Bahus d.o.o. čija je osnovna delatnost proizvodnja osvežavajućih bezalkoholnih pića i instant napitaka, raspisuje konkurs za sledeće radno mesto: Prodavac na terenu (za područje Novog Sada, Bačke Palanke, Beočina, Odžaka, Temerina).\nRadno iskustvo u prodaji - minimum godinu dana\nPotrebno je da se dostavi CV sa fotografijom.


Premijera dokumentarnog filma o Marini Abramović – LaVie.rs\nDokumentarni film “Povratak kući – Marina Abramović i njena deca“ Borisa Miljkovića biće premijerno prikazan domaćoj publici 5. decembra na platformi “Moj OFF“. Reč je o najpoznatijem domaćem onlajn bioskopu, nastalom u aprilu ove godine, kako bi nam u jeku pandemije bioskop doneo u domove, a od tada je bio domaćin i mnogih festivala.\nOvaj film je intimna priča o životu umetnice Marine Abramović koja opisuje dileme koje su je okupirale tokom njene mladosti koju je provela u Beogradu, njene ljubavne izbore i posebnu vrstu umetničke usamljenosti koja se gotovo uvek vezuje za pojam izvrsnosti.\nPovod i inspiracija Miljkoviću, koji potpisuje scenario i režiju, bile su neobične okolnosti Marininog povratka Beogradu nakon četiri decenije i njena putujuća retrospektivna izložba “Čistač” sa finalnim odredištem u prestonici. Ipak, film se ne bavi samom izložbom, već emocijom koju izaziva povratak kući.\nSvetska premijera filma “Povratak kući – Marina Abramović i njena deca” održana je na ovogodišnjem Filmskom festivalu u Sarajevu, a potom su usledili istaknuti međunarodni filmski festivali.


Može li Fulam da zadrži Mitra? Postaje sve teže... - Sportske.net\nMože li Fulam da zadrži Mitra? Postaje sve teže...\nLogično, raste interesovanje za srpskog napadača posle blistavog proleća..\nBritanski mediji tokom dana ponovo posvećuju pažnju srpskom reprezentativcu Aleksandru Mitroviću, koji je posle sjajne polusezone u dresu Fulama ponovo na raskrsnici.\nZnate već da je on i dalje fudbaler Njukasla, odakle je zimus kao pozajmljen igrač otišao u Fulam i tokom proleća postigao 12 golova na 18 odigranih mečeva.\nJedan je od najzaslužnijih za plasman ''Kotidžera'' u Premijer ligu, a posle pobede nad Aston Vilom na ''Vembliju'' (1:0), naglasio je da mu boravak u Fulamu predstavlja ''najboljih tri ili četiri meseca u profesionalnoj karijeri'', kao i da je igrao svoj najbolji fudbal.\nFulam je sa njim u timu ostvario cilj, Mitrović je, sa druge strane, uspeo da povrati formu posle sumorne jeseni u Njukaslu i da u sjajnom raspoloženju dočeka pripreme za Mundijal u Rusiji.\nAli, dok se sa ''Orlovima'' priprema za iskušenja u Rusiji, popularni Mitar će neminovno morati da razmišlja i o tome gde će igrati naredne sezone, kad mundijalska groznica prođe, za nekih mesec dana.\nZa to vreme, u engleskim medijima se ponovo pominje interesovanje Krisal Palasa, kluba koji je i tokom zime pominjan kao potencijalna Mitrovićeva stanica u nastavku karijere.\nZimus do tog transfera nije došlo, Fulam je bio konkretniji, ali Roj Hodžson tek sada ima sjajno mišljenje o Srbinu i učiniće sve da ga tokom leta angažuje.\nNaravno, i u Fulamu imaju veliku želju da otkupe Mitrovićev ugovor od Njukasla, to bi sigurno i za njega bila idealna opcija. Njegov sadašnji klub je odredio minimalnu cenu od 15 miliona funti koliko traži zainteresovanim klubovima za Mitrovićev transfer, ali bi ta cena mogla i da naraste tokom Mundijala.\nTim povodom oglasio se i kapiten Fulama Tom Kerni.\n''Moramo učiniti sve da ga zadržimo. On je pravi premijerligaški napadač. Igraće sada za Srbiju na Mundijalu i ako i tamo bude postizao golove, onda će za njega interesovanje biti sve veće. Ja mislim da Mitrović voli klub i da se odlično slaže i sa trenerom'', zaključio je Kerni.


