobijanje »članske karte«, ovo društvance nije želelo da proširuje krug »istomišljenika« i u njega se zato teško ulazilo.\n- Poseban »šmek« beogradskim kafanama u 19. veku davali su njihovi orkestri, tzv. »muzičke bande«. Ti muzičari svirali su doboš, zurlu, bubnjeve, gočeve, harmoniku, ćemanete, frulu, tamburice, gajde, gusle...\nNjihovo mnogobrojno prisustvo zapamćeno je po starom kalendaru 6. aprila 1867. godine, u vreme obeležavanja predaje ključeva Beograda knezu Mihailu Obrenoviću. Savremenici su tada opisivali grad kao nikad veseliji, jer se u njemu orio »Moravac«, svirale su se i pevale rodoljubive i ljubavne pesme, recitovali su se stihovi i glumilo po ulicama. Pevači i orkestri u to vreme uvek su prvo »pekli« zanat u kafanama, a među onima koji su ostavili trag u našoj narodnoj muzici treba podsetiti na Sofku i njenog muža violinistu »Paju Ciganina«, zatim Divnu Kostić, Mijata Mijatovića, Vukicu Vuku, Uroša Seferovića...- nabraja autor knjige, napominjući da je popularnost Sofke i Vukice Vuke ovde između dva svetska rata bila veća, od na primer, slave reprezentativca-fudbalera Moše Marjanovića. To su bile prave kafanske zvezde koje su kod nas sijale »rame uz rame« uz ime glumice Ita Rine. Sofka je sa orkestrom svog muža snimila i više od 40 ploča, neke od njih i u Parizu i Berlinu, a na tadašnjim nosačima zvuka »zavrtele« su se i pesme orkestra braće Cicvarić koji su snimili ploču još u vreme dinastije Obrenović. Po svom slavujskom glasu u beogradskoj čaršiji proslavile su se i pevačice iz Bugarske, ali je Sofka svakako bila muzička perjanica Skadarlije i kafane »Kod dva jelena« 20-tih godina prošlog stoleća. Njena pesma je kažu, umela da pomiri i najljuće stranačke protivnike kada bi se svake večeri iz njenog grla zaorilo »Zulfe mori Zulfe« ili »Lepa Fata«. Muška konkurencija Sofki je bio čuveni Brana Cvetković. Već je u legendu ušla priča kako su ga mnoge domaće i inostrane gramofonske kompanije neuspešno nagovarale da se umilostivi i stane pred mikrofon da bi snimio ploču. Ali, Branu je više od belosvetske slave zanimao kafanski život, pa je noću pevao a danju spavao i nije imao »slobodne termine« za snimanje. Navrat nanos, ipak je zabeleženo nekoliko parodija svojstvenih njegovom glasu i pojavi, a koje su se zvale »Artiljerija Rustikana«, »Osetljivo srce gospođe Cvrce«, Mitkov karasevdah«, »Luče i u papuče« i niz drugih muzičkih »bisera«.\nOtkrivajući nekadašnju kafansku filozofiju našeg glavnog grada, dr Golubović se susreo i sa tamnom stranom njene medalje. On je došao do pisma Kneževske kancelarije iz 1824. godine u kome se spominju »tri bećara iz grada ovdašnjeg. Jedan je Džindži Gavaza, jedan je Kafedžibaša i jedan kod čauša vezirova i među njima trefio se i Čupko Pavel koji obijaju kuću, ulaze kroz prozor i noževima uspevaju da povrede ženu, bivaju uhvaćeni jedan okovan i svi dobijaju po 200 štapa po tabanima«.\nOdmah po formiranju beogradskog suda 1826. godine i prvog izveštaja napisanog knezu, navodi se hapšenje nekih »bećara koji zaludniče i pijanče po kafanama, pa su jedni kažnjeni batinama, a drugi su proterani iz Beograda«. U izveštaju iz 1838. godine spominju se i učestali neredi na tadašnjim »krompir balovima« održavanim u kafanama. To su bili balovi za »običnu raju« bez skupih djakonija.\nDa bi goste sprečio da izazivaju nerede, knez Miloš Obrenović uveo je porez za sve posetioce balova u iznosu od »deset groša za bolničku kasu i jedan cvancik za pandura«. Da se sa »četvoro očiju« pratio rad kafana, govori i preporuka iz decembra 1837. godine Miloša Obrenovića, tadašnjem šefu beogradske policije »da posebno motri na spletkaroše i besposlene koji se povlače u mehane i ružno govore o Praviteljstvu i prave »špionluke«. Sledeće godine usledila je i »Publikacija« o zabrani igranja karata, pijančenja i larmanja u mehanama i kafanama, igranja karata za novac, kao i da se u njima ne sme služiti piće pijanim gostima i držati ih otvorene posle za to određenog vremena.\nAli, ljubitelji lumperajki, lakih dama i ljute kapljice oduvek su bili »žilavi« i lako su »hvatali krivinu«. Uprkos naredbi koju je 1860. godine izdao tadašnji beogradski gradonačelnik Nikola Hristić - da se stanovništvo može zadržati u kafani do 23 sata, a da posle tog vremena niko na ulici ne sme biti bez fenjera - nereda je i posle odlaska Turaka bivalo sve više. Tadašnja policija poslala je i protestno pismo Jevremu Obrenoviću, komandantu varoši beogradske o mehanama »koje su na neurednim mestima i gde se kojekakva bezakonja čine«.\nRazlog što su te ugostiteljske ustanove, zadavale sve veću glavobolju predstavnicima reda i zakona, nalazio se i u činjenici da je Beograd za njih bio vrlo plodno tle. Naime, već 1858. godine u njemu je po popisu bila 271. kafana i mehana, statistika iz 1860. zabeležila je 307 ustanova ovog tipa, dok je sedam godina kasnije prebrojano u esnafu 139 kafedžija i 186 meandžija koji su pripadali utvrđenim kvartovima na Paliluli, Terazijama, Vračaru, Dorćolu, Sava-mali i Varoš kapiji.\nGodinu 1900. Beograd je dočekao sa 672 trgovca i mehandžija, što je bilo čak 15,8 odsto ukupnog broja socijalne populacije grada. Trinaest godina kasnije popisano je 212 ugostiteljskih objekata, kafana i hotela, da bi 1937. u Beogradu sa Zemunom radilo čak 23 hotela, 33 restorana, 433 gostionice, 427 kafana, 197 bifea, 412 narodnih kuhinja, 293 zdravljaka (u kojima se služilo mleko i jogurt) i 318 krčmi. Dr Golubović pronašao je i podatak da je krajem 19. i početkom 20. stoleća na prostoru današnjeg Trga Republike bilo 16 kafana, a rekorder je svakako bila Poenkareva ulica (sada Makedonska) koja se u to vreme sastojala od 40 kuća, od kojih je 17 bilo pod kafanskim krovom.\nA ko »zna svaku kafanu u gradu« i ume da »ubode dobar provod«, majstor je i da odabere lokal u kome se gurmanski jede. Pišući knjigu »Stare kafane Beograda« dr Vidoje Golubović otkrio je da je i u prohujalim danima, baš kao i danas, ponuda ovdašnjih kafanskih menija bila na svetskom nivou. Tridesetih godina prošlog veka rado se obedovalo u kafanama-restoranima »Kolarac«, »Srpska kruna«, »Dva jelena«, »Imperijal«... Ko je sa merakom »mastio brke« srpskim specijalitetima odlazio bi u kafane-restorane »Leskovčanin«, Ratnički dom« (danas u Domu vojske sa najvećom terasom u gradu), »Šiško«, »Trandafilović«, »Mladi Mavarin«, u kojima su ih zabavljale romske pevačice. Ljubitelji morskih specijaliteta i dalmatinskih vina nisu žalili para u kafani »Dva ribara« u ulici kraljice Natalije, a zbog rečnih specijaliteta išlo se u »Parobrodsku restoraciju« na savamalskom pristaništu gde su zalogaji »zalivani« srpskim vinima – sremskim, zatim crnim iz Župe, belim iz Smedereva, vermutom iz Sremskih Karlovaca. Kafanske meraklije častile su se i belim i crnim pivom, čuvenom šljivovicom koja se proslavila među francuskim vojnicima sa Solunskog fronta, a točila se i klekovača i kvalitetan brendi.