Povodom Međunarodnog dana žena, 8. marta 2019. godine, ambasada Francuske i Francuski institut u Srbiji potvrđuju svoje angažovanje na polju rodne ravnopravnosti i borbe protiv rodnih stereotipa u svim aktivnostima svoje bilateralne saradnje sa Srbijom.\n“Borba protiv nasilja nad ženama jedan je od stubova petogodišnjeg mandata predsednika Francuske Republike, Emanuela Makrona. Ambasada Francuske u Srbiji i Francuski institut u Srbiji podržavaju sve aktere koji promovišu Međunarodni dan žena i podsećaju da promocija prava žena, borba protiv rodnih stereotipa i seksualizacije žena u javnom prostoru treba da bude svakodnevna borba u kojoj svi treba da učestvuju”, istakao je ambasador Francuske u Srbiji Frederik Mondoloni.\nAmbasada Francuske i Francuski institut u Srbiji u narednom periodu imaće više aktivnosti, kojima će potvrditi svoje angažovanje na polju rodne ravnopravnosti i borbe protiv rodnih stereotipa.\n- Sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja biće potpisan ugovor kojim bi se pokrenuo program za đake srednjih škola u Srbiji, koji ima za cilj borbu protiv rodnih stereotipa i seksualizacije žena u javnom prostoru;\n- Francuski institut u Srbiji će nastaviti da promoviše umetnice u svim oblastima, onako kako je to započeo u oblastima grafičke umetnosti, stripa i književnosti;\n- Naučna saradnja, pokrenuta 2017. godine sa Univerzitetom u Beogradu kroz projekat « Žene i nauka » nastavlja se kroz finansiranje naučnog boravka žena-istraživača iz Srbije u oblastima društvenih nauka u Francuskoj. Tokom cele godine, u okviru proslave pedesetogodišnjice od objavljivanja knjige « Drugi pol » Simon de Bovoar, odvijaće se program naučnih debata i razgovora.\nAmbasador Francuske u Srbiji Frederik Mondoloni učestvovao je u OŠ “Kralj Petar I”, na događaju “Žene koju su izgradile naš grad”, koji organizuju Delegacija Evropske Unije u Srbiji, UN women, agencija Ujedinjenih nacija za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena, kao i Koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost Vlade Republike Srbije, i koji promoviše rad pet srpskih arhitektinja čiji je rad nedovoljno poznat javnosti.\nPet zdanja u Beogradu iza kojih stoje žene arhitekte imaće na sebi poster-plaketu sa tzv. QR kodom koji će na njima stajati u narednom periodu. Očitavanjem QR koda uz pomoć mobilnog telefona ili nekog drugog elektronskog uređaja, prolaznici će moći da saznaju nove informacije o samoj zgradi, kao i o arhitektinji koja ju je projektovala.\nCilj ovog projekta je obeležavanje Međunarodnog dana žena, praznika koji slavi ekonomska, politička i društvena dostignuća žena. Zatim, predstavljanje i promocija žena koje su projektovale neke od najlepših zdanja u Beogradu i uvođenje koncepta QR koda kao inovativnog načina za upoznavanje sa radom nepravedno zapostavljenih arhitektinja.\nZgrade obuhvaćene kampanjom i arhitektinje koje su ih projektovale:\n1. OŠ Kralj Petar Prvi - Jelisaveta Načić\n2. ETS Nikola Tesla - Milica Krstić\n3. Prva beogradska gimnazija - Milica Krstić\n4. Veterinarski fakultet - Jovanka Bončić Katerinić\n5. Učiteljski fakultet - Jovanka Bončić Katerinić\nJelisaveta Načić (Beograd, 31. decembar 1878 — Dubrovnik, 6. jun 1955) je u istoriji zapisana kao prva žena arhitekta u našoj zemlji koja je projektovala mnoga kapitalna zdanja u predratnom Beogradu. U vreme kada je samo sedam odsto žena u Srbiji bilo pismeno, ova hrabra i talentovana Beograđanka je završila fakultet, i to u prvoj generaciji srpskih arhitekata. Njen prvi projekat u beogradskoj opštini bilo je izvođenje radova na uređenju Malog Kalemegdana, prema nacrtu tada čuvenog arhitekte Dimitrija T. Leka. Ona projektuje dekorativno, barokno stepenište od zelenog kamena, koje i danas krasi tvrđavu sa strane francuske ambasade. Sa svega 27 godina projektuje i danas raskošnu Osnovnu školu „Kralj Petar Prvi”, pored Saborne crkve u Beogradu. Na ovom mestu se pre škole nalazila čitaonica i stara zgrada Osnovne škole. Danas je ova građevina pod zaštitom UNESCO-a. Izgradnja moderne školske zgrade, sa električnim osvetljenjem, grejanjem, toaletima, svečanom salom, gimnastičkom salom, bilo je velik i ambiciozan poduhvat i ovo arhitektonsko remek-delo se smatra njenim najuspešnijim ostvarenjem kojim je Jelisaveta Načić dokazala svoj neosporni talenat. Jelisaveta Načić je projektovala i bolničku zgadu Prve bolnice za tuberkulozne bolesnike u Srbiji. Bolnica je projektovana u okviru kompleksa bolnica na Zapadnom Vračaru. Zgrada sa velikom terasom za sunčanje pacijenata bila je prva bolnica te vrste u Srbiji. Nažalost, oštećena u Prvom svetskom ratu, zgrada je odmah nakon rata i porušena. Takođe, projektovala je i brojne crkve kao i prvu kružnu peć i druga postrojenja za izradu opeke u Prokopu, srušene tokom Prvog svetskog rata.\nMilica Krstić (1887-1964) jedna je od predstavnica arhitektonske scene u Srbiji između dva rata. Kao autorka čija su dela obeležila arhitektonsko-urbanističku sliku Beograda i kao uporna glasnogovornica svoje struke, Milica Krstić smatra se jednom od najznačajnijih žena arhitekti prve polovine 20. veka, koja je svojim delovanjem ostavila jasan trag u razvoju novije srpske arhitekture. Rad u Ministrarstvu građevine je u velikoj meri uticao na njen kreativni put, ali i ograničio ga zahtevima i ograničenjima državne službe. Kao i drugim ženama u arhitekturi toga vremena, i Milici Krstić su dodeljivani pre svega projekti školskih objekata koji su obeležili njen stvaralački opus. Projektovala je različite školske objekte, od malih seoskih i varoških škola u Srbiji do reprezentativnih gimnazijskih zgrada u Beogradu. U periodu od 1923. – 1929. izradila je čitav niz projekata za gimnazije u Srbiji, uglavnom u duhu lokalne graditeljske tradicije. Dva reprezentativna školska objekta u samom centru Beograda bila su vrhunac njene karijere. Ove dve zgrade, koja i danas stoje i sa jednakim uspehom služe svojoj svrsi su Druga ženska gimnazija, danas Elektrotehniča škola Nikola Tesla, u ulici Kraljice Natalije 31 iz 1932. i Prva muška gimnazija u ulici Cara Dušana 65, iz 1936.\nJovanka Bončić-Katerinić (Niš, 1887—Beograd, 1966), je prva žena arhitekta u istoriji Nemačke koja je stekla diplomu inženjera. Srpskoj prestonici je ostavila zgrade Učiteljskog (zgradu Ženske učiteljske škole kraljice Marije) i Veterinarskog fakulteta. Njena dela su i čuveni Banski dvor u Banjaluci, kao i deo banjskog kupatila u Banji Koviljači. Radila je i na rekonstrukciji dela doma „Ankera“ u Balkanskoj ulici u Beogradu, učestvovala je u izvođenju zgrade Pravnog fakulteta arh. Petra Bajalovića, projektovala bolnicu u Despotovcu i gimnaziju u Smederevu, kao i nekoliko zgrada osnovnih škola u Srbiji. U svojoj domovini Jovanka Bončić je odlikovana ordenom Sv. Save Petog reda 1928. godine, a deset godina kasnije ordenom Jugoslovenske krune Petog reda. Možda i veća priznanja stekla je u Nemačkoj. Koliko je Jovanka Bončić značajna u nemačkom “gradu nauke” potvrđuje i činjenica da jedna nagrada koju dodeljuje Univerzitet u Darmštatu, kao i jedna ulica u studentskom kampusu nose njeno ime. Od pre dve godine nagrada “Jovanka Bončić” dodeljuje se ženama za posebna naučna dostignuća u oblasti materijala i geonauke.


INVEZIJA NA VENECUELU JE SAMO PITANJE DANA: Moskva upozorava na...\nRusija zove Trampa, Kim DŽong Una i DŽonsona na proslavu Dana pobede!\n17-08-2019 19:59 Svet Planeta\nRusija je uputila poziv predsedniku SAD Donaldu Trampu, lideru Severne Koreje Kim DŽong-Unu i britanskom premijeru Borisu DŽonsonu da prisustvuju proslavi Dana pobede u Drugom svetskom ratu sledeće godine u Moskvi.\nDan pobede u Rusiji (Foto: Jutjub)\nKako je saopštio savetnik ruskog predsednika Jurij Ušakov, svečana proslava 75. godišnjice pobede u Drugom svetskom ratu biće održana 9. maja 2020. godine.\nUšakov je podsetio da je francuski predsednik Emanuel Makron već prihvatio poziv, 18. jula u telefonskom razgovoru s predsednikom Rusije Vladimirom Putnom.\nMeđu pozvanim zvanicama su i nemačka kancelarka Angela Merkel i kineski predsednik Si Đinping.\nPročitajte OVDE da li su Epstajn i Maksvel radili za CIA i Mosad, i prikupljali dokaze za ucene državnika?\nVAŠINGTON NOKAUTIRAN! Zbog ovog su Ameri hteli da osvoje Iran, Putin im je srušio sve planove!\nROK ISTIČE: SAD zahteva iranski tanker od Gibraltara! Evo zašto im je bitan!\nLATAKIJA GORI: Ruska ratna avijacija priprema teren za veliku ofanzivu SAA\nDOJČE VELE: Koliko je Nemačkoj potrebna američka vojska?\nIZRAEL UPOTREBIO "GVOZDENU KUPOLU", PVO SISTEM ZALEDIO SVET! Pored njega ništa ne može da prođe! Evo kako dejstvuje! (VIDEO)\nGORI FRONT! POLUDELI DŽIHADISTI KRENULI U KONTRANAPAD: Krvavi obračun sa vojskom u južnom Idlibu!\nTRAMP MOŽE DA BUDE PONOSAN: Balkanska zemlja odmah iza SAD po izdvajanju za odbranu!\nJEREMIĆ: Ne postoje zdravstveni ni politički uslovi za normalne izbore\nMASKE SU PALE: Krizni štab u kampanji za SNS (FOTO)


Zašto učestvovati? | Job Fair 2022 - Tvoja karijera počinje ovde!\nSajam poslova i stručnih praksi za studente, diplomce i postdiplomce Job Fair – “Tvoja karijera počinje ovde“ je jedinstven događaj koji pored značaja za same kompanije daje i veliki doprinos razvoju lokalnog društva. Zahvaljujući dobro organizovanoj mreži studenata i kampanjama s ciljem da se svi zainteresovani studenti bolje upoznaju sa mogućnostima koje ovakva manifestacija nudi, Vaša kompanija će imati prilike da se na najbolji način predstavi svojoj ciljnoj grupi i potencijalnim budućim partnerima ili klijentima. Takođe, ovakvi događaji po pravilu imaju vrlo pozitivan odjek u javnosti, pa samim tim ni odgovarajuća medijska promocija neće izostati.\nUkoliko je Vaša kompanija zainteresovana da ponudi posao ili stručnu praksu zainteresovanim studentima ili diplomcima, ovaj Job Fair je pravo mesto za to, budući da će na istom imati mogućnost da stupi u kontakt sa željenim i odgovarajućim profilom ljudi. Pored toga, treba imati u vidu i efikasnost, jer se na ovaj način ceo proces izbora i zapošljavanja kadrova najboljeg kvaliteta znatno skraćuje. Kroz direktan kontakt sa zainteresovanim mladim stručnjacima, Vaša kompanija će imati prilike da pronađe i odabere mlade ljude najboljih kvalifikacija koji će doprineti njenom daljem napretku i razvoju. Pored mogućnosti da predaju svoj CV kompanijama u papirnoj formi, zainteresovani studenti će moći da svoje podatke ostave i u elektronskoj bazi CV-jeva. Mogućnošću pristupa jednoj takvoj bazi i podešavanjem željenih kriterijuma, Vaša kompanija može vrlo jednostavno da dođe do odgovarajućeg profila stručnjaka koji im je potreban.\nSve najuspešnije kompanije prate svetski trend ulaganja u ljudske potencijale. Budite i Vi deo najboljih!


REFORMA GIMNAZIJA ILI BOLEĆIVA PRAZNINA - Grupa autora | Knjižare Vulkan\nŠifra artikla: 364806\nIdeja o pisanju knjige koja se bavi temom reformi gimnazija, nastala je kroz aktivnosti Unije SPRS i ima za cilj značajnije povezivanje učenika, njihovih roditelja i nastavnika kroz organizovane tribine i susrete, odnosno neposredno ostvarivanje uticaja na donosioce programa i reformi da uvaže taj trio, koji jeste osnovni nosilac obrazovnog procesa. U nameri da se te aktivnosti sprovedu u svim gimnazijama - članicama USPRS, naišlo se na nepremostivu prepreku. Pandemija izazvana koronavirusom, prešla je granice Republike Srbije i ušla u živote prosvetnih radnika, učenika i njihovih roditelja.


Srbija i Bugarska kreiraju zajedničku turističku ponudu - CorD Magazine Srbija i Bugarska kreiraju zajedničku turističku ponudu - CorD Magazine\nSrbija i Bugarska kreiraju zajedničku turističku ponudu\nKreiranje nove zajedničke turističke ponude, zasnovane na kulturnom i istorijskom nasleđu, značajno bi pospešilo i unapredilo turistički sektor Sebije i Bugarske, zaključak je razgovora ministarke trgovine, turizma i telekomunikacija u Vladi Republike Srbije Tatjane Matić i ministra turizma Bugarske Hrista Prodanova, koji je gost resornog ministarstva na 43. međunarodnom sajmu turizma.\nTema sastanka bila je određivanje regiona i oblasti u kojima se može uspostaviti saradnja u okviru istorijskog i kulturnog nasleđa, na osnovu potpisanog Memoranduma o razumevanju iz 2019. godine, te zajedničko nastupanje u prekograničnim programima i projektima.\nTrenutno postoje dve sertifikovane turističke rute koje prolaze kroz obe zemlje, i to “Put rimskih careva i dunavski put vina” i “Evropska ruta industrijskog nasleđa”, koje doprinose promociji kulturnog i industrijskog turizma.\nTurizam, trgovina i telekomunikacije 2021\nErazmus+ je najveći program Evropske unije koji finansira projekte u oblasti obrazovanja, obuka, mladih i sporta. Tempus fondacija, koja je zadužena za sprovođenje...\nGREKO, telo Saveta Evrope, Grupa država za borbu protiv korupcije, je pripremio 24 nove preporuke državnim vlastima u Srbiji koje se tiču sprečavanja korupcije...\n“Ponosni smo što smo u Srbiji uspeli da razvijemo razumevanje da sredstva koja se troše u nauku, istraživanje i inovacije nisu rashod već investicija...\nMinistri spoljnih poslova Srbije i Mađarske Nikola Selaković i Peter Sijarto potpisali su danas u Subotici Sporazum kojim se reguliše granična kontrola...\nAmbasador Savezne Republike Nemačke NJ.E. Tomas Šib posetio je porodice kojima je obezbeđen pristup čistoj, pijaćoj vodi kroz radove izvršene na vodovodnoj mreži u...