Izgradnja poverenja i dobrih odnosa | umitrovic.info\numitrovic / jun 6, 2016\nMarketing odnosa sa potrošačima (CRM) je proces upravljanja informacijama, koji omogućava stvaranje i održavanje dugoročnih i profitabilnih odnosa sa kupcima\nVeć neko vreme poslovni svet, posebno u dinamičnoj oblasti marketinga i prodaje, u svom nastojanju da izgradi kvalitetne odnose sa brojnim klijentima i kupcima, sve češće barata sa pojmom „marketing odnosa sa potrošačima“ (Customer Relationship Marketing) ili skraćeno CRM. Ovaj termin, međutim, ne treba mešati sa srodnim i jedinstvenim pojmom „upravljanja odnosima sa kupcima“ (Customer Relationship Management), iako sa njim deli neke sličnosti, baš kao i potpuno isti akronim.\nZNATI SVE O KUPCIMA: Marketing odnosa sa potrošačima, dakle, koncept je koji je posebno razvijan, a namera ove poslovne strategije jeste stvaranje i održavanje dugoročnih i profitabilnih odnosa sa potrošačima. Da bi uspeli u ovim nastojanjima, marketinški stručnjaci moraju detaljno da poznaju svoje klijente ili kupce. Kao i njihove želje i potrebe. A da bi preduzeće moglo da primeni CRM koncept, ono mora kontinuirano da se „upoznaje“ sa svojim potrošačima, tako što će prikupljati podatke o njima i skladištiti ih u funkcionalnu bazu podataka. Pošto baza podataka, po prirodi stvari, sadrži set najrazličitijih informacija o postojećim ili potencijalnim kupcima – demografski i psihografski podaci potrošača, informacije o njihovim navikama, očekivanjima, zadovoljstvu, ranijim kupovinama, i drugo – neophodno ju je redovno ažurirati. Jer na osnovu tako prikupljenih podataka, preduzeća mogu lakše i pouzdanije da kreiraju ponudu i unaprede postprodajne usluge.\nUpravo zbog toga je, prema mišljenju stručnjaka, CRM zapravo „proces upravljanja informacijama“ o pojedinačnim potrošačima, kako bi se dugoročno obezbedila njihova lojalnost. Ovakva mogućnost komunikacije sa najrazličitijim ciljnim grupama ne bi bila moguća bez razvoja interneta, koji je omogućio direktni kontakt sa potrošačima i to u realnom vremenu. Takođe, razvoj (informacione) tehnologije omogućio je da se prikupljanje podataka o potrošačima najvećim delom automatizuje, što značajno olakšava, ubrzava i pojeftinjuje proces prikupljanja i korišćenja informacija. Marketing odnosa sa potrošačima doprinosi i stvaranju poverenja preduzeća sa krajnjim kupcima. Kroz dvosmeran odnos i neposrednu komunikaciju, stalnim potrošačima se omogućuje da direktno utiču na ponudu preduzeća, a kompaniji, sa druge strane, pruža se prilika da utiče na izbor potrošača u procesu kupovine.\nDobar primer marketing odnosa sa potrošačima iz prakse možemo videti u slučaju sve popularnijeg koncepta Nespresso kafe, koji omogućava jednostavnu kućnu pripremu espresa ili kapućina iz aluminijumskih kapsula. Uprkos tome što zvaničnog predstavništva ove kompanije još uvek nema u Srbiji, ljubiteljima kafe širom sveta Nespresso omogućava retko viđenu raznovrsnost ponude. Ona se ogleda u najrazličitijim ukusima, aromama i jačinama kafe, praktičnim pakovanjima ampula, aparatima izuzetno lakim za korišćenje, kao i prodajnim mestima koja više liče na luksuzne butike nego na „kafiće“. Marketinški uspešnim potezom smatra se i izbor popularnog holivudskog glumca Džordža Klunija da bude globalni „brend ambasador“ ove kompanije. Bez ikakve želje da se pravi (skrivena) reklama preduzeću, mora se dodati da Nespresso unapređenom onlajn ponudom i pratećim servisom, pokazuje kako se na izuzetno dinamičnom tržištu kafe pravi dodatna vrednost za korisnike.