\nDa bi se nabrojala imena svih nekadašnjih prestoničkih kafana, neophodno bi bilo imati jedan obimniji imenik. Jer svoje goste su imali »Zora«, »Esnaflija«, »Kod Arapina«, »Dva pobratima«, »Fišeklija«, »Sedam švaba«, »Bandist«... Pored čuvenih kafana u Skadarliji bile su poznate i »Kuća veselja«, »Biciklista«, »Ladovina«, »Sablja dimiskija«, »Nova skupština«, »Poslednji groš«, »Velika Srbija«. Da njihovim vlasnicima pored mnogobrojnih gostiju nije falilo ni kumovskog dara, pokazuju i imena poput »Pceto koje laje«, »Kod lepog izgleda«, »Daj dam«, »Kod Srpske nade«, »Burdelj«, »Radnička kooperativa«, »Ladno kupatilo«, »Kod Crnog psa«, »Zlatna slavina«, »Kod jeftinoće« i mnoge druge.\nCela ova priča ne bi ni imala smisla, da oduvek nije bilo večnih boema i poslednjih romantika kojima su kafane drugi, ali možda i najdraži dom. A za ovu kategoriju kvalifikovali su se pesnici i slikari, vajari i filozofi, uspeli i neuspeli pisci, talentovani i uspešni. Ali, među njima bilo je i nesretnih i neshvaćenih iz svih slojeva društva koji su u kafanskom raju nalazili jedinu nadu, utehu i spas iz života koji za njih to nije. U brojnoj boemskoj vojsci Beograda verno su svim srcem i dušom između ostalih služili i Đura Jakšić, Tin Ujević, Čiča Ilija Stanojević, Branislav Nušić, Raka Drainac, Branko Radičević, Todor Manojlović Toša, glumci Aleksa Bačvanski, Lazar Telečki, Sava Rajković...\nI kasnije, društvo za stolom pravili su im i kraljevi i prosjaci. Sve do danas, a i ubuduće, kafanska knjiga neprestano se piše i dopunjava dugim spiskom novih imena svojih poklonika. Jer kafanski ambijent, draž i dim su jedinstveni, neponovljivi i originalni izumi ljudske duše koja žedna, uvek treba svoj bunar želja. I pune čaše sa dubokim dnom za dobar cug naiskap. U zdravlje davnog juče, prohujalog danas i dalekog sutra.\nPrve gradske kafane u Evropi\nDa je Beograd pre svih drugih evropskih gradova, mogao da se pohvali svojom prvom kafanom, svedoče i podaci da su se kafane počele otvarati u Sarajevu tek 1592., u Londonu 1652. i dve godine kasnije u Marselju, Beč se »zakafančio« tek 1683., a Lajpcih 1694. godine. U 17. veku gotovo cela Evropa imala je kafane, a njihovom otvaranju doprineli su već tada organizovani međunarodni sajmovi. Fridrih Veliki bio je veliki protivnik kafana i strogo je zabranio njihovo otvaranje u Berlinu, ali mu to nije uspelo i 1779. godine već ih je veliki broj evidentiranih. Na početku svoje »kafanske karijere« 1790. godine, Pariz je udomio oko 900 kafana. U to vreme Zapad ih je tretirao kao mesta samo za privilegovane, da bi ubrzo one otvorile vrata i običnom življu. Najčuvenije kafane iz tog vremena bile su u Parizu »Procope«, u Veneciji »Menegazo«, u Rimu »Greco«, u Firenci »Mikelanđelo«. U vreme revolucije u Francuskoj, kafane su bile središta političke agitacije i propagande – u pariskom »Valois« sastajali su se rojalisti, bonapartisti su se locirali u »Lemblin«, a u Trstu je »Volti di cliozza« bio centar iredentističkih demonstracija do 1914. godine. Od kafana te vrste, vremenom se odvajaju pariske kafane musicos, u kojima se muziciralo (cafes-chantants) i u kojima su se mogla videti akrobatska intermeca, vodvilji, revije, baleti (cafes-concerts), a najveći procvat doživele su u vreme Napoleona III. Postepeno su te kafane pretvarane u današnji music-hol od kojih su najpoznatiji »Folies-bergere«, »Casino de Paris«, »Moulih rouge«.\nVerovali ili ne, Skadarlija je do 1825. godine bila poljana sa rupčagama kroz koju je tekao Bibijin potok. Naseljavali su ga Romi nakon 1830. godine kada je pročitan hatišerif, zato što nisu imali drugi slobodan prostor. Desetak godina kasnije to je bilo naselje sa mnogo straćara i vijugavim sokacima, a prostiralo se od Stambol do Vidin-kapije i bilo poznato kao Cigan-mala ili »Cigansko sokače«. Ova gradska četvrt dobila je naziv po Skadarskoj ulici koja je uneta u registar ulica 1872. godine, kada je izvršena i prva numeracija njenih kuća. Prostor sadašnje Skadarlije pruža se duž Dorćola i Palilule, pa su se beogradski boemi nosili mišlju da u njemu osnuju »boemsku republiku«.\nBeograd je uvek privlačio brojne domaće i inostrane putnike za koje je još 1521. osnovan prvi karavan-saraj velikog vezira Piri Mehmed-paše. Turski spisi iz 17. veka spominju pet, šest karavan-saraja koji su bili samo privremeni smeštaj za goste, jer su podizani na glavnim putevima bez naročitog komfora. Ostali su upamćeni i karavan-saraj Mehmed paše Jahjapašića koji mu je namenio dobrotvornu svrhu za potrebe sirotinjske kuhinje i besplatnog prenoćišta, a postojali su i karavan-saraji Tujgun-paše u Donjem gradu, zatim sultana Sulejmana, dok je najveće beogradsko zdanje od 1572.-76. godine bio karavan-saraj Mehmed paše Sokolovića sa 160 prostorija. Pored karavan-saraja koji su imali i »bećarske odaje« za stanovanje neoženjenih zanatlija, udobniji smeštaj pružali su hanovi za duži boravak putnika namernika. U glavnom gradu svoje adrese u 18. stoleću imali su Maldovan-, Čukur-, Pirinč-, Čizma-, Jeni-, Ibrahim-Bašin- i Ćuprilića-han, a za vreme Miloša Obrenovića radili su i hrišćanski Krstićev i Topal-Naskov han. Pod beogradskom kapom bilo je mesta i za ljude »plitkog džepa« koji su se hranili u narodnim kuhinjama tzv. aščinicama. One su na jelovniku imale narodna jela poput papazjanije, čorbast pasulj sa suvim svinjskim rebrima, klot gulaš, svinjski i pileći pilav i proslavljenu »čorbu čok, mesa jok!«, ili kako su je još zvali aščijska čorba sa malo mesa. U mahalama su u aščinicama pravljena i bela peciva mahom veštim rukama Makedonaca. Oni su posebnim ritualom bojili atmosferu grada uzvikujući na ulicama: »Vrući, tazi, lepinji, simiti, penjerlije, mekani!!!« ili »Ćaji, ćaji, ajde ćaji vrući, majstor će me tući i za uši vući, majstorica još gore, ne da leba ni kore!!!«