BIC Raiffeisenbank Bezau-Mellau-Bizau eGen (Austrija) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Raiffeisenbank Bezau-Mellau-Bizau eGen\nUlica: Nr. 398\nPoštanski broj: 6870\nTelefon: +43 (0)5514 2345\nFaks: +43 (0)5514 2345385\nBIC Raiffeisenbank Bezau-Mellau-Bizau eGen (Austrija) (SWIFT kod)\nBIC za Raiffeisenbank Bezau-Mellau-Bizau eGen u gradu Bezau je RVVGAT2B406. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 753082509 i šifre banke 37406, rezultat će biti IBAN sličan ovome: AT99 3740 6753 0825 09. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Raiffeisenbank Bezau-Mellau-Bizau eGen, to je 37406. Iz tog razloga BIC, u našem primeru RVVGAT2B406, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je Raiffeisenbank Bezau-Mellau-Bizau eGen u gradu Bezau. Shodno tome, Bezau se nalazi u zemlji Austrija. Raiffeisenbank Bezau-Mellau-Bizau eGen se može kontaktirati na 05514/2345.


Svečanom akademijom i koncertom baritona Miloša Radovića u petak 15. septembra biće obeležen Dan opštine Lajkovac. Svečana akademija će se održati u petak u 12 sati u velikoj sali Gradske kuće. Predsednik Opštine Andrija Živković uručiće plakete najboljim studentima – opštinskim stipendistima, osnovcima i srednjoškolcima koji su osvojili nagrade na republičkim takmičenjima i pripadnicima Vatrogasno-spasilačke jedinice Lajkovac.\nU kulturno-umetničkom programu učestvovaće Hor Kulturnog centra „Hadži Ruvim“, Trio „Amoroso“ i glumica Angelina Lukić. U Gradskoj kući će u 19 časova koncert održati bariton Miloš Radović, u pratnji Tamburaškog orkestra Radiotelevizije Vojvodine. Na repertoaru će biti tradicionalne i gradske pesme, romanse i evergrin melodije.\nDan opštine je 16. septembar, koji se obeležava u znak sećanja na prolazak prvog voza kroz Lajkovac 1908. godine, čime je započeto formiranje varoši i njen razvoj. U utorak je u galeriji Kulturnog centra otvorena izložba slika „Lajkovac u očima umetnika“, čime je započeto obeležavanje Dana opštine.


U pucnjavi u Ilinoisu povređeno više osoba, tokom bega vozilom udarili u voz – Naši u svetu\nObjavljeno 10/09/21 u 09:30\nFoto: Pixabay Fleimax\nU pucnjavi u gradu Ist Sent Luisu, u američkoj državi Ilinois, povređeno je više ljudi, a vlasti su organizovale potragu za osumnjičenima koji su tokom bega vozilom udarili u putnički voz.\nPrema dostupnim informacijama iz policije u incidentu koji se dogodio juče oko 16 časova nije bilo žrtava, izvestila je CBS-ova lokalna filijala KMOV i navela da su trojica osumnjičenih otvorila vatru pre nego što su pokušali da prođu pored voza na obližnjem železničkom prelazu, gde je voz udario u vozilo koje su koristili za bekstvo, prenosi Rojters.\nPolicija je organizovala nakon toga potragu za osumnjičenima u susednoj šumskoj zoni, a prema istim izveštajima više ljudi ranjeno je u pucnjavi, ali se ne navodi broj žrtava i njihovo stanje.\nPrema drugoj lokalnoj televiziji, Foksovoj podružnici KTVI, koja se u svom izveštaju pozvala na neimenovane zvaničnike, tri osobe su ranjene u pucnjavi, za koju je rečeno da se dogodila u blizini jedne mesare u Ist Sent Luisu, a rečeno je da policija traga za čak šest osumnjičenih.\nIstočni Sent Luis, grad sa oko 25.000 stanovnika u jugozapadnom delu Ilinoisa, koji je rekom Misisipi odvojen od Sent Luisa, u državi Misuri, već dugo ima lošu reputaciju u vezi kriminala i siromaštva.\nPodaci Američkog Federalnog istražnog biroa iz 2019.godine pokazuju da je ovaj grad imao najveću stopu ubistava po glavi stanovnika u SAD, od onih sa sa više od 10.000 stanovnika, a zauzeo je četvrto mesto po broju svih nasilnih krivičnih dela.\nJelena Bin Drai objavila selfi bez TRUNKE ŠMINKE: Nijedna devojka sa NASLOVNE STRANE ne izgleda kao sa NASLOVNE! (FOTO)


Na prodaju stenci srednjeazijskog ovcara | mali oglasi\nVi se nalazite: Početna / kućni ljubimci / psi / Na prodaju stenci srednjeazijskog ovcara\nPostavljeno: February 25, 2017 7:18 pm | Cena: 1 | Grad: Beograd | Telefon: +381612805091\nNa prodaju stence srednjeazijskog ovcara alabaja od pasa sampionskog prekla uvezeni iz Rusiji. Ociscene od parazita, vakcinisani. Preuzimanje u aprilu. Imate slike kuji i muzjaka…Kontakt telefon 381612805091. Mozete se javiti i na Whatsaap i na Viber.


Đole Đogani prozvao OVOG PEVAČA da KUPUJE PREGLEDE! 🤔 | Red Portal\nIzvor: IDJTV.com / Telegraf.rs, Foto: Printscreen YouTube/RED TV\nĐogani: Milion pregleda se kupuje dnevno.\nĐole Đogani nedavno je kroz jedan intervju govorio o stanju na domaćoj muzičkoj sceni i tom prilikom prozvao jednog popularnog pevača da kupuje čak i po milion pregleda dnevno na Jutjubu.\nPopularni muzičar objasnio je kako funkcioniše muzička scena, bar kada je Jutjub u pitanju:\n- Bez kupovine pregleda, što se često dešava u poslednje vreme, mi smo prezadovoljni. Kada imaš organske klikove koji su na pola miliona, to je otprilike u rangu kao kada neko ko plaća preglede bude na 15 miliona. Najbitniji deo je kada uzmeš da čitaš komentare i vidiš da je svi hvale. Ovo je pesma koja je pogodila vreme - objasnio je Đole.\n- Trending i jeste i nije bitan. To se danas toliko forsira u društvu, kao da je potrebno da budete tu, a čini mi se da društvo ne shvata samu poentu trendinga. Kada se uđe u trending to je iz više razloga - lajkova, komentara, interakcije publike. To je ono što diže pesmu na što veću poziciju, kada pesma uđe u narod i kada je pesma veliki hit, mi najbolje osetimo kada nam uđe u glavu posle nekog vremena - dodala je Vesna.\nKao jednog od pevača koji kupuje preglede, Đole Đogani izdvojio je MC Stojana, koji je nedavno izbacio 2 dueta sa Teodorom Džehverović.\n- Pa svi kupuju. Evo MC Stojan. Milion pregleda se kupuje dnevno. To su kupovne varijante, žao mi je što moram tako da kažem, ali to se zna. Kupuju ljudi da bi na trendingu bio prvi. Ta fikcija dovodi do poremećaja kvaliteta u muzici. Ona nema veze sa trendingom, to moraju da shvate ljudi - rekao je Đogani za IDJtv, prenosi Telegraf.rs.\nPodsećamo, gupa Đogani tokom prošle nedelje predstavila je publici novu pesmu, koja nosi ime Lockdown, a više o njoj možete saznati iz teksta ispod:\n#vesna i đole đogani\nNOVA pravila za VOZAČE od 5. jula 🚗\nCrna čokolada ČINI ČUDA 😍


Banja Luka: Održan još jedan protest grupe Pravda za Davida - Index.ba\nBanja Luka: Održan još jedan protest grupe Pravda za Davida\nČlanovi grupe Pravda za Davida okupili su se i večeras na Trgu Krajine u Banja Luci kako bi zatražili pravdu za mladića ubijenog prije devet mjeseci. Protesti su nastavljeni, a kako javlja reporterka N1 televizije Snežana Mitrović, na ulicama ovog bh. grada prisutno bilo je pojačano prisustvo policije.\nReporterka N1 televizije, u ovom trenutku teško je procijeniti koliko ljudi je prisutno na protestu. Policija potiskuje grupu koja je šetala gradom, a dosad nije bilo incidenata.\nFormiran je policijski kordon koji ima namjeru da zaustavi ljude i da se vrate na Trg.\nPodsjećamo, Davor Dragičević, otac stradalog mladića Davida, uhapšen je početkom sedmice da bi nakon 24 sata, bio pušten na slobodu. Nakon Dragičevićevog hapšenja, na ulicama Banja Luke došlo je do protesta tokom kojih je uhapšena i Davidova majka Suzana Radanović.\nProtest je okončan oko 20 sati.\nPrethodni članakU Sarajevu svečano otvoreno predstavništvo Crvenog polumjeseca Turske\nNaredni članakU nedjelju u 18 sati protestna šetnja ‘Pravda za Dženana, Davida, za svu djecu’


Dan kulturnog stvaralaštva mladih iz Nikšića, Plužina, Žabljaka i Šavnika\nPROJEKAT UDRUŽENJA "SCENA"\nPobjednicima konkursa, Marku Nedoviću sa Žabljaka, koji je osvojio prvo mjesto, Sofiji Bajagić iz Plužina, koja je bila druga, i Andriji Vasiljeviću iz Nikšića, čija fotografija je zauzela treće mjesto, uručene su nagrade, kao i Dijani Lazarević koja je nagrađena za doprinos i promociju prirodnih ljepota Šavnika\n411 pregleda\t0 komentar(a)\nDan kulturnog stvaralaštva mladih, Foto: NVO "Scena"\nMultimedijalnim festivalom "Dan kulturnog stvaralaštva mladih", koji je održan u Nikšićkom pozorištu završen je projekat “Pospješivanje i promocija kulturno umjetničkog stvaralaštva mladih Nikšića, Plužina, Šavnika i Žabljaka”. Projekat je realizovalo Umjetničko muzičko udruženje “Scena” iz Nikšića, a finansijski podržalo Ministarstvo kulture.\nU prvom dijelu festivala, u foajeu Pozorišta, prikazane su najbolje fotografije prispjele na konkursu "Prirodne ljepote sjevera Crne Gore", kao i edukativni film "Etno instrumenti". Pobjednicima konkursa, Marku Nedoviću sa Žabljaka, koji je osvojio prvo mjesto, Sofiji Bajagić iz Plužina, koja je bila druga, i Andriji Vasiljeviću iz Nikšića, čija fotografija je zauzela treće mjesto, uručene su nagrade, kao i Dijani Lazarević koja je nagrađena za doprinos i promociju prirodnih ljepota Šavnika.\nDrugi dio festivala, koji je održan u večernjim satima, bio je rezervisan za koncert izvorne crnogorske i etno muzike pod nazivom “Pjesma mladih”. Na koncertu je učestvovalo 18 mladih vokalnih solista, dvojica guslara, instrumentalista, izvorna etno grupa "Peče" i domaćin festivala Zoran Džiknić, koji je i predsjednik “Scene”\n“Koncert je bio revijalnog karaktera i namijenjen je promociji i predstavljanju mladih muzičkih talenata iz pomenute četiri opštine, kao i očuvanju izvorne crnogorske muzike i etno muzike”, kazao je Džiknić.\nU sklopu projekta organizovan je foto konkurs, kao i četiri putujuće izložbe najboljih fotografija, projekcije filmova, pjesničke večeri.\nMarko NedovićAndrija VasiljevićSofija BajagićDijana LazarevićDan kulturnog stvaralaštva mladihUdruženje "Scena"\nPoetesa iz Nikšića Gordana Sarić objavila novu zbirku poezije „Muzika duše“\nPo taktu duše i stihovima koji “miluju i grle”\n09:50 h\t27\ncrnogorska premijera se još čeka\n“Studije Fausta” na festivalu “Desire”\nDino murić za "vijesti"\nRastrgnutost između onoga što želimo biti i što nam društvo nameće\n09:40 h\t80\nIrena Lagator Pejović za “Vijesti”\nKako graditi na ruinama?\n09:10 h\t147\t3\nJoš jedna grandiozna rupčaga\n20:04 h\t119\n30.11. 09:50 h\t27\t2585\n30.11. 09:40 h\t80\t1935\n30.11. 09:42 h\t1350\n30.11. 09:50 h\t5\t27\n30.11. 09:40 h\t80\n30.11. 09:42 h


Novakov program turnira za prva tri meseca 2015. godine – Novak Đoković\nTenis\t19. 11. 2014.\n2015, Kalendar, Novakov raspored, turniri


SDP pozvao Seada Jakupovića da podnese ostavku, pokreće se i unutarstranački proces - mojusk.ba\nSocijaldemokratska partija Bosne i Hercegovine najoštrije je osudila SNSD-ovo vrijeđanje žrtava najtežih ratnih zločina počinjenih u Prijedoru i njegovoj okolini 1992. godine koje se desilo u Skupštini grada Prijedora.\n– Bijele trake koje su morali nositi Bošnjaci i Hrvati Prijedora 1992. godine, sudski i istorijski su utvrđena činjenica i ostat će vječna sramota svih koji su učestvovali u tom zločinačkom poduhvatu. Niko nema pravo negirati zločin i zabraniti porodicama žrtava da obilježavaju njihovo stradanje.\nZbog svega navedenog, SDP BiH javno poziva Seada Jakupovića da bez odlaganja podnese neopozivu ostavku na mjesto predsjednika Skupštine grada Prijedora. SDP BiH će, zbog djelovanja koje je suprotno našim suštinskim opredjeljenjima, provesti odgovarajući unutarstranački postupak – poručeno je iz SDP-a.