\nPOVERENJE I LOJALNOST: Iako postoji znatna sličnost između koncepata tzv. relacionog marketinga (Relationship Marketing) i marketing odnosa sa potrošačima, među njima postoji i izvesna razlika. Relacioni marketing, kao sastavni deo holističkog marketinškog pristupa, naglašava značaj razvijanja dugoročnih odnosa sa svim interesnim grupama, tzv. stejkholderima preduzeća: potrošačima, vlasnicima, investitorima, kreditorima, dobavljačima, distributerima, marketinškim agencijama i dr. Sa druge strane, CRM pažnju dominantno usmerava na uspostavljanje kvalitetnih i dugoročnih odnosa sa krajnjim potrošačima. A naravno da razlog zašto preduzeća nastoje da izgrade dugoročne odnose sa potrošačima nije altruističke, već čisto ekonomske prirode. Kompanije naprosto žele da zadrže postojeće potrošače, jer polaze od dokazane pretpostavke da je za preduzeće skuplje privlačenje novih, nego zadržavanje postojećih kupaca. Uspostavljajući direktnu komunikaciju sa potrošačima, preduzeću se omogućava da personalizuje svoj odnos sa njima i ponudi im dodatnu vrednost, koju kupci često umeju da nagrade dugoročnom lojalnošću.\n(Ovaj tekst, u biznis dodatku „Ekonomski barometar“, objavljen je u nedeljniku “Vreme” od 2. juna 2016.)\njun 6, 2016 u Marketing. Oznake:CRM, Customer Relationship Management, Customer Relationship Marketing, Digitalni marketing, Marketing, Marketing odnosa, Marketing odnosa sa potrosacima, Relacioni marketing\n← Rekvijem za Dilmu Rusef\nFaustovska borba za dušu potrošača →


registracija-vozila-online.rs Agonija auto škola je konačno završena\nDa se podsetimo, 26.oktobra na snagu je stupio novi pravilnik o neophodnim uslovima koje auto-škole moraju da poseduju kako bi mogle da nastave sa obukom. Tada je oko 900 auto-škola zatvoreno.A mozda tek dvadesetak auto-škola je na nivou čitave države ispunilo uslove koje ovaj pravilnik nalaže.\nMup Srbije najavio je da će doći do imene zakona o bezbednosti saobraćaja, tačnije člana 351, čime bi se dozvolilo rad auto-školama koje trenutno ne ispunjavaju uslove.U članu trenutno stoji:\n"Rešenja kojima se utvrđuje ispunjenost uslova za rad centara za obuku vozača prestaju da važe nakon isteka jedne godine od stupanja na snagu podzakonskih akata kojim će biti uređeno pitanje osposobljavanja na osnovu ovog zakona..."\nMeđutim Mup je od toga odustao. Po rečima ljudi iz Mup-a na ovaj korak se nisu odlučili jer to ne bi bilo fer prema auto-centrima koji su se potrudili da ispune sve uslove u datom roku. Druga solucija je bila izdavanje privremenih dozvola , 12.Oktobra su se sastali predstavnici Mup-a i zajednice auto-škola. Na tom sastanku su definisani uslovi za izdavanje privremene dozvole. A to su:\nDa auto-škola mora da ima najmanje tri instruktora, da ima predavača i ispitivače, poslovni prostor i svoj poligon, kao i najmanje tri vozila "B" kategorije i po jedno vozilo za sve ostale kategorije za koje su podneli zahtev. Ali od tog poštovanja dogovora nije bilo ničega. Iz zajednice auto-škola su rekli da su im ljudi koji su zaduženi za proveru uslova tražili i vlasnički list i da su čak merili visinu slova na natpisu kola, i gledali da li su manja od 10cm.\nNakon toga zajednica auto-škola odlučila se na protest, u Beogradu je na neko vreme bio blokiran kružni tok Slavija. Nakon toga Ministarstvo unutrašnjih poslova se odlučilo da se ponovo sastane i ponovo dogovori sa zajednicom auto-škola oko uslova za izdavanje privremene dozvole.\nNadamo se da da je ovoj priči ovde kraj i da će 50 000 kandidata koji čekaju na časove i polaganje moći sada nesmetano da dobiju svoju dozvolu. A auto-školama poručujemo da ne čekaju poslednji čas, i da se ne nadaju produženju roka, jer po rečima ljudi iz Mup-a odlaganja više neće biti.