Kopaonik leti - Odmor u prirodi\nPočetna / Planine, brda i ravnice / Kopaonik leti\nKopaonk, planina, priroda\nIn Planine, brda i ravnice, Uspomene\nKopaonik leti2017-08-072020-01-24http://odmoruprirodi.rs/wp-content/uploads/2017/03/logo.pngOdmor u prirodihttp://odmoruprirodi.rs/wp-content/uploads/2017/04/mujen5.jpg200px200px\nKada se kaže Kopaonik, čovek uvek ima u glavi zimu, sneg i zimske sportove. Ali, ovoga puta to nije slučaj. Supruga i ja smo uspeli da dobijemo produženi vikend na poslu i želeli smo da ga iskoristimo što bolje, daleko od gradske vreve. Promena mesta boravka bi prijala i našem sedmogodišnjem Nikoli, pogotovu što mu se završila prva školska godina. Verujem da je to za njega bilo veoma stresno iskustvo, sve te informacije, za malu glavicu. Sa druge strane, zbog silnih obaveza nismo mogli da izdvojimo desetak dana za odlazak na more. Jedina alternativa je bio odlazak negde na par dana, po mogućstvu sa što više zelenila.\nSrđan, naš porodični prijatelj, preporučio nam je Kopaonik, kao mesto koje je pogodno za mali letnji izlet i za kratkoročno punjenje baterija. Moram da priznam da sam bio skeptičan po pitanju toga. Letovanje na planini, pa ko to još radi? Srđan nas je uputio na sajt hotela po imenu Muj En Lux Apartments Kopaonik. Tu smo naišli na široku ponudu različitih programa, predviđenih za leto. Odabrali smo ono što nam je najviše odgovaralo, po pitanju vremena i cena: Porodični planinski odmor u trajanju od tri dana. Avantura je mogla da počne.\nUspeli smo da rezervišemo jedan od studio apartmana koji je, kako su nam rekli, savršen za našu malu tročlanu porodicu. Naš boravak na Kopaoniku se uklapao u vreme koje smo mogli da priuštimo sebi za odmor. Boravićemo na planini tri dana, sa dva noćenja, baš onako kako smo i predvideli. Putovanje do Kopaonika je bilo udobno, ni nalik probijanju kroz smetove na kakve smo navikli u zimskom periodu na ovoj deonici puta.\nU petak, već oko 10h, bili smo ispred luksuzno izgrađenog hotela Muj En Lux Apartments Kopaonik. Tada sam shvatio da je ovo bilo pametno utrošeno vreme i novac, a da smo mi imali zaista sreće što smo uspeli da rezervišemo apartman na vreme. Kao da su svi odlučili da dođu baš tog vikenda na planinu. Sve je vrvelo od automobila i ljudi. Ipak, činilo se da osoblje hotela sa tim nije imalo problema, navikli su bili na tako nešto.\nNikola je bio nervozan i jedva je čekao da krene u istraživanje, a moja supruga Jelena je samo želela mesto gde će da se osveži od vrućine koja je bila nesnosna u automobilu.\nNa recepciji nas je dočekalo lice čoveka koji nije bio iz naših krajeva. Srpski mu je bio malo neobičan. Kasnije sam saznao da je rodom iz Maroka, ali da je zavoleo našu prirodu, naše planinske predele i da je ostao ovde.\nSam hotel je bio neverovatan, sve sam kamen i kristal, kao i mnoštvo orijentalnih detalja.\nApatman koji nam je dodeljen bio je baš pogodan za našu malu porodicu. Vrlo brzo smo shvatili da beg od gradskog života neće biti baš pravi beg u potpunosti, ukoliko mi tako ne odlučimo. Naime, apartman je posedovao televiziju i internet, što je moja Jelena iskoristila skoro momentalno da se oglasi preko društvenih mreža i naglasi da smo sada na odmoru. Nakon što smo se smestili u naš apartman, odlučili smo da istražimo hotel i prirodu oko njega i da uživamo u celom programu koji je bio predviđen našim boravkom ovde. Zelenilo koje je okruživalo apartmane, mir i tišina koji su bili skoro opipljivi na svakom koraku, idealno su se upotpunjavali sa enterijerima samih apartmana.\nOdmah smo se razdvojili. Nikola i ja smo otišli da istražujemo, a Jelena je kao i svaka žena koja drži do sebe, otišla da uživa u čarima Wellness & Spa centra. Kasnije za večerom mi je podrobno opisivala u čemu je sve uživala, a bila je posebno oduševljena samim centrom koji je bio izgrađen u orijentalnom stilu i uređen tako da se dobije potpuno opuštanje tela i uma.\nZa to vreme, Nikola i ja smo uživali na letnjoj plaži.\nNas prvi obrok u hotelu je bio zaista nešto neponovljivo. U razgovoru sa prijatnim ljudima koji rade u hotelu, saznao sam da su sva jela pažljivo odabrana i da njihov izbor zavisi od godišnjeg doba u kome posećujete hotel. Ipak, sva jela su zadržala prepoznatljive kulinarske ukuse, tako da je bilo pravo uživanje jesti u ovom hotelu.\nPrvo jutro koje smo dočekali u aparmanu zaista je bilo za pamćenje. Ništa lepše od jutarnje kafe na terasi apartmana sa pogledom na guste šume i omamljujući sveži Kopaonički vazduh. Osećaj koji treba više doživeti, jer ga je nemoguće opisati. Nakon toga čekao je nas je obilan kvalitetan doručak, zamišljen kao švedski sto. Neverovatno je kako čovek ogladni kada je na čistom vazduhu i kada uživa u prirodi.\nDrugog dana boravka u hotelu, odlučio sam se i ja za Wellness & Spa centar. Bila mi je potrebna masaža, jer sam zbog stalnog boravka uz komjuter na poslu imao neretko probleme sa leđima. Moram li da napomenem da sam bio skoro preporođen. Čoveče, kakvo iskustvo!\nBilo nam je svima žao kada smo morali da krenemo sa Kopaonika trećeg dana. Nikola se bio tako vezao za konje u školi jahanja, da smo ga jedva odvojili od njih. Ali, ipak, bilo je ovo jedno lepo iskustvo koje nikada nećemo da zaboravimo. Sada znamo da nam je za dobar provod i opuštanje potrebno samo par dana i nekoliko kilometara da bi smo se osećali kao na vrhu sveta.\nKop je za mene extra u svakom pogledu i leti a posebno u zimskom periodu.\nVodite računa o pravilima ponašanja u nacionalnom parku, koja su istaknuta na ulazu. Nije dozvoljeno samovoljno kampovanje i loženje varte na mestima gde to nije predviđeno! Mi umalo nismo se ogrešili o pravila 🙁\nDa li je neko od prisutnih bio u Kragujevačkom odmaralistu na Kopaoniku? A ko jeste molim za Vasa iskustva,utiske.\nPozdrav , preporucite neke restorane,konobe, krcme gde se dobro jede, a da nije preskupo\nZa mene i moji prijatelji jedina negativna stvar je parking, tu se nezna ko pije a ko placa, Ono je sramota, platis jedan put za parking 7 dana, dan kad napustis kola su ti skoro zatrpana snegon, da nemozes da izadzes , pitas ako mogu da ti pomugnu, on ti kase cijenu Prvo , sramota,\nZadnjih desetak godina dolazim na dnevene izlete sa decom.Deca uzivaju u sankanju.Ja nisam skijas,niti sam imao zelju da naucim da skijam.\nZao mi je sto nema staze za sankanje sa nekom zicarom ili pokretnom trakom,da bi se deca maksimalno opustila.\nVeliki broj ljudi dolazi porodicno na Kopaonik na jednodnevne izlete,pa bi bilo dobro da postoji opremljena staza za sankanje.\nPotpuno se slazem da je parking najveci problem. Pored parkinga treba bolje edukovati ljude koji „rade“ na zicarama, mislim da oni ne znaju sta je njihov posao. U redu ceka 150 ljudi, a na klupu od 6 mesta sedne troje ili dvoje skijasa. Mislim da bi uz njihov mali trud mogla da se izbegne guzva i cekanje u redu.