Orban: Mađarska je imala pravo od početka oko migranata\nI. Đ. 31. marta 2017. 12:35\nMađarski premijer Viktor Orban izjavio je danas da je Mađarska od početka migrantske krize postavljala prava pitanja o migraciji i davala prave odgovore, dok je po tom pitanju Zapad „i dalje nekoliko godina iza Mađarske“.\nOn je u intervjuu za državni radio, situaciju u vezi sa nevladinim organizacijama i međunarodnim mrežama nazvao „moralno neprihvatljivom“, insistirajući da takve grupe nemaju ništa sa civilnim organizacijama, prenosi mađarska agencija MTI.\nPrema njegovim rečima, te grupe napadaju policajce i vojnike koji čuvaju državnu granicu i opisao situaciju kao „dobro organizovan migrantski posao“.\nKao primer, on je naveo nedavnu odluku Evropskog suda za ljudska prava po kojoj Mađarska treba da plati dvojici tražioca azila iz Bangladeša zbog hapšenja i deportacije 2015. godine, a odluku suda nazvao je načinom da „sud zaradi na nama“.\nOrban je istovremeno ponovio svoj stav da sud u Strazburu treba da bude rasformiran.\nDa li je ovo uzrok stravične nesreće koju je izazvao vozač iz Srbije?


BiH: Zabrana uvoza svinjetine iz Srbije pogurala proizvodnju – AGRO VESTI by agronews.rs\nNov 25, 2019 | agro danas, Aktuelno, Balkan, Hrana, Poljoprivreda, Prehrambena industrija, Proizvodi, Srbija, Stočarstvo, Teme, Tržište, uvoz-izvoz, Vesti\t|\nZabrana uvoza svinjskog mesa i prerađevina iz Srbije zbog svinjske kuge, pogurala je domaću proizvodnju u BiH, a posebno prerađivače, koji su već uveli drugu smenu, ali i potpisali ugovore sa proizvođačima iz Srbije za koje rade uslužno\n“Svi smo povećali proizvodnju, što je i logično, jer je nastao manjak na tržištu. Ovo je prvi put da se poklopilo da domaća industrija profitira i da se proba da ostanemo na tržištu ako budemo imali kvalitet i kada sve ovo prođe”, rekao je Nemanja Vasić, vlasnik Mesne industrije “Trivas” i potpredsednik Spoljnotrgovinske komore BiH.\nPrema podacima o uvozu Uprave za indirektno oporezivanje BiH, prošle godine u septembru i oktobru u BiH je iz Srbije uvezeno 55.546 kilograma svinjskog mesa i prerađevina od mesa vrednosti 32,3 miliona KM, dok je u septembru i oktobru ove godine taj uvoz iznosio “svega” 3.377 kilograma, ukupne vrednosti 19,1 milion KM.\nZabrana uvoza svinjskog mesa iz Srbije uvedena je početkom avgusta po nalogu Kancelarije za veterinarstvo BiH i to zbog afričke kuge svinja koja se pojavila u Srbiji, prenose banjalučke Nezavisne.\nTrenutno je u BiH, što se tiče svinjskih prerađevina, dozvoljeno uvesti jedino konzervirani program, jer se radi na temperaturi od 120 stepeni, dok su ostali proizvodi zabranjeni za uvoz.\n“Ta mera zabrane trajaće najmanje godinu ili dve i to je prilika da osvojimo tržište i da cenom i kvalitetom ostanemo na njemu i nakon što prestane zabrana koja postoji. Ovo je prilika i za domaće proizvođače mesa”, rekao je Vasić.\n“Domaći prerađivači svakako uvoze otpad iz Evrope i ne uzimaju uopšte domaće svinje. Nama iz Srbije dolazi mali deo svežeg mesa i mi od te zabrane nemamo ništa, niti smo šta osetili u ovih nekoliko meseci, osim toga da prerađivači povećavaju uvoz iz inostranstva i na taj način direktno uništavaju domaću proizvodnju”, rekao je Maljčić.\nTags: bihprehrambena industrijaStočarstvouvoz svinjetineuzgoj svinja\nAfrička svinjska kuga ušla na nemačke farme\nPrvi slučaj afričke svinjske kuge otkriven je na jednoj farmi u Nemačkoj, saopštilo je federalno ministarstvo poljoprivrede. Bolest je potvrđena kod svinja na dve farme u Brandenburgu


Shampoo PerSu akcije i cena | Moj Katalog\nPerSu Shampoo cena i akcije\nPogledajte ovonedeljne ponude iz PerSu prodavnice za shampoo sa promocijama koje traju od 10.07.2020. Ovde nabavite najnovije PerSu kataloge i ponude za shampoo i uštedite novac.\nAko zaista želite da ostvarite ozbiljne uštede prilikom kupovine i uštedite što je moguće više novca, pažljivo pratite sve najnovije nedeljne akcije objavljene na našoj veb lokaciji. Redovno prikazujemo PerSu ponude za shampoo i objavljujemo najnovije PerSu nedeljne kataloge sa ponudama za shampoo čim oni budu objavljeni.\nTo ne moraju da budu samo PerSu ponude za shampoo, možete potražiti i ponude za shampoo drugih prodavaca, kao što su Roda, Idea, Avon, DM Drogerie, Farmasi, ili možete proveriti sjajne promocije, popuste i sniženja za robu koju pretražuju drugi kupci na našoj veb lokaciji. Među najpopularnijim akcijama ovih dana su popusti na sledeću robu: scalextric, sunspa, saborino, sjenički sir, skagen ure, sciotec, sniper elite, skandinavisk, scott, solaray. Na Moj Katalog objavljujemo na hiljade novih specijalnih ponuda svakog dana i, ako želite najbolje ponude, nastavite da nas posećujete!


Najbolje modne kombinacije za kraj leta - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nNajbolje modne kombinacije za kraj leta\nAko ne znate kako da se obučete, onda će vam ove fotografije pomoći...\nKraj leta može biti prilično iritantan period, jer su tada temperature promenljive i u toku dana se može desiti da bude izuzetno vruće, a da predveče ipak bude potrebe za jaknom. Zato mnogi muškarci postavljaju pitanje – kako da se oblačimo pred kraj leta?\nMi smo odgovor potražili na trenutno najpopularnijoj društvenoj mreži, Instagramu, gde smo pronašli popularne manekenke i foto modele koji su nam pokazali kako se oni oblače kada je vreme promenljivo. Ono šta smo mi mogli da zaključimo jeste da morate imati stvari koje možete skinuti i sa kojima možete praviti razne kombinacije. Zbog toga je vrlo važno da u svom garderoberu imate košulje, blejzere ili lagane jakne koje ćete lako ukombinovati sa ostalim stvarima i koje možete lako skinuti ako je vruće, a opet iskoristiti kada stigne hladna noć. Takođe, šortseve isto tako možete uklapati sa stvarima poput dukserica i jakni, tako da ćete pronaći savršenu dnevnu kombinaciju koja nije ni pretopla, ni prehladna.\nŠto se tiče izgleda i samog stajlinga, shvatili smo da treba da se igrate sa bojama i da se trudite da izgledate što pozitivnije i veselije. U zavinosti od vašeg stila možete odabrati različite tipove stvari, ali se trudite da u kombinaciji uvek imate neku jarku boju koja će razbiti monotoniju i koja će privući pažnju ostalih ljudi.\nKape i šeširi, kao i šuškave jakne takođe moraju biti deo vašeg obaveznog garderobera kada se kraj leta približi, jer u ovom periodu nikada ne možete znati kada će vas iznenaditi kiša, tako da će vas šuškava jakna i kačket spasiti i sprečiti da se prehladite.\nPonekad slike govore više od hiljadu reči, pa zbog toga pogledajte ovu galeriju i videćete kako treba da se oblačite kada je vreme promenljivo i kada temperature nisu konstantne.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Mountain Khaki - gumena jakna savršenog stila


Trojica biciklista iz Višegrada i Užica na Vidovdan kreću na „Adriatic Tour 2015“ | 058.ba\n26. јуна 2015.\t058.ba\n4.000 KIOLOMETARA ZA 40 DANA\nVIŠEGRAD – Dvojica višegradskih biciklista, članova biciklističke sekcije planinarskog sportskog društva „Stolac“, Igor Mučibabić i Vladislav Mikavica, zajedno sa kolegom biciklistom iz Užica, Miroslavom Andžićem, u nedelju, 28. juna na Vidovdan u 8,00 časova sa Trga palih boraca u Višegradu, kreću na pohod dug oko 4.000 kilometara. Predhodno će ih prijatelji i sponzori 27. juna u 10,00 časova ispratiti iz Užica, ispred česme „Lav“.\nKako su planirali dnevno će prelaziti oko 120 kilometara, a trasa puta ih vodi preko Pala, Sarajeva, Travnika, Jajca, Bihaća (BiH), Rijeke, Pule, Rovinja (Hrvatska), Portoroža, Pirana, Izole (Slovenija), Trsta, Venecije, Ravene, Bolonje, Firence, Rima, Napulja, Brindizija (Italija), Krfa (Grćka), Salmande, Valone, Drača, Skadra (Albanija), Podgorice, Manastira Ostrog, Žabljaka (Crna Gora), Jabuke, Prijepolja (Srbija) i konačno nakon 40-tak dana stižu u Višegrad.\nZa ovu „Adriatic Tour 2015“ trojica odvažnih biciklista su se pripremali proteklih mjesec i po dana, dnevno vozeći po stotinjak kilometara.\nNjihovo biciklističko putovanje pomogli su brojni sponzori iz Višegrada i Užica.


Svet oduševljen: Nastavnik u Gani predaje informatiku bez kompjutera (foto) - 01.03.2018, Sputnik Srbija\nVeliki broj ljudi širom sveta oduševljeo je postupkom nastavnika iz Gane, koji predaje učenicima informatiku bez kompjutera tako što na tabli crta izgled... 01.03.2018, Sputnik Srbija\n15:15 01.03.2018 (Osveženo: 02:56 26.08.2021)\n© Foto : fejsbuk/Owura Kwadwo Hottish\nNastavnik je na svom nalogu na Fejsbuku postavio nekoliko fotografija iz učionice, na kojima se vidi on ispred table na kojoj je nacrtan početni prozor programa Vord.\nAkoto je za portal „Kvarc“ naveo da škola u kojoj predaje nije imala kompjutere od 2011. godine, uprkos tome što je jedan deo ispita za upis u srednju školu informatika.\n„Ovo mi nije prvi put da ovo radim. Već neko vreme se dovijamo kako možemo. Volim da postavljam zanimljive fotografije na Fejsbuk. Nisam znao da će da privuče ovoliko pažnje“, rekao je Akoto.\nNakon što su fotografije podeljene hiljade puta i privukle veliki broj komentara, „Majkrosoft“ je obećao da će obezbediti Akotu svu potrebnu opremu.


Naslovna » Izlasci » Izložbe » Trijenale proširenih medija u Blok galeriji\nTrijenale proÅ¡irenih medija - Robert Swerkiewicz\nAh Neša 23. januar 2014. Izložbe Komentari su isključeni na Trijenale proširenih medija u Blok galeriji\nIzložba Trijenale proširenih medija je susret starih i novih umetničkih tendencija, odlazećih i dolazećih aktera savremene umetničke prakse.\nNa Trijenale su pozvani protagonisti istorijskih avangardi i neoavangardi, počev od Fluksusa, situacionizma, akcionog i kombinovanog slikarstva, pop-arta, konceptualne umetnosti i kontekstualizma, sve do onih koji su nosioci novih tendencija i medija poput elektronske i interaktivne umetnosti, eksperimentalne poezije, retrofuturizma i neoizma, kinetičke umetnosti, sajber i veb-arta, digitalne umetnosti, video-arta, performansa, mejl-arta i drugih.\nRadno vreme novobeogradske galerije u Jurija Gagarina 221 je od 11.00 do 13.00 i od 17.00 do 21.00, radnim danima i subotom. Nedeljom galerija ne radi. (danubeogradu.rs)\nTagoviblok galerija dub izlasci izložbe novi beograd vesti\nPrethodni Delta City: FoodArt vikend\nSledeći Milijon sa J