Barencovo more - Sputnjik Srbija\n10:56 23 Oktobar 2020\nMiG-31 presreo norveški avion u Barencovom moru\nLovac MiG-31 iz sastava dežurnih snaga Protivvazdušne odbrane Severne flote Rusije poleteo je u utorak, jer je u neutralnim vodama uočen avion koji je leteo duž ruske granice s isključenim transponderom, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije.\nRaketna krstarica „Maršal Ustinov“ uplovila u Barencovo more\nRaketna krstarica „Maršal Ustinov“ uplovila je u Barencovo more radi vojnih vežbi PVO i protivpodmorničke odbrane, saopštio je novinarima načelnik pres-službe Severne flote Vadim Serga.\nSeverna flota završila vežbu u Barencovom moru\nRuska Severna flota završila je pomorske vežbe u Barencovom moru u kojoj su demonstrirane borbe protiv ratnih brodova i podmornica torpedima i podvodnim bombama, saopštilo je Ministarstvo odbrane Ruske Federacije.


Početna > Narodni poslanik Igor Ostojić Ministarstvu prosvjete i kulture\nNarodni poslanik Igor Ostojić, Klub poslanika SDS-SRS RS postavio je na Desetoj sjednici održanoj 2. marta 2016. godine\n-VLADA REPUBLIKE SRPSKE\nVlada Republike Srpske usvojila je idejno rješenje arhitetke iz Beograda, Slobodana Maldinija, koje uopšte nije bilo prijavljeno na međunarodnom konkursu raspisanom 25. jula 2015. godine. Prema saznanjima i dokumentaciji koju posjedujemo, Maldini je kao svoje idejno rješenje predstavio najbolje segmente iz dva nagrađena rada, bez uključivanja autora ta dva nagrađena rada u ovaj proces i predstavio to idejno rješenje kao svoj projekat. Napominjemo da je Maldini bio i član Komisije za odabir najboljeg idejnog rješenja, što ga dovodi u sukob intresa. Ovdje je direktno prekršen Zakon o javnim nabavkama, propisi iz oblasti zaštite autorskih prava, i drugi zakoni koji uređuju ovu oblast. Postavljamo pitanje:\nZbog čega povodom ovog svi ćute?\nNarodni poslanik Igor Ostojić, Klub poslanika SDS-SRS RS postavio je na Desetoj sjednici održanoj 2. marta 2016. godine, sljedeće poslaničko pitanje:\n„Vlada Republike Srpske usvojila je idejno rješenje arhitekte iz Beograda Slobodana Maldinija, koje uopšte nije bilo prijavljeno na međunarodnom konkursu raspisanom 25. jula 2015. godine. Prema saznanjima i dokumentaciji koju posjedujemo, Maldini je kao svoje idejno rješenje predstavio najbolje segmente iz dva nagrađena rada, bez uključivanja autora ta dva nagrađena rada u ovaj proces i predstavio to idejno rješenje kao svoj projekat. Napominjemo da je Maldini bio i član Komisije za odabir najboljeg idejnog rješenja, što ga dovodi u sukob interesa. Ovdje je direktno prekršen Zakon o javnim nabavkama, propisi iz oblasti zaštite autorskih prava, i drugi zakoni koji uređuju ovu oblast. Postavljamo pitanje:\nVlada Republike Srpske je na 57. sjednici održanoj 21.01.2016. godine razmatrala Informaciju o provedenoj proceduri javne nabavke Konkursa za „Izradu idejnog urbanističko-arhitektonskog rješenja Memorijalnog centra u Spomen-području Donja Gradina“ i donijela Zaključak broj:04.2-012-SL/16 od 29.01.2016. godine, kojim je usvojila navedenu Informaciju, da se upoznala sa prezentacijom idejnog urbanističko-arhitektonskog rješenja Memorijalnog centra u Spomen području Donja Gradina (na sjednici je izvršena prezentacija drugonagrađenog, tećenagrađenog nenagrađaenih radova i dorađenog rada) i obavezala da će istu proslijediti Narodnoj skupštini na razmatranje.\nUgovorni organ je imao obavezu, po Izvještaju –Odluci konkursne komisije –žirija, da izvrši kompilaciju pozitivno ocijenjenih i prihvaćenih elemenata iz dva nagrađena rada.\nUgovorom o djelu angažovan je na osnovu Zakona o obligacionim odnosima prof. dr Slobodan Maldini, dipl.inž.arh. - arhitekta memorijalista, iz Novog Beograda da izradi idejno arhitektonsko rješenje Memorijalnog centra Donja Gradina koje je zasnovano na kvalitetnim elementima koje sadrže: drugonagrađeni i trećenagrađeni rad na Konkursu za izradu urbanističko-arhitektonskog rješenja Memorijalnog centra Donja Gradina.\nU Odluci o izboru idejnih rješenja, zapisniku i izvještaju Konkursne komisije-žirija navedeno je da rad pod šifrom „77310“ ima brojne i očigledne nedostatke i da isti treba uskladiti sa standardima, normama i zakonskim zahtjevima za projektovanje ove vrste arhitektonskih objekata. Takođe je navedeno da je potrebno pročistiti prostor, estetizovati fasadu sa svođenjem na manji broj prirodnih materijala i gabarite objekta uskladiti sa okruženjem, da manifestacioni plato treba proširiti i prilagoditi realnim potrebama, tri vjerska objekta preprojektovati u skladu sa zahtjevima vjerskih konfesija i potrebama posjetilaca, itd.\nNije se moglo pretpostaviti da nijedno od ponuđenih idejnih rješenja neće zadovoljiti u potpunosti, te da se neće nijednom od pristiglih radova dodijeliti prva nagrada.\nZakonom o javnim nabavkama, kao ni tenderskom dokumentacijom nije propisana obaveza ugovornog organa da angažuje ni drugonagrađenog ni trećenagrađenog da izvrši doradu idejnog rješenja, posebno kako ne bi favorizovala nijednog od učesnika konkursa, (čime bi bio prekršen Zakon o javnim nabavkama BiH), s obzirom da je sledeća faza pregovarački postupak za izradu Glavnog projekta Memorijalnog centra u Spomen - području Donja Gradina, koji će biti ponuđen drugonagrađenom i trećenagrađenom.\nČlanom 34. Zakona o javnim nabavkama propisano je da Konkursna komisija sprovodi postupak, da je obavezna da o radu na svojim sastancima vodi zapisnike, koje potpisuju svi prisutni članovi i koji su sastavni dio njenog konačnog izvještaja o postupku i da odluku o izboru jednog ili više najpovoljnijih rješenja konkursna komisija donosi u izvještaju o postupku koji takođe potpisuju svi njeni članovi koju komisija po okončanju postupka dostavlja ugovornom organu na dalje postupanje.\nSledeća faza ugovornog organa je provođenje pregovaračkog postupka za izradu Glavnog projekta Memorijalnog centra u Spomen-području Donja Gradina, u skladu sa Tenderskom dokumentacijom i članom 23. stav 1. tačka a. Zakona o javnim nabavkama.\nPregovarački postupak će se provesti sa dobitnikom druge i treće nagrade.\nNapominjemo da dorađeno idejno rješenje – projektni zadatak Slobodana Maldinija košta 3.500.000,00 KM, drugonagrađenog 14.192.172,00 KM, a trećenagrađenog 16.932.240,00 KM.\nIzrada Glavnog projekta obračunava se procentualno u skladu sa vrijednošću investicije, što znači da bi i izrada Glavnog projekta bila skuplja tri do četiri puta za Republiku Srpsku.\nDorađeno idejno rješenje svedeno je na racionalnu i razumnu mjeru ne zloupotebljavajući značaj i važnost Memorijalnog centra, i vodeći računa o najefikasnijem korišćenju javnih sredstava, u vezi sa predmetom nabavke i njegovom svrhom, u skladu sa članom 3. stav 1. Zakona o javnim nabavkama.\nTačkom 7.1. tenderske dokumentacije propisano je da nagrađeni radovi isplatom nagrada postaju vlasništvo raspisivača konkursa koji ih može koristiti u cjelosti ili pojedinostima.\nNisu povrijeđena autorska prava niti je raspisivač konkursa trebao tražiti saglasnost da se radi kompilacija drugonagrađenog i trećenagrađenog rada.\nPo prijemu, te detaljnoj i iscrpnoj analizi svih pristiglih radova, konkursna komisija – žiri donijela je Odluku o izboru idejnih rješenja kao i nagradama, nakon čega je završila sa svojim radom. Ugovorni organ je ispoštovao zakonsku proceduru žalbenog roka, i nakon toga, u skladu sa propisima, izvršio sve obaveze prema nagrađenima i članovima komisije.\nNa osnovu izloženog smatramo da ne postoji sukob interesa.\nUgovor o javnoj nabavci nije zaključen i isti će biti zaključen tek nakon prezentacije svih idejnih rješenja u Narodnoj skupštini i provedenog pregovaračkog postupka, sa dobitnicima druge i treće nagrade.


Lik poginule Irene ukazao se na mestu gde je stradala: Pogledajte fotografiju koju je zabeležila policija (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n13.01.2018. • 13:07 Dušan Marić\nKada su pre nekoliko dana iz Višeg državnog tužilaštva u Podgorici dobili izveštaj sa rezultatima novog veštačenja o okolnostima ove velike tragedije bili su šokirani. Na jednoj fotografiji koju je neposredno nakon udesa snimila crnogorska policija vidi se misteriozni lik ženske osobe.\nLik devojke na mestu gde je poginula Irena Zlatković\nIrena Zlatković saobraćajna nesreća Crna Gora


Željko Kopić i igrači Hajduka su podržali akciju darivanja krvi... | 24sata\nAutor: Tomislav Gabelić Utorak, 28.08.2018. u 09:35\nU prethodnih šest izdanja već smo preskočili brojku od 200 darovanih doza krvi, a s obzirom na najave i opsežnost akcije, koja svake godine broji sve više sudionika, računamo na novi rekord i ove sezone. Nadamo se da ćete nam u tome pomoći, na čemu Vam unaprijed zahvaljujemo.\nTim riječima počinje akcija darivanja krvi koju svake godine organizira grupa splitskih sportskih novinara 4N, u suradnji s HNK Hajduk i Crvenim križem. Kao i svake godine, tako se i ove tijekom ljeta moglo čuti apele iz bolnice za dodatnim dozama krvi.\nDolazak su potvrdili brojni sportaši, sportske legende i djelatnici, čelnici i igrači Hajduka na čelu s Kopićem, Caktašem, Palaversom i Juranovićem...\nDoći će i splitski olimpijci, koji će aktivno podržati akciju. Za sve davatelje osigurani su obroci i piće te posebni darovi za najmlađe darivatelje i one koji krv daruju prvi put, dok će najsretniji darivatelj otići kući s originalnim dresom Hajduka.\nU srpnju ove godine iz KBC-a Split poslali su apel zbog nestašica krvi krvnih grupa A i O. Odazvalo se 150 građana, od kojih je samo sto moglo dati krv.\nIz bolnice su im zahvalili, no istaknuli su kako im je potrebno još 450 doza krvi kako bi bolnica mogla normalno funkcionirati jersu zalihe na kritičnoj razini.\nkakogod Utorak, 28.08.2018. u 13:30\nJa na razumijem ovaj portal. Jel clickbait ili šta? Na članku o dobrovoljnom darivanju krvi u kojem je Hajduk samo jedan od tri organizatora, a njegovi igrači ni 15% donatora dopuštate ovakve gnjusne, jadne, bolesne komentare... Je li vas imalo sram, redakcijo?\ndanko1471991 Utorak, 28.08.2018. u 10:50\nTrebali ste u Zagreb otići dati krv da dobijete vaučere za Dinamovu tekmu večeras protiv Young Boysa...\nkomentator__Luka Utorak, 28.08.2018. u 10:09\nmisle si......."bolje da darujemo krv nego da nam navijači proliju krv" :)


Djordjević: Ženama koje su žrtve nasilja najteže da se ekonomski osamostale (VIDEO)\nBeta 7. decembra 2018. 17:10\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević izjavio je danas da je ženama koje su žrtve nasilja najteže da se ekonomski osamostale, te da ministarstvo kojim upravlja radi na Zakonu o socijalnom preduzetništvu kako bi taj problem bio rešen.\nDjordjević je u poseti Sigurnoj kući u Pančevu u okviru svetske kampanje „16 dana aktivizma protv rodno zasnovanog nasilja“ kazao da je nasilje nad ženama i decom problem cele zajednice i apelovao da se svi nadležni organi, pojedinci i društvo uključe u njegovo rešavanje.\n„Verujem da ćemo kao država moći da se izborimo sa tim i da pružimo šansu ovim ženama da započnu jedan nov život bez nasilja, da deca normalno odrastaju i da izgradimo društvo u kome će Sigurne kuće biti prazne“, rekao je Djordjević, a navodi se u saopštenju.\nOn je kazao da će pokušati da više radi na saradnji centara za socijalni rad i Nacionalne službe za zapošljavanje, kako bi žene uspele da se lakše zaposle.\nDržavni sekretar zadužena za antidiskriminacionu politiku i unapredjenje rodne ravnopravnosti Stana Božović kazala je da se Ministarstvo i Vlada Republike Srbije snažno bore protiv nasilja.\nŽrtvu je prvo potrebno zaštiti i zbrinuti u sigurnoj sredini, pružiti sve elemente zaštite njoj i njenoj deci, a odmah zatim osnažiti je, naći joj posao preko institucija ukoliko je nezaposlena ili obezbediti dokvalifikaciju, s obzirom na to da su žrtve uglavnom žene sa niskim obrazovnim profilima i bez posla“, rekla je Božović.\nRukovodilac Prihvatilišta za žene i decu žrtve porodičnog nasilja u Pančevu Jasna Vujičić kazala je za šest godina postojanja Sigurne kuće u tom gradu u njoj utočište našlo više od 500 žena i dece.


Ko kupuje Bosna Sema institucije? – Ekran\nHome / VIJESTI / BOSNA I HERCEGOVINA / Ko kupuje Bosna Sema institucije?\nEkran Novembar 11, 2016\tBOSNA I HERCEGOVINA, VIJESTI Leave a comment 552 Views\nBH mediji su ovih dana gromoglasno najavili i objavili da Bosna Sema institucije kupuje izvjesna američka tvrtka pod nazivom US Global Invest LLC. Prema informacijama do kojih je Ekran došao, skoro sve je završeno da škole i Burch univerzitet koji su pod kontrolom Bosna Sema budu uknjižene kao vlasništvo američke tvrtke. Naravno, postavlja se pitanje zašto jedna američka kompanija ima interes za kupovinu škola u Bosni i Hercegovini?\nInformacije do kojih smo došli govore o tome da iza US Global Invest LLC stoji Fettullah Gülen, odnosno da se radi o njegovoj firmi u americi koja sada uskače da spasi infrastrukturu koja je ovdje već uspostavljena i koju treba nastaviti držati pod kontrolom.\nTako će, prema našim informacijama, biti zadržana i kompletna para-obavještajna struktura koja je stvorena u i oko Bosna Sema organizacije. Informacije do kojih smo došli, isto tako, govore da će novi rektor Univerziteta Burch biti Damir Marjanović. Marjanović je, inače, poznat kao ministar koji je uveo kao ravnopravan drugi strani jezik turski jezik, koji se danas predaje u svim školama Kantona Sarajevo i koji je upravo zahvaljujući podršci Bosna Sema organizacije potisnuo izučavanje njemačkog jezika kao predmeta u osnovnom obrazovanju. Za Damira Marjanovića se vezuje i nelegalno uspostavljanje Rektorata UNSA, odnosno omogućavanje Muharemu Avdispahiću da zaposjedne čelnu poziciju ove institucije, donošenje neprovodivog Zakona o visokom obrazovanju, minimaliziranje istraživačkog rada i ne pružanje pomoći internacionalizaciji obrazovanja u Sarajevu, podržavanje poluilegalnih studentskih organizacija i druge aktivnosti koje su u konačnom dovele do haosa u obrazovanju.\nTako će institucije, a prije svega škole Bosna Sema organizacije, prema našim informacijama, i dalje ostati pod kontrolom onih koji su njima i do sada upravljali. Time će se steči uslovi za povlačenje Bosna Sema organizacije i nastavljanje ostvarivanja ciljeva koje su do sada ostvarivali, ali na jedan drugi i prikriveniji način. Na žalost, Vlada KS ništa ne ćini da se skine veo misterije sa rada ovih škola i univerziteta i da se konačno pokaže šta je zaista cilj njihovog osnivanja. Ukoliko se ima u vidu i ozbiljan broj univerzitetskih profesora i javnih djelatnika koji su u službi Bosna Sema, mora se postaviti pitanje u čijoj službi je Vlada KS?\nPrevious Besramno ubleharenje Ismira Juska\nNext Hapšenja u Sarajevu


Čestitka za Dan državnosti: Učenici dopunskih škola srpskog jezika iz 7 zemalja pevaju himnu "Bože pravde" (VIDEO) - Naši u svetu\nČestitka za Dan državnosti: Učenici dopunskih škola srpskog jezika iz 7 zemalja pevaju himnu “Bože pravde” (VIDEO)\nObjavljeno 15/02/21 u 09:00\nFoto: Youtube printscreen Dopunska nastava na srpskom jeziku u inostranstvu\nUčenici Dopunskih škola srpskog jezika iz 7 zemalja su na ovaj način pokazali da imaju jaku vezu sa zemljom svog porekla.\nPrilikom proslave školske slave Svetog Save, uz pomoć učenika i roditelja je realizovana ideja da virtuelni hor Srpske škole „Vuk“, u Tesaliji u Grčkoj otpeva Svetosavsku himnu, što je naišlo na sjajnu reakciju svih, kako učenika i roditelja, tako i članova srpske zajednice u Tesaliji, ali i srpske dijaspore uopšte. Baš zbog toga je nastavnica u Srpskoj školi u Volosu i Larisi, gospođa Ljubica Pokrajac došla na još jednu ideju, piše Telegraf.rs.\n– Došla sam na ideju da proširim krug učesnika na naše drugare iz ostalih Dopunskih škola u inostranstvu. Predložila sam koordinatorki da povodom Dana državnosti Republike Srbije otpevamo zajedno himnu „Bože pravde“ i tako na prikladan i trenutno jedini način obeležimo ovaj značajan praznik – izjavila je za Telegraf Ljubica Pokrajac.\nNjenu inicijativu je sa zadovoljstvom podržala gospođa Biljana Bukinac, samostalni savetnik u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, koja je od septembra 2018. godine raspoređena na poslovima koordinacije obrazovno-vaspitnog rada u inostranstvu, sa sedištem u Frankfurtu na Majni.\nBiljana je za Telegraf objasnila da obrazovno-vaspitni rad u inostranstvu organizuje pomenuto ministarstvo, uz podršku diplomatsko-konzularnih predstavništava. Ona je, konkretno, kao koordinator zadužena za 8 država – SR Nemačku, Grčku, Švajcarsku, Veliku Britaniju, Dansku, Norvešku, Belgiju i Južnoafričku Republiku. U tim zemljama koordiniše rad 36 nastavnika, koliko ih u svim pomenutim državama ostvaruje nastavu na srpskom jeziku.\n– Ostvarivanje obrazovno-vaspitnog rada u inostranstvu podrazumeva nastavu na srpskom jeziku i slobodne, odnosno vannastavne aktivnosti. Kako su naši učenici trenutno uskraćeni za učešće u vannastavnim aktivnostima, to je ideja o virtuelnom horu, u kome će učestvovati učenici iz zemalja za koje sam kao koordinator zadužena, prihvaćena. Moram da priznam da su sve koleginice i kolege oduševljeno prihvatile ovu ideju i pozdravile zajednički poduhvat – izjavila je Biljana.\nViše od 200 mališana iz sveta peva srpsku himnu\nOsim učenika iz Grčke i Nemačke, i to pokrajina Hesen, Berlin, Hamburg, Bavarska i Bremen, u ovom neverovatnom poduhvatu su učestvovali i učenici Dopisnih škola na srpskom jeziku iz Belgije, Danske, Norveške, Švajcarske, Belgije i Južnoafričke Republike.\nNjih ukupno 230 iz 7 zemalja.\n– Zahvaljujući trudu učenika i nastavnika, ali i roditelja, a pre svega koleginice Ljubice Pokrajac, ujedinila su se deca od severa do juga Evrope, pa i do Južne Afrike. Zahvaljujući savremenim tehnologijama ostvarili su zajednički nastup, a da se nikada nisu videli – objasnila je Biljana.\nUkupno 230 mališana su svim srcem otpevali srpsku himnu iz svojih domova u Grčkoj, Nemačkoj, Švajcarskoj, Belgiji, Norveškoj, Danskoj i Južnoafričkoj Republici i tako pokazali mnogima da su uspeli da održe jaku vezu sa zemljom porekla i iskažu joj poštovanje, makar na taj način.\n– Kao i u svakom poslu, bilo je potrebno dosta vremena, truda i strpljenja da bi se ova ideja bila sprovedena u delo. Međutim, svi sati provedeni u preslušavanju pristiglih snimaka i njihovoj tehničkoj obradi, kao i u prepisci sa kolegama, koji su takođe uložili veliki napor u njihovom prikupljanju i prosleđivanju, krunisani su veličanstvenim video-nastupom naše dece. Sada je na publici da oceni njihov rad, a od mene kao nastavnice, svi imaju čistu peticu – iskrena je Ljubica.\nBože pravdeDan državnostiHimnaSretenje\nZa putnike sa “crvene liste” koji od danas stižu u Veliku Britaniju KARANTIN 14 dana