Grčki novac završio u Aleksandrovcu | BN\nGrčki novac završio u Aleksandrovcu\n"Partija demokratskog progresa očekuje od svih nadležnih institucija Republike Srpske da uzmu u razmatranje sljedeću aferu i trošenje narodnog novca zasnovanog na ozbiljnim tvrdnjama i činjenicama kojima je učinjena ogromna šteta po interes Republike Srpske. Očekujemo i da se preispita odgovornost lica koja su proizvela takvo štetno dejstvo kao rezultat protivustavnog, nezakonitog, koruptivnog, neracionalnog, neodgovornog i nepotističkog ponašanja", navodi se u saopštenju te stranke.\nRepublika Srpska 15.02.2016 | 09:00\nAFERA „Sedamdeset sedam“\n„Stanje u bolnici Kasindo sramota za Srpsku“\nBolnica Kasindo, Istočno Sarajevo nalazi se u izuzetno teškoj situaciji i njen opstanak je doveden u pitanje.\nNajodgovorniji za ovakvo teško stanje u ovoj ustanovi su bivši ministar zdravlja i socijalne zaštite RS Ranko Škrbić za kojeg se s pravom može reći da je „grobar zdravstvenog sistema u Srpskoj“, Vlada RS i kompletno resorno mimistarstvo.\nU proteklih 10 godina građani Istočnog Sarajeva su se naslušali brojnih obećanja u vezi sa izgradnjom nove bolnice, nagledali uzalud bačenih para i neopravdanih projekata, a sva ta obećanja još nikad nisu realizovana.\nSa svakim novim obećanjem, bolnica Kasindo je svake naredne godine bivala u sve težoj poziciji.\nGubitak Bolnice je premašio 40 miliona KM, kasni se sa isplatama plata i doprinosa za radnike, kasni se sa isplatama prema dobavljačima, a samo su štrajkovi redovni u ovoj zdravstvenoj ustanovi.\nObjekti u kojem funkcioniše bolnica Kasindo su u katastrofalnom stanju. Uslovi u kojima radi osoblje i liječe se pacijenti su najblaže rečeno nehumani i sramni za 21. vijek!\nNajbolji ljekari odlaze zbog neadekvatnih uslova i nedostatka osnovnih sredstava za rad, a građani su prinuđeni da traže liječenje i spas u drugim zdrastvenim ustanovama.\nPosljednji revizorski izvještaj sa negativnim mišljenjem konstatuje brojne propuste u poslovanju, finansijama i organizaciji rada.\nPodsjećamo javnost da je Gradski odbor PDP Istočno Sarajevo još 26. juna 2011. godine organizovao mirne proteste ispred Bolnice Kasindol kako bi ukazao na teško stanje u ovoj ustanovi i tražio od Vlade Republike Srpske nađe sredstva za izgradnju nove bolnice jer je to minimum što se može uraditi za ljekare i stanovništvo ovog kraja. Do danas se to nije desilo.\nPodsjećamo i da je grčka Vlada donirala novac za izgradnju bolnice Kasindo, ali su i ta sredstva završila negdje drugo. Koliko je poznato, umjesto za izgradnju bolnice ovaj novac je iskorišten za izgradnju sportske dvorane u Aleksandrovcu.\nSad bi trebalo Grcku vladu obavjestiti da trazi povrat donacije posto nisu utrosena za sta su dobijena.\nMoraju Igor i Kea da imaju zabavu, ko šiša bolnicu. A prilikom nabrajanja grobara zdravstvenog sistema RS ne zaboravite Kljajčina, Stanetića, Tomaša, Bogdanića...\nMISLIM DA SE TAKO PARE NE DAJU OLAKO, VALJDA GRČKA VLADAQ IMA UVID O UTROSKU TOG NOVCA. A EVO PRILIKE OD OZBILJNE STRANKE DA IM POSALJE UPIT DALI SU UPOZNATI O ADEKVATNOM UTOSKU DONACIJE.\nNema su tu sta pitati. To uopste nije tajna. To je javna stvar da je Dodik u svom prvom mandatu preusmjerio pare od donacije za izgradnju sportske dvorane u Laktasima. Tako je i kupio iduce izbore. To je njegova politika. Uzima sve sto moze od ostalih djelova Srpske i gura u banjalucku regiju. Tamo je najvise glasaca i tako i pobjedjuje na izborima... Zato se taj kraj jedino i razvija. Saberite koliko je para dato banjaluckom klinickom centru za vrijeme Dodikove vladavine, da su samo 10 %od te sume odvojili za Istocno Sarajevo sada bi u Kasindolu stajala glanc nova bolnica.\nNije moj Bajo takav, jes da on voli pare,al' ...ja njega volim....\nGospodo iz PDP ja kao obicni građanin znam sve sto vi pisete. To je svima poznato samo nije poznato sta ce te vi uradit kad dođete na vlast ili sta ste uradili ili namjeravate uradit kao izvrsna vlast na nivou BiH. Krajnje strucno i profesionalno bi bilo da nam kazete iz kojih sredstava ce te vi izgraditi bolnicu , na koji nacin mislite obezbediti opremu , kako zadrzati kadrove , gdje i na koji nacin osposobiti kadrove da budu strucni drugim rijecima koji je vas projekat. Licemjerno je traziti od Vlade da izgradi bolnicu a u isto vrijeme optuzujete vladu za dug od 500 miliona u zdravstvu. Bolnice , auto puteve i ostale ifrastrukturne radove svaka drzava finansira iz kredita. Na koji nacin vi mislite da to uradite.\nPa sta Vi mislite odakle taj dug? Ko je taj sto moze unaprijed definisati korake kako i sta,ako je deset godina totalni autokratizam na djelu, ko ima uvid u stvarno stanje stvari u RS, kad je toliko afera isplivalo i samo se nagadjati moze sta su sve ovakvi na vlasti mogli uraditi, pogledajte na Frontalu sta je sa Litvancima u Bib, Bircu, rusima u Rafineriji, koliko je stete u tri propale banke koju moramo namiriti,mi gradjani...prvo promjene da se vidi gdje smo, revizija opsteg stanja, zato u demokratiji imate izbore svakih par godina, da ne dobijete ovo sto mi imamo...promjena vlasti je revizija stanja u drzavi...\nKo je rekao da će se graditi. Polako sa gređenjem, dok mi dođemo na vlast pa ćemo odlučiti šta ćemo graditi i gdje.Korak po korak, prvo na vlast pa sve ostalo.\nHIROVI SU HIROVI,A NAROD NEK SE SNALAZI\nAko se zaklinje u Boga i SPC kako da se ovo opravda? Šta kaže vladika Grigorije na ovo?


ip_saobracaj_js - alukovic/ip_saobracaj_js Wiki\nOriginal URL: https://github.com/alukovic/ip_saobracaj_js/wiki/ip_saobracaj_js\nPrincip funkcionisanja programa:\nKonverzija raznih fajlova u JSON je moguća putem nekog od Veb sajtova, u zavisnosti od toga koji je format datoteke u pitanju. U ovom slučaju, kao primer može odlično poslužiti CSV to JSON Converter. Link do ovog sajta je: https://www.convertcsv.com/csv-to-json.htm\nPraktično, JSON fajl predstavlja niz objekata. Za izračunavanje Hurstovog parametra, potrebno je prilagoditi niz objekata u niz elemenata i nad tako generisanim nizom i njegovim elementima izvršiti određene proračune.\nOvaj niz će zapravo predstavljati celokupnu vremensku seriju dužine N.\nMoguće je prikazati niz sa svim elementima, kao i sa elementima različitim od nule. Korisnik može ponovo pokrenuti proces, pritiskom na taster Brisanje.\nPrva tri tastera služe samo za prikazivanje i konverziju datog JSON niza u vremensku seriju i ne izvode nikakve dodatne operacije vremenskom serijom.\nDalje operacije nad nizom se nastavljaju odabirom tastera: 1. Niz svih elemenata 2. Nasumična podela niza 3. Niz elemenata različitih od nule 4. Podela niza elemenata različitih od nule\nvrNasumicnogBroja = Math.floor(nasumicniBroj(2, 5));\nU okviru ovog niza su obuhvaćeni i elementi čija je vrednost paketa nula.\nKorisnik ima mogućnost filtriranja datog niza i prikaza niza elemenata različitih od nule, pritiskom na instoimeno dugme. Upravo je taj niz, u stvari vremenska serija za koju je potrebno odrediti Hurstov parametar. Podnizovi (grupe) vremenske serije su nasumično određeni funkcijom Random(), a imaju od dva do četiri elemenata. Hurstov parametar i svi neophodni koraci ka njegovom izračunavanju izvršavaju se pritiskom na dugme Proračun.\nDeo koda za izračunavanje Hurstovog parametra:\nH_ = Number((s*sumaLognLogRS - sumaLogn*sumaLogRS)/(s*sumaLogn_2 - sumaLogn*sumaLogn));\nH = Number(H_.toFixed(2));


ČOVIĆ NAKON SASTANKA S JUNCKEROM: 'Upitnik predajemo krajem februara, kad...' | Slobodna Bosna\nČOVIĆ NAKON SASTANKA S JUNCKEROM: "Upitnik predajemo krajem februara, kad..."\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Dragan Čović održao je sastanak sa predsjednikom Evropske komisije Jean Claude Junckerom u Briselu, na kojem su razgovarali o aktuelnoj političkoj situaciji u BiH, Upitniku, izbornom zakonodavstvu, reformama...\nJuncker će posjetiti BiH krajem februara kada će mu biti uručeni odgovori na Upitnik Evropske komisije.\nIako je Čović sa Junckerom razgovarao o izmjenama izbornog zakonodavstva, kako je Čović kazao nakon sastanka uslijedit će susreti sa ekspertima međunarodnih institucija.\n- Ustav ne možemo promijeniti, ali izborni zakon možemo. Nakon idućih izbora možemo raditi radikalnije zahvate, presudu Sejdić-Finci i presudama suda u Strasbourgu. Bitno je uraditi minimum, koji možemo uraditi za ova tri mjeseca – kazao je Čović.\nEvropski zvaničnici s kojima su održani susreti u Briselu, poručili su članovima Predsjedništva BiH da moraju postići dogovor bez nametanja rješenja.


Sebić doneo novu medalju Srbiji i ostvario rezultat karijere na OI u Tokiju!\nNaslovna Sport Ostali sportovi Sebić doneo novu medalju Srbiji i ostvario rezultat karijere na OI u...\nBravo za Milenka Sebića!\nPrethodni tekstBakama i dekama trebaće prevodilac\nSledeći tekstPomeren rok za prijavljivanje za besplatne informatičke obuke


Dinamo udara Rijeku gde najviše boli | Sport | Fudbal\nDinamo udara Rijeku gde najviše boli 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDinamo udara Rijeku gde najviše boli\n04.01.2018. / 12:57\nZagrebački Dinamo je zadao udarac šampionu Hrvatske. Ono što nije uspeo prošlog leta, sada jeste.\nZagrebački Dinamo na putu je da vrati titulu na "Maksimir", nakon što je Rijeka prošle sezone, senzacionalno, prošla prva kroz cilj.\nVelika bodovna razlika na tabeli (Dinamo ima 50, splitski Hajduk 38, Osijek 36, a Rijeka tek 35 bodova) više nego jasno ukazuje na to da "modri" nemaju nameru da više dobijaju šamare, a i ostvarilo se "predskazanje" Zdravka Mamića da ono što se dogodilo prošle sezone više neće biti slučaj u hrvatskom fudbalu.\nNe samo da Dinamo suvereno gazi ka vraćanju najvažnijeg trofeja, već je Rijeci zadao novi udarac. Kupio je napadača Marija Gavranovića, jednog od njenih najboljih fudbalera.\nDinamo je želeo Gavranovića (rođen u švajcarskom Luganu i igra za švajcarsku reprezentaciju) još prošlog leta, ali je tada Rijeka odbila napad pod velikim pritiskom svojih navijača, koji su želeli da gledaju isti tim i u evropskim takmičenjima. Međutim, eliminacija iz Lige Evrope primorala je šampiona Hrvatske da prekomponuje redove.\nTačnije, rukovodstvo Rijeke priznalo je da ne može da zadrži najbolje igrače, a Gavranovića odlazak je samo početak.\n"Dinamo je još letos hteo da dovede Gavranovića, a nama u tom trenutku to nikako nije odgovaralo i učinili smo sve da ga zadržimo, posebno zbog evropskih utakmica. Mario nije želeo da produži ugovor sa Rijekom, a pošto nije došla ni jedna druga ponuda, jedino što nam je preostalo je bilo da prihvatimo ponudu Dinama. Želimo mu sve najbolje, osim protiv Rijeke", glasi izjava sportskog direktora Rijeke Srećka Juričića o transferu Gavranovića u Dinamo.\nOsim Gavranovića, iz Rijeke bi mogli da odu i Crnogorac Marko Vešović (poljska Legija ga že.i), Josip Mišić, (Sparta iz Praga), Josip Elez (Hanover)...\nNavodno bi za 23-godišnjeg defanzivca Eleza Rijeka trebalo da zaradi 3 miliona evra!\nFK Dinamo Zagreb NK Rijeka


Bikini Green Lisos - Marka / Designer Mar Rio\n> Zenski kupaći kostimi > Dvodelni kupaći kostimi > Brazilski bikini > Gornji deo bikinija u stilu grudnjaka > GREEN LISOS\nMix & Match GREEN LISOS Mar Rio. Kombinujte, uparujte i pronađite svoju savršenu kombinaciju! Napravite sopstveni bikini komplet i izaberite veličine, oblike, boje i štampu! Odličan izbor, najbolji kvalitet i najnoviji trendovi - ovo i mnogo toga drugog ćete pronaći u prodavnici „Brazilian Bikini“!\nMar Rio TOP GREEN LISOS 55.18 Euro 27.59 Euro\nMar Rio BOTTOM GREEN LISOS 27.91 Euro 13.96 Euro\nPodaci o proizvodu GREEN LISOS Mar Rio\nBikini Green Mar Rio 2019\n• BBS identifikacioni broj: 119391\n• Referenca dobavljača: 1812061b-163\nPreporuka veličine i podudaranja za: Bikini Mar Rio Green Lisos\nSlike za Bikini Green Mar Rio 2019\nUputstva za negu za: Mar Rio Green Lisos\nMar Rio GREEN LISOS 83.10 Euro 69.25 Euro


SAD postavljaju raketne sisteme na tursko-sirijskoj granici - 26.04.2016, Sputnik Srbija\nSAD postavljaju raketne sisteme na tursko-sirijskoj granici\nAmerički reaktivni sistemi će u maju ove godine biti raspoređeni na tursko-sirijskoj granici, saopštio je šef turske diplomatije Mevlut Čavušoglu, prenosi... 26.04.2016, Sputnik Srbija\n10:03 26.04.2016 (Osveženo: 10:41 26.04.2016)\n© AFP 2022 / TED ALJIBEAmerički sistem HIMARS\nAmerički reaktivni sistemi će u maju ove godine biti raspoređeni na tursko-sirijskoj granici, saopštio je šef turske diplomatije Mevlut Čavušoglu, prenosi televizija „Haberturk“.\nTurska i Amerika razmeštaju raketne sisteme na tursko-sirijskoj granici\n„Naš glavni cilj je da se očisti 98-kilometarski region Mendič (na severu Sirije) od grupe DAEŠ. Međutim, opseg naše artiljerije je 40 kilometara, dok je američkih sistema HIMARS — 90 km. Dogovorili smo se sa SAD i u maju ove godine će sistemi biti raspoređeni na turskoj granici“, rekao je on. Na ovaj način, po njegovim rečima, moći će u potpunosti da se pokrije ova zona, gde su aktivni pripadnici DAEŠ-a i da mogućnost umerenoj opoziciji da zauzme područje.\n„Nakon raspoređivanja ovih kompleksa zona bezbednosti u ovom području sama će se stvoriti. Predsednik SAD Barak Obama je u svojoj poslednjoj izjavi rekao da nije protiv stvaranja zone bezbednosti u Siriji. Nemačka takođe deli naše mišljenje po ovom pitanju. To jest, oni su napokon shvataju da je Turska u pravu kada se radi o zoni bezbednosti i svega što se dešava u Siriji“, rekao je Čavušoglu. Ministar je naveo da je za efikasno čišćenje teritorije od pripadnika DAEŠ-a „potrebno dati podršku umerenoj opoziciji iz vazduha i sa zemlje iz pravca turske granice“.\nPodručje Menbič, o kojem je govorio Čavušoglu, predstavlja 98-kilometarsku liniju između gradova Afrin i Džarablus. Upravo ovde Turska poziva da se stvori zona bezbednosti koja će omogućiti da se snage DAEŠ-a potisnu sa granice, da se osigura bezbednost pograničnih turskih gradova i rasporede izbeglice na sirijskoj teritoriji, bez njihovog prelaska u Tursku.