Rovčanin kaže da je Кonatar reagovao na kako je naveo veličanstveni skup u Pljevljima i na njegovo obraćanje zato što zna da nema tog političkog univerzuma u kome bi on na slobodnim izborima više ikada dobio povjerenje građana za odbornika, a kamoli poslanika\n13307 pregleda\t53 reakcija\t53 komentar(a)\nFunkcioner Demokrata i direktor Elektroprivrede Crne Gore Nikola Rovčanin reagovao je na izjavu poslanika URE Miloša Konatara, koji ga je optužio da je sinoć na protestu u Pljevljima organizovanim zbog najave formiranja manjinske Vlade, branio svoju fotelju i privilegije koje ima a ne izbornu volju građana.\nRovčanin je pozvao Konatara da ako smije svi slobodno “idu na konkurs kod građana” i provjeri svoju vrijednost ali i “vrijednost cjelokupne ekipe URA, odnosno ono što je ostalo od nje”.\n“Miloše, hajdemo svi na slobodan konkurs kod građana Crne Gore. Da li smiješ? Ili hoćeš da čuvaš poslaničku funkciju izdajom i ne samo to, nego hoćeš i da vršiš vlast na takav nečastan način! Neka procjene i mene i tebe i sve nas. Da li smiješ?”, naveo je Rovčanin u reagovanju.\nRovčanin kaže da Кonatar reagovao na kako je naveo veličanstveni skup u Pljevljima i na njegovo obraćanje zato što zna da nema tog političkog univerzuma u kome bi on na slobodnim izborima više ikada dobio povjerenje građana za odbornika, a kamoli poslanika.\n“ Zato što zna da je novo rukovodstvo EPCG više rezultata postiglo za ovih 9 mjeseci, nego svi funkcioneri URA na pozicijama i po dubini i širini, ali i sve prethodne garniture zajedno. O tome govore konkretne brojke. Zato što zna da više nikada ne može proći niti on niti njegov lider ulicama Pljevlja, a da ne bude propraćem zvižducima niti pogledati u oči one od kojih je u septembru 2020. kada je prošao istim ulicama dobio aplauz. Miloše,opet ponavljam, evo ti ponude, ajmo svi na slobodan konkurs kod građana pa da vidimo tvoju vrijednost i cjelokupne ekipe URA, ono što je ostalo od nje. Neka procjene i mene i tebe i sve nas”, Da li smiješ”, napisao je Rovčanin u reagovanju.\nNikola RovčaninElektropriveda Crne GoreDemokratska Crna GoraPljevlja\n20.05. 12:32 h\t49386\n20.05. 06:15 h\t44566\n20.05. 11:15 h\t37782\n20.05. 16:38 h\t33987\n20.05. 06:30 h\t31499


nož | Strana 13 | Kurir\n13:45h UŽIVO, VIDEO SRBIJA - NOVI ZELAND (16:14), Stefan Jović nezaustavljiv! Orlovi sa tri visoka igrača na parketu\n(FOTO) KRVAVI MASAKR U KINI: Kasapio učenike po dvorištu da bi se osvetio školi, ubio sedmoro\nSEVNUO NOŽ U ZEMUNU: Uboden na uglu Dobanovačkog puta i Ugrinovačke\nHTEO DA ZAPALI ŠKOLU\nPOSVAĐALA SE S MUŽEM, PA MU ZABOLA NOŽ U SRCE: Detalji jezivog ubistva u Sarajevu!\nUNUKA PUSTILI IZ ZATVORA KOD DEDE KOGA JE IZBO NOŽEM: Napadač i žrtva sad zajedno u kući, porodica brine da se napad ne ponovi 4\t35\nPOTEGAO NOŽ, PA KRENUO NA KOLEGU: Tuča taksista na Terazijama u centru Beograda\nNAPAD NOŽEM U KLADIONICI U KRUŠEVCU: Mladić izboden posle svađe! LEKARI SE BORE ZA NJEGOV ŽIVOT 9\t11\nTALAS NASILJA SE NASTAVLJA\nZA 90 MINUTA 6 NAPADA: Još dva tinejdžera se izbola noževima u Londonu\nna uglu Uzun Mirkove i Kralja Petra\nDETALJI NOĆAŠNJEG KRVAVOG PIRA U BEOGRADSKOM HOSTELU: Rus izboden nožem, bori se za život, policija traga za napadačima 1\t22\nSEVNUO NOŽ U CENTRU BEOGRADA: Muškarac (32) noćas uboden u grudi na uglu Uzun Mirkove i Kralja Petra\n(UZNEMIRUJUĆI VIDEO) OVAJ MANIJAK JOŠ JE NA SLOBODI: Vraćala se kući, onda joj je pritrčao mladić i sevnuo je nož! 4\t5\nKRVAVA SVAĐA U ĆUPRIJI: Unuk nožem izbo dedu 1\nUŽAS NA NOVOM BEOGRADU: Žena pronađena mrtva u svom kupatilu 22\t192\nSAMO 2 GODINE USLOVNOG ZATVORA ZA OCA IZ PAKLA: Albanac s Kosova nožem izbo ćerku zbog veze sa Srbinom 2\t11\n(FOTO) GLUMAC IZBODEN USRED HOLIVUDA: 3 nasilnika napala Korija, završio u bolnici, a razlog je JEZIV! 1\n(VIDEO) PLAVUŠA NOŽEM OTVARA ŠAMPANJAC!? Već možete da pretpostavite da se nije dobro završilo!\nPolicija u akciji potrage\nTUŽILAŠTVO SE OGLASILO NAKON STRAVIČNOG UBISTVA KOD VRANJA: Osumnjičeni koji je preklao komšiju i dalje u bekstvu 1\nTEŠKA SUBOTNJA NOĆ IZA BEOGRAĐANA: Sevnuo nož u Trgovačkoj, povređen mladić (20)\nČuli viku i ciku\nUŽAS U NIŠU, KOMŠIJE VIDELE KRVAVE TRAGOVE: Mladić (22) izboden u hodniku zgrade, stanari pozvali policiju, ali on ne želi ništa da kaže! 3\nJOŠ JEDAN INCIDENT U BEČU: Avganistanac nožem napao policajca ispred parlamenta\nStravičan napad u blizini granice sa Hrvatskom\nOBRAČUN MIGRANATA U ŠUMI KOD ŠIDA: Grupu maloletnika izboli noževima, vezali, pa im oteli 10.000 evra 4\t17\nNIJE BIO POLITIČKI MOTIVISAN\nZBOG MASAKRA U BEČU PRITVOREN AVGANISTANAC: Policija ne isključuje mogućnost terorizma 7\n(VIDEO) NAORUŽAN NOŽEM UPAO U HOLANDSKI KOLEDŽ: Reakciji hrabrih studenata se nije nadao, jedva izvukao živu glavu! 2\t6\nNOĆNA DRAMA U PRAŠKOJ NA BANOVOM BRDU: Ubo se nožem u grudi posle svađe sa ženom pa se sam javio u Urgentni 1\nKOMŠIJE ČULE BUKU\nTINEJDŽER IZBODEN NA LINIJI 304: Povređen u tuči u autobusu, pobegao u tržni centar da se spase od napadača 2\nPrethodna 13 / 52 Sledeća\nEVO KAKO JE STRADAO MLADIĆ IZ SRBIJE NA PLAŽI PORED PARALIJE: Kao da se sve urotilo protiv Stefana, a samo je hteo još jednom da se OKUPA PRED PUT! 17\t340\nOVO SU POSLEDNJE FOTOGRAFIJE STEFANA (19) KOJI SE UTOPIO U GRČKOJ: Smejao se i uživao sa sestrom na plaži, a onda se dogodila tragedija (FOTO) 35\t254\nPROFESIONALNI TRENER PLIVANJA U PARTIZANU SVIM NEPLIVAČIMA SRBIJE: Ovo je JEDINA stvar koju možete da uradite kako biste izbegli Stefanovu sudbinu! A evo ŠTA PORUČUJE DRŽAVI 21\t387