Počeci moderne umetnosti: Impresionizam, neoimpresionizam, simbolizam | Turistički blog o Nišu\nKrit – destinacija mitova i istorije\nUmetnički pravac koji je nastao u francuskom slikarstvu između 1860. i 1870. godine kao reakcija na realizam. Poznati francuski pisac Emil Zola je slikovito opisao nastanak i karakteristike ovog umetničkog pravca „Nama treba sunca, slobodnog vazduha, jedno svetlo i mlado slikarstvo. Pustite sunce neka uđe i slikajte stvari onako kako izgledaju u punoj svetlosti dana“.\nPošto su već deset godina mlađi umetnici bili isključeni iz zvaničnih krugova, Klod Mone, Pjer Ogist Renoar, Kamij Pisaro, Alfred Sisli, Edgar Dega, Pol Sezan i mnogi drugi, u nameri da prikažu svoj rad nezavisno od Salona u Parizu, osnovali su „Udruženje nepoznatih umetnika, slikara, vajara, grafičara i drugih“. Nova umetnička grupa svoju prvu izložbu otvorila je 1874. godine u starom ateljeu koji je pripadao poznatom fotografu Feliksu Nadaru. Ova njihova izložba nije imala uspeha kod publike. Ime ,,impresionizam“ pojavilo se prvi put iste godine. Luis Leroj, saradnik francuskog lista Šarivari, dao je naziv svom članku o prikazu izložbe- Izložba impresionizma, po izloženoj slici Kloda Monea, Impresija, rađanje sunca. Ovaj izraz je upotrebio u podrugljivom smislu, ali je kasnije prihvaćen i od samih slikara i 1877. godine Udruženje izlaže pod tim imenom.\nImpresionisti napuštaju atelje da bi slikali pod vedrim nebom. Spontan odnos prema svetu, a ne prema jednoj kulturi, omogućio je impresionizmu da koristi likovna iskustva svih, a ne samo evropskih slikara. Saznanje da je svetlost sastavljena od boja, da u njoj nema bele i crne, već samo toplih i hladnih boja kojima je moguće izraziti svetlost i senku, dobila je punu primenu u slikarstvu impresionizma. U početku pokretu pripadaju Klod Mone (svetlost je za Monea bila jedina realnost. Slikao je jedan motiv više puta u različito doba dana i godine, stvarajući tako nove i drugačije slike), Pjer Ogist Renoar, Eduard Dega, Pol Sezan, Kamij Pisaro, Alfred Sisli. Eduar Mane se smatra pretečom iako nije pripadao grupi. Eduar Mane verovao je da su sami potezi četkice, a ne ono što oni znače, umetnikova osnovna delatnost. Tek u svojim poslednjim delima Eduar Mane se može smatrati za pravog impresionistu. Dire i Diranti bili su jedini kritičari koji su shvatili značenje pokreta. Raspravljajući o umetnosti složili su se u sledećem:\nNetrepeljivost prema akademskoj umetnosti zvaničnih salona\nOrijentacija prema realizmu\nPotpuna nezainteresovanost za subjekt (davanje prednosti pejzažu i mrtvoj prirodi)\nOdbacivanje navike iz ateljea o prvo postavci i osvetljenju modela, počinjanje crtanjem a onda boja.\nSlikanje u plein-artu (slikanje napolju)\nJoš pre izložbe, pravci i interesovanja raznih članova grupe nisu isti. Mone, Renoar, Sisli i Pisaro rade na obalama Sene, pokušavajuci da naslikaju impresiju svetlosti i providnost atmosfere i vode bez gradacija svetlo-tamnog, izbegavajući crnu boju, izbegavaju emociju i romantična nadahnuća. Sezan i Dega, veruju da je potrebno dobro poznavati istoriju slikarstva. Edgar Dega se od ostalih impresionista razlikovao po temi, formi koja ostaje čvrsta, pri čemu nije zanemario analizu svetlosti. Za impresioniste se vezuje svojim izoštrenim osećanjem modernog života i smislom za trenutne prizore. Ali, nikada se nije smatrao pravim impresionistom, niti je prihvatio sve njihove zamisli.\nSlikari impresionizma nisu nikada obrazovali školu u pravom smislu reči. Imali su izrazitu zajedničku odbojnost prema akademizmu, slikanje u svetlim tonovima i slikanje u „pleneru“, u prirodi. Njih više povezuje lično prijateljstvo nego jedinstvena doktrina. Eduar Mane, Klod Mone, Edgar Dega, Pjer Ogist Renoar i Kamij Pisaro imaju dosta zajedničkih crta, ali možda čak i više razlika u slikarskom izražavanju. Pol Sezan je okarakterisao Monea svojom čuvenom izjavom: “ On je bio samo oko – ali kakvo oko!“.\nŽorž Sera, Pol Sinjak, Maksimilijen Lis i jos nekoliko drugih umetnika se udružuju 1884. s namerom da odu dalje od impresionizma, da stvore naučnu bazu za vizuelni i operativni slikarski proces. Njihovoj nameri se suprotstavljaju Mone i Renoar, tako nastaje razlika izmedju romantičnog i naučnog impresionizma. Termin neoimpresionizam je prvi put upotrebio francuski likovni kritičar Feliks Feneon 1886. godine. Neoimpresionisti uvode poentilističku tehniku, koja se sastoji od deljenja tonova na njihove sastavne delove, tj. na male mrlje čistih boja koje su postavljene jedne pored drugih, tako da u oku posmatrača stvaraju jedinstveni ton.\nČetiri osnove na kojima se zasnivala neoimpresionistička teorija definisane su u jednom neompresionističkom manifestu: „Deliti, to znači obezbediti sva preimućstva svetlosti, kolorita i harmonije: optičkim mešanjem čistih pigmenata; razdvajanjem različitih elemenata kao što su: lokalna boja, boja osvetljenja, njihove reakcije; ravnotežom ovih elemenata i njihovom proporcijom; izborom poteza odmerenog prema dimenziji slike.“\nSimbolizam je reakcija na impresionizam, prividno suprotan neoimpresionizmu. Nadovezuje se na romantizam i njegov cilj je bio predstavljanje stvari koje se ne mogu racionalno opisati (raspoloženje, emocije…) Simbol je samo sugestija suštine stvari. Iako se razlikuje od impresionističke čiste vizuelnosti, ne suprotstavlja se sadržajnosti impresionizma, vec nastoji da promeni sadržaje na isti način kao što impresionizam menja vrednost formi. Umetnost se ne prikazuje vec pomoću znakova razotkriva realnost koja je sa ove ili one strane svesti. Simbolizam nastoji da podstakne razmišljanja o svemu čemu se ne može sporiti da je realno, iako nije očigledno.\nLikovni umetnici su prikazivali subjektivne, fantastične i mistične teme, često se koristeći motivima iz antičke mitologije i klasične književnosti, te crkvenim i erotskim motivima. U oblikovanju su se koristili stilskim sredstvima realizma, impresionizma i ekspresionizma. Tipični su predstavnici ovog smera su francuski slikari Gistav Moro, Gistav Doré, Pjer Puvis de Šavan, Odilon Redon, zatim nemački slikari Arnold Buklin, Gustav Klimt, Hans fon Marées i grupa Nabis.\nGodine 1891. i 1892. kritičar Alber Orije definiše simbolističko slikarstvo koje je za njega „idejno, sintetičko, subijektivno i dekorativno“.