Danas se rađaju generacije dece čiji će najveći deo života biti posredovan medijima - od trenutka kada se beba rodi, kada se doslovno uslika trenutak rođenja, pa ta slika skajpom, vajberom ili MMS-om dođe do svih zainteresovanih tetki, baba i ostale rodbine; pa kroz crtane filmove koje mogu da puštaju na televizoru ili na Jutjubu, pa sve do igračaka koje simuliraju mobilne telefone i kompjutere, tako pripremajući decu za trenutak kada će i sami postati vlasnici „pravih igračaka“.\nFOTO: Kultur punkt\nI generacije mladih danas odrastaju i žive tako što se bude, ležu i provode dan sa mobilnim telefonom i vaj-faj internetom. I pre nego što se pošteno rasane već besomučno skroluju po prostranstvima sajber prostora, bilo da se dopisuju putem nekih aplikacija, proveravaju mejlove ili čitaju statuse ili tvitove svojih digitalnih prijatelja i pratilaca. Od najranijeg uzrasta, deca se pripremaju za život koji će biti oblikovan i posredovan medijskim slikama. Veliki deo stvarnosti kojima su okruženi biće medijski dorađena, te je stoga neophodno naučiti ih da razlikuju „stvarne“ od medijskih slika.\nIz tog razloga se danas u modernim društvima pretpostavlja da više nije dovoljno samo opismeniti decu, tačnije naučiti ih kako da čitaju i pišu, ili im pružiti osnovna informatička znanja (informatička pismenost), već da je neophodno i medijski ih opismeniti – naučiti ih da čitaju i pišu medijske poruke.\nSkadinavske države, Kanada, Velika Britanija i Mađarska neke su od zemalja koje su u svoj školski sistem uvrstile i medijsku pismenost. Cilj ovog programa je da nauči ljude kako da procenjuju, analiziraju i kreiraju medijske poruke. To dalje znači da bi deca deca trebalo da nauče i kako da se zaštite od negativnih strana medija.\nMedijsko obrazovanje bi trebalo da stoji kao štit između nas i celokupnog spektra medija kojima smo svakodnevno okruženi i koji pokušavaju da svojim porukama, bilo da je reč o vestima, reklamama ili drugim vrstama propagande, dopru i utiču na nas. Dakle, cilj ovakvog obrazovanja nije samo u tome da nas tehnički osposobi da ovladamo različitim medijima, već da nas nauči kako da preispitujemo, procenjujemo i analiziramo ono što čujemo, vidimo ili pročitamo u medijima.\nOvaj pristup polazi od toga da nije dovoljno da znamo da čitamo slova da bismo razumeli neku medijsku poruku. Za razumevanje je nužno da postoji svest o tome da mediji nisu puki prenosioci stvarnosti, već da oni uvek zastupaju nečije parcijalne interese i poglede na svet, a da to najčešće nije očigledno naglašeno.\nMedijsko opismenjavanje za cilj ima kreiranje svesnih pojedinaca koji kritički promišljaju medijske poruke i prilaze im sa više različitih strana. Za razliku od generacija naših baba i deda koji su uveliko verovali svemu što pročitaju u novinama, današnje generacije taj luksuz sebi ne mogu da priušte i trebalo bi da nekoliko puta promisle pre nego što odluče da veruju. Medijsko obrazovanje predstavlja osnovni skup znanja neophodnih da se i prema nekom mediju, ali i prema medijskim sadržajima, formira kritička distanca.\nFOTO: Sz press\nTako se medijski pismenom osobom podrazumeva čovek koji zna da su medijski sadržaji svesno i ciljano napravljeni, zna ko je pisao novinski tekst ili ko je pravio televizijski prilog, ko je vlasnik medija koji koristi, ali poznaje i medijske zakone, jasno mu je ko ima pristup medijima, a ko ne. On poznaje i jezik kojim se mediji služe – jasno mu je koje jezičke tehnike mediji koriste da prenesu neka značenja ili ideje.\nTakođe, medijski pismen čovek svestan je da mediji ne odslikavaju, već samo reprezentuju stvarnost – biraju da prenesu samo onaj deo stvarnosti koji njima odgovara, a neretko i dodaju ili izmišljaju. Konačno, on je i svestan da pojedinci različito reaguju na medijske poruke, te mora voditi računa na to kome se mediji obraćaju, ko je njihova ciljna grupa i na koji način dolaze do publike.\nDanas se gotovo svakodnevno mogu čuti glasovi o pogubnom uticaju medija na decu i omladinu. Negativne i oštre kritike zameraju medijima senzacionalizam, tabloidizaciju, podilaženje najnižim ukusima, defetizam i neznanje. Često se kao rešenja za ovakvu sliku pominju zabrane, ograničenja i ukidanja, a malo se može čuti o ovom modelu za koji su se odlučile neke od najrazvijenijih zemalja sveta.\nZaboravlja se da je skoro uvek najbolji lek prevencija i da je od bilo kakvih zabrana, po pravilu, delotvornije dugoročno planiranje. U najkraćem, to znači da ne treba menjati medije, već da obrazovanjem treba medijski osvestiti publiku, pa će se onda i sami mediji promeniti.\nPasioniani posmatrač života sa tedencijom učešća.\nDraga Dejanović: Ja sam žena, ali smem\nRođena je 1840. godine u Staroj Kanjiži, rasla u Starom Bečeju, ali mala sredina je od nje ipak oformila veliku ličnost, neuobičajeno veliku za ženu ...\nKako pomažemo Fejsbuku da zarađuje?\nMark Zakerberg je peti najbogatiji čovek na planeti. Od kada je pokrenuo Fejsbuk 2004. godine, ova društvena mreža ne prestaje da raste. O tome svedo...\nFISEC 16: O zaštiti životne sredine\nFISEC 16 je druga međunarodna studentska konferencija koja okuplja stručnjake iz prirodnih i društvenih nauka, a održaće se u Studentskom kulturnom ce...\nČiji je lakat na naslovnici magazina ,,Time”?\nComic Sans: Najomraženiji font na svetu\nVinsent Koner stoji iza svog rada: „Ponosan sam na Comic Sans“.\nDa li smo spremni za novi semestar?\nNaporan period ispitnih rokova je za nama. S nestrpljenjem se očekivao zasluženi odmor. Ali, jesmo l...


Pomeren rok za primenu Zakona o elektronskom fakturisanju | Nova Ekonomija\nVlada Srbije je na današnjoj sednici usvojila Predlog zakona o elektronskom fakturisanju. Dok država tvrdi da se tim zakonom sistemski uređuje oblast slanja, prijema i čuvanja elektronske fakture, privrednici negoduju jer im nije jasno koja je uloga najavljenih posrednika u elektronskom fakutirasnju.\nPrema najavama koje su stigle iz Vlade Srbije, najpre će od 1. januara 2022. godine subjekti javnog sektora biti u obavezi da primaju i izdaju e-fakture između sebe i taj rok je pomeren za šest meseci, u odnosu na prethodni.\nPredstavnici privatnog sektora, koji to žele takođe će moći da razmenjuju elektronske fakture sa javnim sektorom.\nKako je precizirao ministar finansija Siniša Mali, od polovine naredne godine privredni subjekti će biti osposobljeni da primaju fakture od javnog i privatnog sektora.\nPrema njegovim rečima, od januara 2023. godine ceo privatni sektor biće u obavezi da bude osposobljen za prijem i slanje e-faktura, a celokupan trošak njihovog uvođenja trebalo bi da košta nekoliko stotina miliona dinara.\nSiniša Mali je izjavio i da taj Predlog Zakona o elektronskom fakturisanju sledi najbolju praksu prelaska na elektronsko fakturisanje koju primenjuju države Evropske unije.\n"Njime se unapređuje transparentnost, pravna sigurnost i konzistentnost pravnog okvira koji reguliše oblast elektronskog fakturisanja", naveo je Mali.\nOn je istakao i da će korišćenje sistema elektronskih faktura biti besplatno, kao i da se time neće stvoriti dodatni troškovi za njegove korisnike.\nMali je naglasio i da će taj zakon omogućiti uštedu u vremenu potrebnom za rad sa fakturama, jer nestaje potreba za izdavanjem, primanjem i čuvanjem faktura u papirnom obliku.\nREAKCIJA MALIH PRIVREDNIKA\nNeki privrednici, ali i Udruženje Zaštitnik privrednika i preduzetnika Srbije tvrde da su se već pojavile ponude nekih firmi za usluge posrednika u elektronskom fakturisanju, uprkos najavi države da će sve moći da se obavlja besplatno.\n"Smatramo da će (u zakonu) pokušati da provuku posrednike za tako nešto, što je nama neprihvatljivo, ne želimo da naše poslovne tajne idu preko posrednika", kaže za Novu ekonomiju Milena Amon iz Udruženja Zaštitnik privrednika i preduzetnika Srbije.\nPrema njenim rečima, za razmenu elektronskih faktura treba da se koristi neki informacioni sistem koji je povezan sa državnim sistemom i nema potrebe da se pojavljuju bilo kakvi posrednici u razmeni elektronskih faktura.\nMilena Amon kaže i da su nekim privrednicima već stizale ponude posrednika za elektronske fakture i da su predložene cene za 250 faktura mesečno, za nešto manje od osam hiljada dinara.\nTim troškovima treba dodati porez na dodatu vrednost (PDV), kao i još 30 dinara za svaku sledeću fakturu, kada njihov broj pređe 250.\n"Nije definisano šta se radi sa tim fakturama, ko je odgovoran za poslovne tajne u tim fakturama, vi njima (posrednicima) stavljate na uvid kompletnu poslovnu dokumentaciju", napominje sagovornica Nove ekonomije.\nAmon kaže i da u tvrdnje države da će se elektronsko fakturisanje obavljati besplatno ne može potpuno da se veruje, jer su usluge eventualnih posrednika počele "bombastično" da se nude firmama od strane preduzeća sa velikim kol centrom, registrovanog kao of-šor (off shore) na Kipru.\nNa problem koji bi se javio ako bi u se u razmenu elektornskih faktura ubacili posrednici, ukazala je i Računovodstvena komora Srbije.\nPovodom usvajanja Predloga Zakona o elektronskom fakturisanju, reagovali su i predstavnici Računovodstvene komore Srbije.\nOni su putem fejsbuk stranice izjavili kako se nadaju da je iz Predloga Zakona o elektronskom fakturisanju izbačena uloga posrednika u razmeni elektronskih faktura.