Komentari na "Ima posla ko hoće da radi: Srbiji nedostaje čak 90.000 majstora, evo spiska najtraženijih zanimanja" - Telegraf.rs\n21/09/19 | 09:21\nNa tržištu rada vrlo se visoko kotiraju pojedina trogodišnja zanimanja, odnosno zanati\n25. septembar 2019 | 06:20\nPlatite pa će biti i radnika. Marketi, kladionice, male radnje,kafići... svima treba, oglasa nikad više. A plata 250-300e, :)\n25. septembar 2019 | 06:09\nkad srbi shvate ozbiljno posao i pochnu da rade kao u nemachkoj za jedno 50 god ce imati platu kao i nemci. zaradjivanje je dug proces..\n24. septembar 2019 | 16:54\nMeni je zivotna zelja da rmbam i crkavam za 300 evra i da gazdu cinim srecnim i bogatim. Jos bolje ako dobijem 350evra za mesec dana a gazda kupi blindiran dzip od 50 000 evra i novu starletu pride. Nema sladjeg i postenijeg zivota od tog\n23. septembar 2019 | 10:17\nJa sam majstor za Žene !!💏💑👪\n22. septembar 2019 | 16:02\nEvo čistimo po Evropi, nemozemo svudz.\n22. septembar 2019 | 01:03\nUkratko.Mesar sam po struci,prodavac mesa u marketu.Radio sm u Amanu neko vreme za bednu crkavicu.Poslovođe sve neke nakostrešene pridošle odasvud...nas domaće ne podnose.Otišao sam u Nemačku i sa mojim celokupnim znanjem i iskustvom sam vrlo brzo stekao poverenje i predvodništvo.O primanjima ne smem ni da vam napišem,preeeezadovoljan sam.Toliko!\n22. septembar 2019 | 08:07\nKako to da nisi otišao u Rusiju ili Kinu?\n21. septembar 2019 | 22:16\nIma posla, para nema, naj bolje da se radi dzaba, za poneku pohvalu...\n21. septembar 2019 | 16:10\nEvo I ovaj jadan covek je Danas poginuo na gradilistu, praznik, crveno slovo, subota Ali je morao da radi!!!!!!!\n21. septembar 2019 | 14:17\njuce sam sreo prijatelja inace odlicnog keramicara koji uskoro odlazi iz zemlje sa porodicom,ostalo vam je sve jasno\n21. septembar 2019 | 12:50\n@DJordje E kada bi svi privatnici bili savesni kao vi. Da vidite sta se radi u Beogradu. Moj sin informatiku u malom prstu kao i mobilnu telefiniju. Radio u servisu i prodavnici nije ga ni prijavio niti mu davao platu 3 meseca. Komunalna inspekcija prolazi i idu od lokala do lokala i preskacu taj servis pridavnicu. Zasto zakljucite sami. To je na Vracaru. Radio i u Zelezniku ista prica. Zelim tim gazdama da zavrse kao mom sinu sto su radili ,da ih iskoriscavaju a ne placaju\n21. septembar 2019 | 13:12\nKomunalna policija nema veze sa inspekcijom\nNaravno da fale majstori i jeftina radna snaga kada sede u foteljama trenutno i odlucuju o bitnim stvarima i ljudskim sudbunama!!!!!!\nOvih dana u mojih 55 god i 35 god staža ukida mi se radno mesto ponuđena kancelarija na osnovu stručne spreme, odbijam tražim proizvodnju jer je plata veća 10000 din a penzija se bliži, recite mi ima li još ovakvih budala mislim da ne. A pritom ne psujem ni vlast ni predsednika, a nikad od mene glas nisu dobili, niti će, dakle posla ima ali treba da se radi bez obzira na godine i staž.\n21. septembar 2019 | 12:49\nPrihvatite kancelariju, nije džaba izreka "Bolje dinar u hladu, nego dva u radu". Ako vas polome u ovim godinama u proizvodnji, terapija i lekovi će vas više izaći od 10000 mesečno!\nPostenog i vrednog radnika treba postovati i platiti a ne zajebavati i davati mu minimalac tek nema da imaju radnici samo polako\n21. septembar 2019 | 11:57\nIma posla za majstore i radnike ali su svi bedno plaćeni.Kad poslodavci budu platili radnika onoliko koliko zaslužuje onda neće radnici masovno odlaziti iz Srbije.Ali pošto to neće da se desi u tom slučaju za par godina će Srbija zapošljavati migrante ili Rome koje će sporazumom o reemisiji EU rado vratiti u Srbiju.\n21. septembar 2019 | 11:38\nI ne treba da imate radnike i ko god ima mogucnost treba da ide iz ove zemlje.Nece da rade,za sta da radim 30000 dinara maksimalno i to normiran posao,izivljavanje,ponizavanje,diskriminacija.Dajte platu 70000 dinara pa da pocnem.Masinbravar 20 godina,bce kategorija,zovu me sa zavoda nasli mi posao u klanici.Pa nisam ja mesar!\n21. septembar 2019 | 12:57\nDragane,slažem se da svako treba da radi u svojoj struci ali vremena se menjaju. Ako nema mogućnosti za struku menja se profesija. A što se plata tiče,radnici i ne treba da rade za 30.000. Kada ih zatreba dobiće pristojnu platu. To naravno dovodi do poskupljenja finalnih proizvoda i ponovo se vrtimo u krug ali to je druga priča.\nRadim u prodavnici, 9h radno vreme, plata 30.000. U isto vreme sam i trgovac, cistacica, fizikalni radnik, obezbedjenje. Hvala Bogu, necu jos dugo ovde ostati, ako sve bude islo po planu idem na bolje mesto.\nMoja deca su gradjevinci cerka sa fakultetom ne radi vec duze vreme jer gde god ode traze iskustvo a sin radi za minimalac i onda kazete ima posla.NEMA Nije normalno da rade za tako niske zarade Sve je laz\nDao sam ti minus ali trebalo bi ti kao njihova majka da znas da se pocinje od pocetka a ne od sredine ili kraja.Ne moze odmah odlicna plata,ne moze bez iskustva odmah oflican posao,pusti ih neka se msli pomuce i nauce tom iskustvu ia neka sami sebi svojim trudom grade pozicije!Ja sam radio sa srednjom skolom 10 godina u jednoj odlicnoj firmi i od magacina gde sam ucio robu s kojom i danas radim(do posla prelazio 50 km u pravcu prevozima),preko manipulacije,pa tek onda komercijale pa danima,mesecima i godinama gomile posla stigao do toga da me je privatnik zvao i vukao da predjem da mu radim taj posao i posto su petooktobarci razoruli sve pa i tu veliku firmu u kojoj sam poceo,presao sam i bio sef u svojoj bransi u toj privatnoj firmi a posle 5 godina jos veceg iskustva i naravno prevare od strane tog gazde koji mi je skratio dobit presao sam u stranu firmu gde sam bio direktor za Srbiju i gde sam ispod sebe imao ljude sa visim skolama i fakultetima ali gospodjo,ja sam za njih bio doktor u poslu.Posle jos 5 godina gde sam naucio i poslednju zapadnjacku tajnu podlovanja otvorio sam sopstvenu firmu i radim danas sam u njoj,imam u proseku od 2 do 5 evra pkatu,nemam gazde,nemam stresove,prestajem polaki i sa lekovima za pritisak ali eto,mora od nekuda da se pocne da bi se negde stiglo....\n21. septembar 2019 | 15:01\nPrijatelju, kad si vec resio da podelis mudre reci, mogao si da nam obezbedis i prevod na srpski... P.S. Ako moze, napisi i sta je naravoucenije, u par redova (obavezno prevedi)...\n21. septembar 2019 | 11:14\nČitam komentare i moram da pitam ljudi dokle planirate da poredite Srbiju sa Nemačkom? Nikada ovde neće biti isto kao tamo. Poredite plate u Nemačkoj sa platama ovde to nije realno. Ja imam firmu koju sam otvorio jer nisam vise hteo da radim kod privatnika i mogu da vam kažem da većina privatnika osim nekih koji su politički povezani retko ko po nekom poslu prima neke velike pare. I to samo iz razloga što se nalazimo u državi Srbiji. Radim za jednu firmu i jednom su nam greškom poslali cenovnik po kojem rade firme u Sloveniji isti posao kao mi ovde. Razlika u ceni je veća od 50%. Ja kada treba da dam ponudu za posao moram bukvalno da budem jeftiniji od kineza da bih ga uopšte dobio. Bukvalno smo jeftiniji od kineza. A sto se plata tice ne razumem kako neko moze da da minimalac ili da ne prijavi čoveka. Kod mene svi prijavljeni plata redovna i mogu reci sasvim solidna i sobzirom da je mali grad h pitanju mogao bih da kažem da je jedna od najvećih. Ali ljudi opet nece da rade jer kao i većina u ovoj državi neće da radi kod privatnika svi bi da rade u državnoj službi i da zabusavaju ceo dan i čekaju početak meseca da prime platu. Kome ne valja privatnik neka sam otvori firmu pa neka vidi sta ga sve čeka. Naravno ako je pošten i normalan covek. Ja svaki dan proklinjem dan kada sam otvorio firmu. Jeste da imam više para sada ali sam odgovoran za 43 čoveka koji rade kod mene i njihove porodice. Koliko noći nisam spavao jer sam razmišljao sta cu da radim i kako cu da nadjem neki novi posao za firmu. Još kada me nazovu u sred noći da mi kažu da su nešto pokvarili pa moram da dolazim u firmu sam da popravljam jer nema ko drugi a i ako ima neće sigurno doći u to doba.\n21. septembar 2019 | 11:35\nJadan ti sve propade, svi vi gazde radite u minusu a bez tri letovanja i dva zimovanja ne priznajete godisnji odmor... verovatno i trulog punta voziš. Zatvori to čoveče i naspavaj se...ne idi protiv sebe!\n21. septembar 2019 | 14:02\nJa sve što radim u životu polazim od sebe.Ne bih mogao da budem privatnik i da radnika plaćam manje od 70.000din; zato i ne razmišljam da otvorim firmu,bolje da radim sam.Kad se razvije posao onda tražim radnika a dotle ću se snalaziti kako znam i umem jer znam da ti za život treba barem 600e.To bi trebao da bude minimalac.Zbog natezanja države i "biznismena" radnici i svi ostali odlaze u svet a firme će uskoro da smanjuju posao i na kraju katanac na vrata.\n21. septembar 2019 | 17:23\nHa ha ha, @savke, baš me nasmeja. Jadni siroti privatnici i "gazde".\n21. septembar 2019 | 11:11\nEvo i ja sam na Malti 5 godina pa i nama ovde fale radnici nema ko da radi 😎🙃\n21. septembar 2019 | 11:06\nFale majstori....?!Majstor je samo krmak sto pravi sareni prasici!!!\n21. septembar 2019 | 11:02\nPa kada ljudima vade dušu za 30000 rsd!\n21. septembar 2019 | 11:56\nA idi u Dubai pa da vidim kako je tamo sa 30000 dinara zivi gde je duplo skuplje i iz Indije dovlace radnu snagj!!!\nDa, da a plata minimalac I radis na crno.\nNije samo do novca, decenijama imamo skroz pogrešan sistem obrazovanja ali i kućnog vaspitanja. Mnogi nisu izbacili doba samoupravnog socijalizma iz glave, decu usmeravaju na "bilo šta" samo da se studira, i onda imamo svake godine hiljade filozofa, istoričara umetnosti,geografa, istoričara, sociologa,nastavnika srpskog jezika, itd. na birou... Davno beše kao vic, imaćemo mlade koji će znati kad, gde i ko je izumeo automobil, zašto je to uradio i koja je korist čovečanstva od izuma ali neće niko znati kako da taj automobil popravi.\n21. septembar 2019 | 14:04\nSvaka cast na komentaru! U nas je vodilja "Uci sine skolu da nemoras da radis!"\n21. septembar 2019 | 10:36\nKada Vucic i svi ostali iz vlade zaposle dete za 200€ platu onda cu i ja zaposliti moju decu\nA kod Djilasa bilo bolje???\nPune su nam opštine sa osnovnom i srednjom školom. Zanatlija koliko hoceš ali odjednom su počeli da nose kravate mašne i akt tašne. Za puno veću platu od minimalaca.\n21. septembar 2019 | 12:06\nTačno tako.Radim u javnoj ustanovi,skoro svaki dan dolaze partijski kadrovi da rade po ugovoru,primaju platu a često se i ne pojave na poslu.A kad se i pojave ,oresede ceo dan sa mobilnim u rukama gledajući rijalitije ili čameći na društvenim mrežama.Ako i pokušaš da im daš neki posao samo te popreko pogledaju i kažu,,Nisam ja ovde došao da radim" Ja u svojih 50 i kusur godina i sa fakultetom razmišljam da odem u Dansku kod rođaka.Ne mogu više da gledam šta se radi kod nas u ustanovi i opštinskoj upravi.A laž je i visina plate jer ja nemam ni statistički prosečnu platu sa 25 godina staža i visokom stručnom spremom.,,Kadar" koji ,, radi" prima platu iznad proseka a dolaze i sa SSS.\nBagro jedna platite radnika i napravite zakon o radu kako treba viste dozvolili poslodavcima da tera radnika da radi 10 12 h i plati mu minimalac sa svakom subotom sve vi to znate ali se pravite ludi jer tim poslodavcima nesmijete ništa jer vas oni finansiraju i vaše stranke\n21. septembar 2019 | 10:15\nVlasnici se bahate a radnicima daju platu 300-400 eur i onda se pitaju zašto neće niko da radi.Neka probaju tako da se ponašaju u drugim zemljama....u stvari tamo bi bili odavno u zatvoru,građevinska mafija......\nJa varim svaki dan i svi mi kazu da to nije zdravo 👓😅\n21. septembar 2019 | 11:07\nSlaninu i paradajz? 😀😀😀\nNaravno da poslova ima nego pitanje je da li su adekvatno plaćeni s obzirom na rizik koji posao donosi.\n21. septembar 2019 | 10:09\nI sve to za platu od 27000 dinara mislim da je. Toliki minimalac i minimalnu uplatu za penziono lepo kad platite vise nece faliti toliko radnika\n21. septembar 2019 | 11:58\nUskoro minimalac ce biti 31000\nIma posla al nece niko da te plati ko coveka, falice i 200000 radnika za godinu najvise godinu ipo sto bi reko predsednik. A kao napredujemo razvijamo se itd...\n21. septembar 2019 | 10:07\nAli ovi što su im tate pokrali državu pa otvorili sinovima firme neće da daju platu već i dalje petljaju i pokradaju državu kao i njihove tate u svoje vreme. Letuju po Mikonosu, imaju besna kola, brodiće itd I pre će baciti novce u beton za 10 kuća u kojima ne može živeti nego da daju radnicima zasluženu platu. Ko prepozna svoju firmu u ovome što sam napisao neka slobodno udari +\nDa se plati lepo koliko treba svi bi bili tu ja sam zarivac u Srbiji sam imao 180 din sat i teraju te da umres od posao sada radim u Nemacku imam trenutno 10e sat ali efektivan rad imam 2h a pisem 9h...\nStandardni si balkanac. Kod nas si crkavo za pare a onda ode preko grane I on je onda Baja efektivnog rada ima dva sata a pise devet. Bravo\n21. septembar 2019 | 10:04\nMa nije problem da se radi već koliko će da se zaradi... Uporno smo neradnici koji neće da rade,a niko ne priča o zaradi...Minimalac bez toplog obroka i prevoza pa ti secaj kesu sa sendvičom,sipaj gorivo ili plati kartu i odnećeš danas kući 500 dinara da izdržavaš porodicu...\nZa te male plate ljudi nemogu da rade, zato odose svi preko grane\n21. septembar 2019 | 10:00\nNeka vasa deca rade ove poslove ua 300 evra...\nAlavi poslodavci će želeti da nadju radnike, ali radnika nigde biti neće.\n21. septembar 2019 | 10:11\nVeć je tako stanje\n21. septembar 2019 | 09:59\nbojim se da smo se kasno setili , svi pravi i dobri majstori su otisli preko grane .\nNaravno da ima posla samo za ljude koji hoće da rade. Kod mene u firmi gde radim vec duže od godinu dana se traže glodači i strugari ali tih ljudi više nema. Tj mozda i ima ali su svi pred penzijom ili su već u penziji a mladji ljudi iz nekog razloga ne žele time da se bave.\n21. septembar 2019 | 09:58\nGinici robova, platite radnu snagu.\nJedna privatna usluzna firma trazi mlađu osobu, da prima tel. pozive i zakazuje termine i na kraju radnog dana odnese novac u banku. Radno vreme od 13-19 h.Nudi platu 38000 din i niko neće da prihvati. Mala je plata. Zato neka niko ne prića da nema posla. Lakše je gluvariti celu noć, spavati ceo dan i ziveti na teret roditelja koji moraju raditi i ne biraju posao. A na društvenim mrezama samo pišu kako dzabe uče, posla nema i takve gluposti. Svi bi hteli odmah stan, kola i veliku platu. I 1000 evra im je malo, jer bi hteli da putuju po svetu, da idu na more 2-3 puta godišnje,da kupuju firmiranu odeću i obuću i sve to da zarade sad i odmah, a radno vreme da bude prilagođeno, tako da se mogu naspavati i otići sa posla kad hoće. E, toga nema nigde. Mozda kod dece nekih bogataša, ali onih koji su se na sumnjiv način obogatili. Oni koji su bogatstvo stekli poštenim radom traze i od svoje dece rad, red i disciplinu.\n21. septembar 2019 | 13:17\nRoštiljnica traži radnika dve godine i ne nalazi. Plata 40.000 i redovna prijava,8 h radno vreme. Jbg.ne kažem da je puno ali nije ni malo. Čudan je naš mentalitet jer najgore od svega je što ljudi ne rade ništa i žale se. Razumem da je malo ali šta očekuje,platu od 1000 e za pečenje pljeski ?\n22. septembar 2019 | 15:42\nNesto tu ne valja kad niko nece da radi...nije samo novac u pitanju,mozda ne isplacuje redovno zaradu,mozda maltretira radnike...takva mesta brzo izadju na rdjav glas,posle moze da daje i 60000 din,dzaba im,niko nece da radi.\n21. septembar 2019 | 09:53\nZA KOJU PLATU?300 500E... MED TEHNIČAR U NEMAČKOJ DOBIJA OKO 2000 E NETO.ZAVISI OD STOJER KLASE!\n21. septembar 2019 | 11:27\nMoja drugarica i njen suprug u Srbiji nisu imali hleba da jedu med.tehničari ,dvoje dece sastavljali jedva kraj sa krajem.Odoše u 45 god. u Norvešku suprug 3500 eur supruga 3000 eur i za 6 meseci se preporodili,drugi ljudi a ovde izgubili 45 god života uzalud sa ovim lopovima na vlasti koji se menjaju već zadnih 30 god.\n21. septembar 2019 | 09:52\nPrvo da nauce gazde da lepo placaju...\n21. septembar 2019 | 09:51\nIma posla nije da nema ako ces biti rob...\nNeka vasa deca rade za 200 Evra ...\n21. septembar 2019 | 09:50\nRadila kao medicinska sestra u Srbiji za 300 Evra otisla za Austriju gde imam platu 2000 Evra\nOnda citaj njihove potrale..\n21. septembar 2019 | 09:49\nIma lo hoce da radi za 250 Evra i da moli boga da je osiguran i prijavljen...\n21. septembar 2019 | 09:48\nPa traze se zanatlije ali niko nece da olati pravu cenu svi hoce da im radis za minimalac i gledaju i to da neplate ovi novokomponovani biznismeni\n21. septembar 2019 | 09:47\na plata? 28 000\n21. septembar 2019 | 12:13\nA od tih 28000 vraćaš gazdi odmah posle plate 8000 da bi ostao u radnom odnosu jer je gazda toliko platio za tebe poreze i doprinose.Ispada da radiš za džabe ili gazdu.Zato svi pobegoše iz Srbije i mladi i stari.\n21. septembar 2019 | 09:46\nNaravno da ima posla ko hoce da radi ali svet je pre morao da radi za 200 Evra danas lepo ne mora a jos ako se granice otvore skroz e onda ima da Indijce uvozimo jel samo oni imaju manju platu od nas\n21. septembar 2019 | 09:42\nBilo nekad tih zanimanja kojima se obilato podsmevalo,ljudi prosto bili na margini casti! Vreme se promenilo sistem je sve to obilato urusio!Sada nema nit ljudi nit majstora!Da bi to nadomestili morace debelo otvorit kesu!\nA plate kolike će biti tim radnicima\n21. septembar 2019 | 09:41\nIma sl daju plate 30 40000 hajd prehrani porodicu od tog,\n21. septembar 2019 | 09:39\nSrbiji nedostaje 90.000 mucenika koji bi trebalo da rade za minimalac.\n21. septembar 2019 | 09:38\nFirme koje potrazuju radnike verujem obavezno prijave svakog radnika i redovno isplacuju ?!\n21. septembar 2019 | 09:35\nA koliku platu nude?\n21. septembar 2019 | 09:34\nNapisite koliko poslodavci placaju ta "trazena" zanimanja, a ne odma:Eto Srbi nece da rade...\n21. septembar 2019 | 09:29\nDa ti radim za male pare i to po 10 sati plus subota ja to necu.U nemackoj se na gradjevini radi po 8 sati radnim danom.\nbas se pitam sto nemogu da nadjem posao.....\n21. septembar 2019 | 09:26\nKo hoce da radi...? Hoce svi,samo je pitanje,za sta?\n21. septembar 2019 | 09:25\nSamo ste izostavili za koju dnevnicu..!! Bogati če morati da shvate činjenicu, da im kapital direktno zavisi od radne snage..!! Tj.koliko je ta radna snaga plaćena, u suprotnom će morati sami da rade..!!\n21. septembar 2019 | 09:23\n33 godine robija zbog ubistva svoje porodice i sve vreme tvrdi da je nevin: To će možda i dokazati\nSećanje na Zekerijaha Đezića: 17 godina od smrti legendarnog spikera i sevdalije (PLEJLISTA)\nPoginuo biciklista kod Bečeja


Unapređen izgled Diplomatske kolonije - Dipos nekretnine Beograd\nUnapređen izgled Diplomatske kolonije\nod strane marko.stojkovic | feb 26, 2019 | Vesti\nObimni radovi na projektu ulepšavanja ambijentalne celine Diplomatske kolonije na Dedinju, na kome je Društvo za iznajmljivanje nekretnina „Dipos“ d.o.o. Beograd aktivno radilo, su završeni.\nProjekat ulepšavanja Diplomatske kolonije na Dedinju obuhvatio je prvobitno obeležavanje nepokretnosti. Naime, ispred objekata u ulicama: Diplomatska kolonija, Generala Save Grujića i Aleksandra Stamboliskog postavljeni su svetleći samostojeći totemi sa nazivima korisnika i adresom nepokretnosti.\nRealizacija projekta je potom nastavljena postavljanjem totema sa sadržajem mape Diplomatske kolonije na Dedinju sa ciljem da poveća funkcionalnost i omogući lakše snalaženje posetilaca Diplomatske kolonije.\nNovi kutak odmora i uživanja\nRealizacijom projekta ulepšavanja ambijentalne celine Diplomatske kolonije uređen je i kutak za odmor i uživanje. U sklopu parka izgrađena je pjaceta modernog izgleda sa pratećom rasvetom i mobilijarom.\nPjaceta predstavlja mesto odmora i uživanja za sve posetioce i stanare Diplomatske kolonije.\nNa pjaceti je postavljen i kružni svetleći totem sa informacijama o istorijatu Kolonije i privrednog društva Dipos d.o.o. Beograd.\nI pored činjenice da je Diplomatska kolonija na Dedinju sagrađena pre više od 50 godina, zahvaljujući kontinuiranom radu društva „Dipos“ na uređenju i povećanju funkcionalnosti, ona i danas predstavlja svojevrsnu zelenu oazu na jednoj od najekskluzivnijih lokacija za život i rad u Beogradu.\nDruštvo za iznajmljivanje nekretnina „Dipos“ d.o.o. Beograd planira da i dalje nastavi sa radovima na unapređenju izgleda i funkcionalnosti ove jedinstvene ambijentalne celine.