IZMEŠTANJE VODOVODA I KANALIZACIJE KOD GIMNAZIJE\nObjavio dana 10. maj 2011. Za potrebe izgradnje nove fiskulturne sale mitrovačke Gimnazije, radnici „Vodovoda“ završili su dislociranje postojeće kanalizacione, dok je u toku izmeštanje vodovodne mreže. Cilj ovih radova je da se obezbede uslovi sa priključenje novog objekta sale za fizičko vaspitanje na vodovodnu i kanalizacionu mrežu. Predračunska vrednost radova je oko 750 000 dinara.\nZAVRŠENI RADOVI NA CRVENOJ ČESMI\nObjavio dana 10. maj 2011. U okviru radova na putnoj infrastrukturi, nedavno su okončani poslovi rekonstrukcije glavnog voda vodovodne mreže na Crvenoj česmi. Reč je o zameni azbest-cementnog cevovoda polietilenskim prečnika 200mm ukupne dužine 45m.Radnici RJ „Izgradnja i održavanje vodovodne i kanalizacione mreže“ izgradili su nov šaht u Ulici Đure Daničića i rekonstruisali još jedno čvorno mesto zamenom...\nStrana 51 od 51« Prva«...102030...4748495051


Korona ipak nije pobedila fudbal: Kada će biti odigrana završnica Lige šampiona i Lige Evrope - 16.04.2020, Sputnik Srbija\nLeto će biti puno vrhunskog fudbala, jer će tada biti odigrane završnice Lige šampiona i Lige Evrope, odložene zbog pandemije virusa korona, tvrde britanski... 16.04.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, uefa, liga šampiona, virus korona se širi planetom, fudbal\n21:41 16.04.2020 (Osveženo: 18:01 25.08.2021)\n© REUTERS / Fabrizio BenschBarselona, pobednik UEFA Lige šampiona\nLeto će biti puno vrhunskog fudbala, jer će tada biti odigrane završnice Lige šampiona i Lige Evrope, odložene zbog pandemije virusa korona, tvrde britanski mediji.\nZavršnica Lige šampiona i Lige Evrope biće odigrana krajem jula i u avgustu, tvrdi britanski „Telegraf“, pozivajući se na svoje izvore iz UEFA.\nFinale Lige šampiona trebalo je da bude odigrano 30. maja, ali je takmičenje prekinuto usled pandemije. Budući da veći broj evropskih zemalja razmatra postepeni izlazak iz karantina, slično je i u fudbalu.\nPrema navodima britanskog lista, preostala četiri meča osmine finala Lige šampiona (Juventus – Lion, Mančester siti – Real, Barselona – Napoli i Bajern - Čelsi) biće odigrana 28. i 29. jula.\nČetvrtfinala i polufinala biće igrana u avgustu, a finale na stadionu Ataturk u Istanbulu 29. avgusta, pa će leto biti puno vrhunskog fudbala.\nFinale Lige Evrope tako bi trebalo da bude, umesto 27. maja, odigrano 26. avgusta na stadionu u Gdanjsku. Za sada još nema informacija kada će biti odigrane preostale utakmice osmine finala, četvrtfinala i polufinala.\nUEFA do sada nije pristajala na zahteve nacionalnih fudbalskih organizacija da se prvenstva prekinu, već traži da budu završena kada prođe pandemija, ali se ne protive da se završnica evropskih kupova igra uporedo sa poslednjim kolima nacionalnih šampionata.\nVideo-konferencija 55 čelnika fudbalskih saveza biće održana 21. aprila, a dva dana kasnije razgovaraće i članovi Izvršnog odbora UEFA, pa bi tada moglo da se zna nešto detaljnije o planovima za evropski fudbal.


Epson – Najjeftnija stampa ikada! – Multiprint\nHome/Ostalo/Epson – Najjeftnija stampa ikada!\nEpson L365 Wi-Fi\nMultifunkcijski Wi-Fi stampac s ugradjenim sistemom rezervoara za boju za brzu i ekonomicnu stampu u boji, kopiranje i skeniranje ukljucuje i boje velikog kapaciteta1.\nIzuzetno povoljna stampa, kopiranje i skeniranje: Ugradjeni rezervoari s bojom velike zapremine\nUkljucena boja velikog kapaciteta1: 12.000 crno-bijelih stranica i 6500 stranica u boji²\nBez briga: Pokriven Epsonovom garancijom od 3 godine u 2016. godini\nPraktican: uz jednostavno postavljanje i odrzavanje\nFleksibilan: Wi-Fi povezanost i jednostavna mobilna stampa2\nModel L365 savrsen je za male korisnike i kancelarije koji traze vrhunski kvalitet i povoljnu stampu, skeniranje i kopiranje uz Wi-Fi. Uz rezervoare za boju visokog kapaciteta, korisnici mogu stampati vise stranica po nizoj cijeni. Jednostavno postavljanje olaksava vam brzi pocetak upotrebe i maksimalno povecava produktivnost, cime se izbjegava prazan hod. Epsonova Micro Piezo tehnologija i ISO brzina stampe od 9,2 stranice u minuti2 daju dosljedne rezultate visokog kvaliteta vrlo brzo.\nRecite zbogom klasicnim bojama\nL365 opremljen je s cetiri Epsonove bocice s bojom (plava, zuta, magenta, crna) i dvije dodatne bocice s crnom bojom pa imate sve sto vam je potrebno i mozete odmah zapoceti s radom. Korisnici mogu stampaivati do 12.000 stranica crno-bijelo i 6500 stranica u boji uz prilozeni komplet boja te mogu stampaivati dulje vrijeme prije kupovine zamjenskih boja.\nPostavljanje stampaca L365 je jednostavno i nece vam zadavati muke pa mozete odmah zapoceti s radom. Wi-Fi povezivost uz Epson Connect olaksava stampu sa smart telefona i tablet uredjaja. Funkcija visestrukog kopiranja omogucuje brzo kopiranje jedne stranice 20 puta u jednom prolazu, cime se stedi vase vrijeme. Skener od 1200 dpi znaci i da mozete skenirati fotografije i dokumente u visokom kvalitetu. Kad dodje vrijeme za dodatno punjenje boja, tehnologija brzog dodatnog punjenja olaksava i ubrzava posao, cime se smanjuje prazan hod. Epsonove originalne bocice s bojom omogucuju jednostavno dodatno punjenje rezervoara s bojom zahvaljujuci jasnom oznacavanju i mlaznicama koja ne kaplju.\nVjerujte Epsonovom kvalitetu\nNamjenski rezervoar ugradjen je u stampac pa mozete uzivati u pouzdanom stampacu u boji bez nereda ili gnjavaze.\nL365 – PDF Tehnicki podaci


Crna predviđanja za BiH: Migrantska kriza će dugo trajati, našoj državi neophodna je bolja strategija\nMigracije su treći najveći svjetski problem, nakon terorizma i iscrpljivanja nafte\nProblem migranata u Bosni i Hercegovini trajat će još dugo, zbog toga neophodan je bolji plan i strategija, poručuje autor studije ”Azil u Evropskoj uniji i Bosni i Hercegovini” Suvad Konaković, ekspert za međunarodno javno pravo.\n“BiH je postala neatraktivna država koja prima veliki broj izbjeglica, a nema dovoljno snage da odgovori tom problemu”, naglasio je Konaković.\n“Jedna ruta ide preko Makedonije i Srbije u BiH, a druga preko Makedonije i Crne Gore. Oni uglavnom dolaze iz zemalja koje su zahvaćene ratom, kao što su Sirija, Libija, Jemen. Osnovni razlog dolaska tih ljudi je zaštita života”, istakao je Konaković.\n“Smatram da diplomatska tijela BiH trebaju naći način, kao što je to napravila Turska 2015. godine, uzevši šest milijardi eura od Evropske unije za rješavanje problema. To je ozbiljan element u politici Turske prema EU na način da se mogu dogovarati”, rekao je Konaković.\n“Ta krivična djela su teška i radi se o djelima protiv života i tijela, a pored njih su i imovinska djela. Međutim, i protiv migranata se prave teška krivična djela. Najozbiljnije krivično djelo je trgovina ljudima, i to se mora sprečavati saradnjom sa svjetskim agencijama”, kazao je Konaković.\n“Blaga je riječ konfuzija, to su već neke namjere. Treba urediti pitanje nadležnosti između tijela”, naglasio je Konaković.\nBiHIstaknutoMigrantska krizaSuvad Konaković