UO RTS: Razmotrene prijave kandidata za generalnog direktora, Bujoševićeva ne ispunjava formalno-pravne uslove | Insajder\nUpravni odbor Radio-televizije Srbije je danas saopštio da je razmotrio prijave kandidata za generalnog direktora javnog servisa RTS-a po raspisanom javnom konkursu, i konstatovao da od pet kandidata tri ne ispunjavaju formalno-pravne uslove. Među njima je i aktuelni direktor RTS Dragan Bujošević.\nUO RTS je, navodi se u saopštenju, na današnjoj sednici konstatovao da je na konkurs blagovremeno stiglo pet prijava. Kandidati su Vasko Vasović, Svetislav Nedeljković, Vladimir Palikuća, Dragan Bujoševic i Marko Milutinović.\nZa Vasovića i Milutinovića UO RTS je konstatovao da u formalno-pravnom smislu ispunjavaju uslove konkursa.\nKako se navodi u saopštenju objavljenom na sajtu javnog servisa, Svetislav Nedeljković ne ispunjava uslov u pogledu radnog iskustva na rukovodećim poslovima u trajanju od 10 godina, kao i Vladimir Palikuća.\nAktuelni direktor RTS Dragan Bujoševic ne ispunjava formalno-pravne uslove, jer njegova prijava na konkurs nije potpisana, konstatovao je UO RTS.\nKako se dodaje, UO će nakon razgovora sa kandidatima koji ispunjavaju uslove konkursa odluku o imenovanju generalnog direktora doneti u roku od 45 dana od dana otvaranja prijava na konkurs.\nBujoševiću je istekao petogodišnji mandat, a prošle godine ispunio je i uslove za penziju. On je za generalnog direktora RTS-a izabran 5. maja 2015. godine.\nPošto je 15. januara 2019. napunio 65 godina i time stekao uslove za odlazak u redovnu starosnu penziju, mandat mu je produžen na njegov zahtev.


U skupštinskoj proceduri je Predlog zakona o Memorijalnom centru "Staro sajmište", koji predviđa osnivanje Memorijalnog centra, kao ustanove kulture, radi negovanja sećanja na žrtve nacističkog koncentracionog logora na nekadašnjem Beogradskom sajmištu, Jevrejskog logora Zemun i Prihvatnog logora Zemun.\nNavodi se i da će Memorijalni centar "Staro sajmište" obuhvatati prostor na levoj obali Save, odnosno područje nekadašnje Bežanijske bare tj. Beogradskog sajma, uključujući kulturno dobro "Staro sajmište" i njegove zaštićene okoline, kao i odgovarajući prostor Jevrejskog prolaznog logora Beograd - "Topovske šupe".\nU obrazloženju ovog akta stoji da je "radi ispunjavanja dužnosti i trajnog pamćenja i spomena žrtava Holokausta, genocida, okupatorskog terora i ratnih zločina, potrebno doneti Zakon, koji će, pre svega, omogućiti da se ne zaborave istorijske činjenice o postojanju logora na teritoriji Beograda… na prostoru na kojem je u Drugom svetskom ratu bio nacistički koncentracioni logor smrti za Jevreje, Srbe i Rome, u čijem istorijskom sećanju ovo mesto stradanja ima značenje uzvišene tragike".\n"Radi očuvanja trajne uspomene na žrtve fašističkog terora na stratištima logora Staro Sajmište, imajući u vidu tragično stradanje velikog broja ljudi, a posebno žena, dece i staraca, izražavajući najdublje poštovanje prema žrtvama, i potrebu da se oda počast stradalima, kao zalog za budućnost, osnivanjem Memorijalnog centra "Staro sajmište" čuvaćemo uspomenu na žrtve u prošlosti i podsećati da se stradanja ne smeju ponoviti", stoji u Predlogu zakona koji je Vlada Srbije parlamentu uputila 28. januara.\n"Nažalost, na Starom sajmištu od završetka Drugog svetskog rata, imamo situaciju u kojoj imamo državnu, privatnu i društvenu svojinu. Jednim zakonom mora da se reši kompletna eksproprijacija. Kada se to završi, sve će biti državna svojina", rekao je Vesić.\nPotom će biti raspisan Međunarodni konkurs za uređenje Starog sajmišta, na kome će verovatno, očekuje Vesić, učestvovati najveće svetske arhitekte, koje su se bavile takvim poslom.\nKada se to završi, pristupiće se izgradnji Memorijalnog kompleksa i Staro sajmište će konačno postati ono što treba da bude - mesto sećanja na Holokaust, istakao je Vesić.\nDodao je da je o tome i sam razgovarao sa ljudima iz Izraela prilikom njegove posete Jad Vašemu, kada im je odneo podatke o svim ubijenim Jevrejima na Starom sajmištu.\n"Razgovarali smo da ovo mesto ne bude samo Memorijalni centar, već i edukativni, gde će deca, ne samo iz Srbije, već i iz regiona, moći da uče o užasima Holokausta, kako tu lekciju iz istorije ne bismo zaboravili", rekao je Vesić.\nOn je podsetio da je 2014. godine formirana komisija, na čelu sa vladikom Jovanom Ćulibrkom, koja je preduzela sve važne korake da bi došlo do zakona.\nPrvo je, podseća, izvršeno raseljavanje centralne kule, zatim definisana imovina na Starom sajmištu i napravljen Nacrt zakona.\nPotom su, u okviru Ministarstva kulture urađene dodatne konsultacije, a zakon je dobio saglasnost svih zajednica, koje su uključene u ovaj proces, pre svega jevrejske i romske zajednice, istakao je Vesić.\nDodao je da je taj zakon i namera da se Staro sajmište pretvori u Memorijalni centar, bila i jedna od tema razgovora predsednika Srbije Aleksandra Vučića i predsednika Izraela, Ruvena Rivlina, tomom njegove posete Srbiji 2018. godine.\n"Sada imamo zakon iza kojeg stoje svi i koji će omogućiti da se sećamo Starog sajmišta kao mesta stradanja jevrejskog, kao i srpskog i romskog naroda. Da konačno dobijemo Memorijalni centar na mestu gde je bio koncentracioni logor, a koje nažalost nije obeležio, od Drugog svetskog rata", rekao je Vesić.\n"Grad Beograd pozdravlja odluku vlade da uputi skupštini Predlog zakona o Starom sajmištu. To je završetak procesa koji Grad počeo 2014. godine", zaključio je Vesić.\nI ambasadori Nemačke i Izraela u Srbiji, Tomas Šib i Alona Fišer Kam ranije su izjavili da će podržati i pomoći otvaranje Memorijalnog kompleksa nakon što Narodna skupština usvoji zakon.\nFišer Kam je istakla da je sve manje živih svedoka koji su preživeli Holokaust, zbog čega je posebno važno da postoje memorijalni centri u kojima će se čuvati sećanje na tu tragediju.


Na pitanja slušalaca, koja su ostala iz prehodne emisije, odgovara pravnica Snježana Cepić iz Mreže za pružanje besplatne pravne pomoći pod nazivom „Vaša prava“, ured u Prijedoru:\nRSE: Prvo pitanje se odnosi na ostvarivanje prava iz radnog odnosa, a postavila ga je grupa radnika jednog bosanskohercegovačkog preduzeća, koji smatraju da se njihova prava krše zbog toga što ih rukovodstvo ne želi vratiti na prijeratna radna mjesta, a oni smatraju da je nacionalna pripadnost razlog za to. Zatim navode: „Ima tu i mnogo drugih problema. Želimo se žaliti Sudu za ljudska prava u Strazburu, ali ne znamo da li žalba može biti kolektivna, to jest grupna? Takođe, da li se za radno pravo može tražiti zaštita Suda u Strazburu?“\nCEPIĆ: Pitanje je neprecizno jer se prije svega ne zna s kojeg područja se ova grupa radnika javlja. Zakon o radnim odnosima Federacije BiH je svojim članom 143 regulisao da se radnik može prijaviti u roku za povratak na posao ili za isplatu otpremnine. Zaposlenik koji se na dan stupanja na snagu ovog zakona zatekao na čekanju posla, ostaće u tom statusu najduže šest mjeseci od dana stupanja na snagu Zakona o radu, ako poslodavac prije isteka ovog roka zaposlenika ne pozove na rad. Radi se, znači, o zaposleniku koji se zatekao u radnom odnosu 31. decembra 1991. godine. Jako slično je ovu problematiku regulisao i Zakon o radu Republike Srpske članom 152, međutim ovaj zakon ovog entiteta je regulisao da se radniku koji se zatekao na poslu, ustvari u radnom odnosu, dana 31. decembra 1991. godine, može isplatiti samo otpremnina. Zbog toga ne znam na koji dio da se usmjerim, znači ne znam da li da se usmjerim na Zakon o radu Federacije BiH ili Zakon o radu RS-a. Međutim, pošto je pitanje postavljeno uopšteno, da radnici misle da se njihova prava krše na nacionalnoj osnovi, ja bih samo voljela da spomenem Ustav Republike Srpske, koji svojim članom 10 i članom 39, te Zakonom o radu, član 5, i Zakonom o zapošljavanju RS-a, također i Federacije BiH, zabranjuje neravnopravan tretman, odnosno diskriminaciju lica zbog rase, boje kože, pola, jezika, religije, političkog i drugog opredjeljenja, imovnog stanja i tako dalje, da ne nabrajam više. Zakonom je, znači, regulisano da je zabranjena diskriminacija i povreda osnovnih prava, međutim svjedoci smo da se ta prava veoma često krše. Pošto je jedan dio pitanja vezan za zaštitu ljudskih prava u Strazburu, ja bih samo navela da pojedinac može tražiti zaštitu samo onog navodno prekršenog prava koje je priznato i garantovano Konvencijom ili njenim protokolima broj 1, broj 4, broj 6, 7, 12 i 13. Što se tiče toga da li se tužba može podnijeti pojedinačno ili kolektivno, to jest tražiti zaštitu svojih prava u Strazburu, također bih navela da se može podnijeti kolektivna tužba, s tim što se mora znati ko je punomoćnik, ustvari grupa mora odrediti svog punomoćnika, navesti njegovu tačnu adresu, vezano i za prijem i za dostavu pismena i svega ostalog. Ova grupa radnika vjerovatno zna gdje se nalaze naše kancelarije, pa bi ih molila, u zavisnosti s kojeg su područja, da provjere gdje se nalaze kancelarije „Vaša prava“ i da se obrate pravnicima ili u mobilnoj kancelariji ili u glavnoj kancelariji. Mogu i da se jave na naš broj telefona ovdje u kancelariji u Prijedoru: 052 241 290 i da traže mene, znači Snježanu Cepić, da mi kažu iz kojeg grada zovu, a ja ću da provjerim kad, u koje vrijeme, dolazi mobilni tim na to područje ili da li postoji kancelarija koja radi normalno radno vrijeme od 8:30 do 16:00.\nRSE: Naredno pitanje se odnosi na povrat imovine u Bosanskom Novom – Novom Gradu, dosta je opširno, predlažem da ga ne prenosimo jer je u cijelosti upućeno gospođi Cepić. Uglavnom, radi se imovini koja je morala biti poklonjena drugim osobama kako bi se obezbijedio izlazak iz grada i do sada ona nije vraćena.\nCEPIĆ: Imamo porodicu koja je do 1992. godine živjela na području Bosanskog Novog i koja je zbog ratnih uslova morala svoje prebivalište da napusti, znači svoju imovinu je morala da daruje nekom drugom da bi mogla dobiti potvrdu da slobodno da napusti svoje prebivalište. Znamo da je Dejtonskim mirovnim sporazumom regulisano da su svi ugovori koji su zaključeni od 1992. godine ništavni. Ja ne znam šta je navedena osoba pokušala da uradi i uradila vezano za povrat te imovine, ali ja bih je zamolila da dođe u našu kancelariju, u ponedjeljak ili srijedu u Novom Gradu, to jest Bosanskom Novom, gdje je pravnica na terenu, znači u sklopu mobilnog tima, u prostorijama opštine, u velikoj sali. Ili da se direktno javi u kancelariju ovdje u Prijedoru, u ulici Save Kovačevića broj 12. Pitanje je zaista jako opširno, dato je dosta činjenica, ali pitanje konkretno kao pitanje nije definisano, tako da bih zamolila navedenu osobu, koja je postavila ovo pitanje, da kompletnu dokumentaciju kojom raspolaže donese i da dođe u naše kancelarije sa svom tom dokumentacijom, pa ćemo posvetiti veću pažnju tom pitanju, pokušati da odgovorimo klijentu i pomoći mu, kako bi ušao u prosijed svoje imovine. Tako da bih zaista zamolila klijenta da nam se javi.\nNa vaša pitanja odgovarala je Snježana Cepić, iz nevladine organizacije „Vaša prava“ koja građanima pruža besplatnu pravnu pomoć i čiji se uredi nalaze širom Bosne i Hercegovine.\nKako teče povratak Srba u Mostar? O tome razgovaramo sa Vujadinom Berberovićem, predsjednikom istoimenog udruženja koje je registrovano 1999. godine, a s radom je počelo godinu ranije, kada je započeo povratak izbjeglica srpske nacionalnosti:\nRSE: Kada ste se vi vratili, gospodine Berberoviću?\nBERBEROVIĆ: Vratio sam se 1998. godine, evo sad će punih sedam godina. To je bio prvi povratak uopšte i na područje grada Mostara i na područje ovog kantona.\nRSE: Gdje se vratili?\nBERBEROVIĆ: U naselje Ortiješ, južna zona grada.\nRSE: U kakvom je stanju bio Ortiješ kad ste se vratili?\nBERBEROVIĆ: Totalno zapušten, sve je bilo devastirano, tako da smo krenuli praktično od nule – bez struje, bez bilo čega. Improvizovali smo jednu do dvije veće kuće, gdje smo napravili kolektivni smještaj, gdje smo sve radili na bazi kolektiva i čini mi se da je upravo to i dalo dobre rezultate. Svi smo zajednički išli na raščišćavanje, žene bi pripremale hranu, kuhalo se, čistilo, radilo se sve ono što u jednom kolektivu može da bude.\nRSE: Pobijedila je zapravo vaša želja da se vratite.\nBERBEROVIĆ: To je bila najveća snaga, ta želja svih nas da ponovo živimo u svojim kućama, u svojim naseljima, na kraju i u svom gradu, jer ovo je i naš grad.\nRSE: Koliko se od tog vremena do danas Ortiješ promijenio?\nBERBEROVIĆ: Slika ne samo Ortiješa, nego i drugih naselja, u koja su se ljudi, u jedno za drugim, vraćali, drastično se promijenila. Možda je proces samo usporen, sporije ide nego što smo očekivali, ali kuće su obnovljene, obnovljena je infrastruktura, dosta je urađeno na održivom povratku. Međutim, naš trenutno osnovni problem je ekonomski položaj. Uz sve ono drugo, ali ekonomski položaj je osnovni problem jer je mali broj ljudi uspio da dobije posao. To je ključni problem, ali kojem smo i sami doprinijeli. Prije svega, nismo se politički organizovali na najbolji način i čim to nismo uradili, onda ni osobe koje nas zastupaju ne rade kako treba. Ono što se zasigurno moglo iskoristiti i bolje i kvalitetnije, to je da bude uposlenost prema popisu iz 1991. godine. Jedino je nešto urađeno sa mladim policijskim kadrom, ali ne i u administraciji Ministarstva unutrašnjih poslova. Trebalo je da se uposli dosta u zdravstvu i u školstvu, što bi zasigurno doprinijelo još kvalitetnijem povratku omladine. U prošlom sazivu u Gradskom vijeću, od trideset vijećnika, osam su bili Srbi. Prema tome, njihov glas je mogao biti daleko jači i kvalitetniji. A znamo svi u kakvom se trenutno stanju grad nalazi, u kakvom smo položaju mi i sa kakvim teškoćama se suočavamo. Njihov glas je mogao biti presudan. Mi smo na periferiji političkih zbivanja. Sada već imamo trideset i pet vijećnika u Gradskom vijeću, gdje je po Statutu omogućeno da četiri budu iz reda srpskog naroda. I sami možete procijeniti šta to znači, koliko smo daleko manje zastupljeni, koliko se naš glas daleko manje sada osjeti.\nRSE: Koliko se Srba vratilo u Mostar?\nBERBEROVIĆ: Na područje ranije opštine Mostar, vratilo se skoro sedam hiljada predratnih stanovnika srpske nacionalnosti. Značajniji povratak je bio i na područje Čapljine, nešto manje Stoca. U Ravno i Konjic je povratak simboličan. Tako da se, prema našim pokazateljima, vratilo oko devet hiljada na područje ovog kantona, a oko desetak hiljada Srba živi na ovim prostorima. A po popisu iz 1991. godine, ovdje je živjelo 40 hiljada Srba. Imamo zbilja jako veliki broj zainteresovanih za povratak, mladih porodica s djecom, ali za njihov povratak nedostaje ekonomska sigurnost. Međunarodne organizacije skoro da su prestale s obnovom, to se prenosi na domaće institucije vlasti, međutim one ni blizu ne izdvajaju dovoljno sredstava, i to je ono što nas posebno zabrinjava. Sve te izjave ministara, i entitetskih i državnih, to su izjave koje samo trebaju da umire te ljude. To se prenosi iz godine u godinu, izjave su iste – radiće se toliko i toliko, ali se ništa ne događa. A sigurno da najmanje dvije hiljade porodica željno čeka da se vrati na ova područja. A ako uzmemo da se u ovom momentu za područje Mostara, pa i šire, pominje da će se obnavljat oko četrdesetak kuća kroz projekat „Sutra 2, možete i sami procijeniti šta to znači. To su mrvice, ako uzmemo da se ranije u samo jednom povratničkom naselju obnavljalo pedeset ili više kuća. To je samo da bi se o nečem govorilo. Pa dok to izjavi državni ministar, pa entitetski, pa kantonalni…“\nRSE: Vrijeme prolazi. Evo deseta je godina od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, zaista je neshvatljivo da je toliki broj kuća još uvijek u užasnom stanju.\nBERBEROVIĆ: Mislim da stvar konačno treba da preuzmu domaće institucije vlasti, ali da rade na pravi način. Masa je uposlenih u nekakvim ministarstvima, u regionalnim centrima, opštinama, nema više ko ne radi oko povratka i povratnika, i koliko se samo tu troúi sredstava na zakupninu prostora, vozila… Znači, od čitave sume, sigurno preko devedeset posto oni sami potroše za svoje potrebe, a neka minimalna sredstva dođu do samih korisnika. Da ne kažem da se nisu uspostavile ni neke kvalitetnije kreditne linije, nismo više ni mi sami zato da to bude ona čista donacija, nepovratna sredstva. Neki kvalitetan kredit, sa nekom malom kamatom, uz razuman grejs period, sigurno da bi veći broj povratnika rado uzimao i ulagao u ono što smatra da bi mu omogućilo da živi. Ne vidimo da išta konkretnije, ni država, ni entitetske vlade, po tom pitanju rade.\nRSE: Vaše udruženje se ujedinilo ili povezalo aktivnost sa još nekim drugim.\nBERBEROVIĆ: Imamo na ovom širem području još udruženje Srba povratnika u Čapljinu i u Stolac. Naša tri udruženja su potpisala sporazum o zajedničkom istupanju, traženju sredstava, isti su nam interesi, isti su nam problemi i zašto da se sukobljavamo. Samo zajedničkim nastupom možemo nešto značajnije uraditi kako bi bili ravnopravni na ovom području.\nU seriji u kojoj objašnjavamo šta trebaju sadržavati različiti ugovori, danas obrađujemo Ugovor o zajmu. Pripremio pravnik Milan Račić, Američki komitet za izbjeglice, Kancelarija u Podgorici.\nUgovor o zajmu je takav ugovor kojim se zajmodavac obavezuje da preda u svojinu zajmoprimca određenu količinu novca ili kojih drugih zamjenjivih stvari, a zajmoprimac se obavezuje da mu vrati poslije izvjesnog vremena istu količinu novca, odnosno istu količinu stvari, iste vrste i istog kvaliteta.\nPrema tome, predmet zajma su novac i druge zamjenjive stvari.\nObaveza zajmodavca je da preda određene stvari u ugovorenom vremenu, a ako rok za predaju nije određen, onda kada to zajmoprimac traži.\nŠto se tiče odgovornosti zbog nedostatka pozajmljenih stvari, zajmodavac je dužan naknaditi zajmoprimcu štetu koja bi mu bila prouzrokovana zbog materijalnih nedostataka pozajmljenih stvari.\nZajmoprimac je obavezan da vrati u ugovorenom roku istu količinu stvari, iste vrste i kvaliteta, a ako rok stranke nisu odredile, niti se on može odrediti iz okolnosti zajma, zajmoprimac je dužan vratiti zajam po isteku primjerenog roka a koji ne može biti kraći od dva mjeseca računajući od zajmodavčevog traženja da mu se zajam vrati.\nAko u zajam nije dat novac, a ugovoreno je da će zajmoprimac vratiti zajam u novcu, zajmoprimac je ipak ovlašćen da po svom izboru vrati pozajmljene stvari ili iznos novca koji odgovara vrijednosti tih stvari u vrijeme i u mjestu koji su ugovorom određeni za vraćanje.\nIsto važi i za slučaj kad nije moguće vratiti istu količinu stvari, iste vrste i istog kvaliteta. Zajmoprimac može odustati od ugovora prije nego što mu zajmodavac preda određene stvari, ali ako bi zbog toga bilo štete za zajmodavca, dužan je štetu nadoknaditi.\nI prije roka određenog za vraćanje, zajmoprimac može vratiti zajam, ali je dužan obavijestiti zajmodavca unaprijed o svojoj namjeri i naknaditi mu štetu.\nTakozvani namjenski zajam postoji onda ako je ugovorom određena svrha u koju zajmoprimac može upotrijebiti pozajmljeni novac. Ako ga, pak, upotrijebi u neku drugu svrhu, zajmodavac može izjaviti da raskida ugovor.\nKako je jedna porodica, američki san zamijenila bosanskom javom?\nSamir i Nisveta Hadžikadunić zarađivali su u Sjedinjenim Američkim Državama oko hiljadu dolara sedmično. U Sent Petersburgu na Floridi sa dvoje djece živjeli su u kući sa bazenom u dvorištu, imali su dva automobila. Nakon blizu šest godina provedenih u Americi, i pored takvih uslova za život, Samir i Nisveta odlučili su da se zajedno sa djecom vrate u dobojsko prigradsko naselje Plane:\n„Ja nisam ni otišao da se ne vratim. Otišao sam 1998. godine da se situiram, da uzmem pasoš i da se onda vratim.“\n„Mnogi misle da se u Americi lako dolazi do para, međutim to nije tako. U Americi se puno radi, puno si odsutan iz kuće, od djece, tako da to i nije neki život.“\n„Nakon povratka, komšije su govorile da sam lud“, priča Samir, međutim njegova majka Fehrija ne misli tako:\n„Jedva sam čekala da dođu i sad sam zadovoljna. Rekla sam im da i ovdje ima života, da se i ovdje živi.“\nU okolini Doboja Samir se želi baviti stočarstvom:\n„Kao prvo sam sredio stambeno pitanje. Više mi ne treba ni igla u kući, imam sve. To sam i nastojao da napravim dok sam bio u Americi, kad dođem da se mogu posvetiti samo poslu. Napravio sam i farmu od svojih sredstava, nisam uzimao nikakve kredite. Ja i brat radimo popola, pošto je i on bio vani. Napravljena je za četrdeset grla. Farma je gotova, samo što nismo krenuli.“\nMoralo se raditi i na Floridi. Važno je imati neki cilj u životu, dodaje Nisveta:\n„Probaćemo s ovim što sad trenutno radimo. Ako ne bude išlo, pokušaćemo nešto drugo.“\nI djeca su se, kažu njihovi roditelji, navikla na bosanski način života. Kćerka je učenica sedmog razreda, dok mlađi Haris ide u četvrti razred osnovne škole:\n„U Americi jeste bilo lijepo, ali djeca se nisu mnogo igrala vani, nismo imali baš puno društva, a ovdje imamo.“\nKako ti je ovdje u školi?\n„Lijepo. Malo teško, ali navikao sam se.“


Novosti – Page 2 – Zlatibor.News\nU subotu, 9. septembra održana je prva radionica u okviru programa obuke volontera za rad sa korisnicima “Zračka“. Obuka je deo projekta “Unapređenje kvaliteta usluge Dnevnog boravka za decu sa smetnjama u razvoju u opštini Čajetina“ koji udruženje Zlatiborski krug realizuje uz podršku Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. Učesnicima su na […]\nNajave Novosti T-Info Turizam\nOve godine, po prvi put na Zlatiboru, Turistička organizacija Vojvodine će uz svesrdnu pomoć Privredne komore Vojvodine, 10. avgusta organizovati manifestaciju “Dani Vojvodine”. Na Kraljevom trgu, od 18 do 22h, predstaviće se bogatstvo dinamične ravnice, a od 19h će se održati i nastup tamburaškog orkestra “Besane noći”. Ova manifestacija je jedna u nizu, i predstavlja […]\nSindikat srpske policije organizuje desetu po redu sportsku manifestaciju pod nazivom „Policijada 2017.“ koja se održava 16. i 17. juna na Zlatiboru. Svečano otvaranje manifestacije planirano je za petak 16. juna u 15.00 časova na platou ispred odmarališta „Sunčani breg“ na Zlatiboru. Reč je o najmasovnijem sportskom okupljanje u okviru MUP Srbije. Ove godine očekuje […]\nZavod za statistiku Republike Srbije je ovih dana objavio podatke o turističkom prometu za 2016.godinu po kojima je Zlatibor i u 2016. bio najposećenija planina u Srbiji. Zlatibor je prošle godine posetilo 178.620 turista što je za čak 20% više u odnosu na 2015.godinu. Zlatibor je posetilo čak 60.000 turista više nego drugoplasirani Kopaonik koji je posetilo 117.942 […]\nNajava predstavnika lokalne samouprave u Čajetini da će početi gradnju gondole radnom akcijom i pritisak javnosti su imali za posledicu konačno akciju i republičkih vlasti. Javna preduzeća koja proteklih šest meseci nisu mogla opštini da dostave potrebnu dokumetaciju su to uspela dva dana pre početka radne akcije. Opština Čajetina je po dobijanju potrebne dokumentacije podnela […]\nNagradna igra “Uzmi račun i pobedi” koju organizuje Vlada Srbije u saradnji sa NALED-om i dalje izaziva veliko interesovanje javnosti. Kao i u celoj Srbiji slična situacija je bila i u pošti na Zlatiboru gde se do juče teško moglo doći do besplatnih koverti za slanje računa. Radna grupa za organizaciju nagradne igre “Uzmi račun i […]\nRekordna posećenost Stopića pećine u 2016.godini\nOve godine Stopića pećinu je posetilo više od 46.000 posetilaca što je skoro za 50% više u odnosu na 2015.godinu kada je pećinu posetilo oko 30.000 turista. U TO Zlatibor su ponosni na ovaj rezultat, a do sada su sprovedene tri faze uređenja Stopića pećine. Ove godine pećina je dobila hladnu LED rasvetu koja daje […]