"U Beogradu svaki dan budu obijena 3-4 stana": Sramno saopštenje MUP posle upada i pretresa stana Dragane Pećo\nDan posle upada i pretresa sana novinarke KRIK-a Dragane Pećo, koji se nigde u režimskim medijima ne spominje, MUP je izdao saopštenje u kojem pokušava, očigledno, da relativizuje ovaj događaj i poruči kako je obijanje i pretres stana nešto, eto, što se svakome može desiti.\nPrenosimo njihovo saopštenje:\n„Provalnici u Beogradu godišnje obiju i do 1.500 stanova, odnosno tri četiri dnevno, anajčešći izvršioci tih krađa su amateri – narkomani, koji nasumično biraju stanove i to one najmanje obezbeđene, rečeno je agenciji Beta u MUP-u.\nU MUP-u navode da najbolju zaštitu od provalnika bez obzira na savremene tehnologije – video nadzor, interfon, blindirana vrata, dobar komšija i dalje predstavlja najbolju i najdelotvorniju zaštitu kada su provale u stanove u pitanju.\n„Zahvaljujući pozivu komšija, provalnici su više puta uhvaćeni na delu – u stanu, liftu, ispred zgrade“, rekao je šef Odseka za suzbijanje teških krađa i krađa pri Odeljenju za suzbijanje imovinskih delikata Uprave kriminalističke policije PU za grad Beograd Uglješa Stešević i dodao da do blagog povećanja broja provala dolazi leti u vreme odmora.\n„Provalnici obično gledaju kako da na lakši način uđu u stan, ulaze kroz otvoren prozor, otključana vrata ili pronalaze ključ ispod otirača za obuću, hidrantskom sandučetu, na štoku vrata itd. Lutaju ulicama, ulaze u zgrade i odlučuju se na licu mesta. U stanju su da po par dana prate ima li nekoga“, rekao je Stašević i dodao da obraćaju pažnju na to da li su spuštene roletne na prozorima, gori li svetlo, da li su prozori otvoreni.\n„Za razliku od provalnika amatera, koji se uglavnom na licu mesta odlučuju za provalu, profesionalci dobijaju informacije od onih koji „tipuju“ stanove i prave profil potencijalno oštećenog koji sadrži informacije o materijalnoj situaciji, rekao je Stešević i dodao da oni za svoje usluge dobijaju procenat od ukradenog plena.\n„Veoma je važno da građani ne ostavljaju ključeve ispod otirača, u sandučićima ili na mestima na kojima bi provalnik mogao lako da ih pronađe i da dragocenosti ne ostavljaju u stanovima već da ih odnesu u sefove kada odu na odmor“, rekao je Stašević.\nStešević je naveo da su provalnici uglavnom pljačkali magacine u Surčinu, na Ledinama, u Zemunu i Altini, i da su robu su odvozili sa dva-tri kamiona. Potom su je prevozili van Beograda i prodavali na veliko.“\nPročitali ste saopštenje.\nKako ne prokomentarisati da ovde između redova piše i „savetuje se građanima da nikako ne pišu tekstove usmerene na kritiku aktuelne vlasti jer i time rizikuju svašta…“\nDragana Pećo: Srbija zastrašuje istraživače korupcije\nDragana Pećo KRIK\n← Lokalni mediji uticajni, senzacionalizam najveći problem\nPosledice rada istraživačkih novinara →


"STALNO JE BULJIO U PRAZNO": Otac Ilona Maska otkrio detalje iz školskih dana najbogatijeg čoveka | Happy BSC portal\n"STALNO JE BULJIO U PRAZNO": Otac Ilona Maska otkrio detalje iz školskih dana najbogatijeg čoveka\nŽELI DA SE OSVETI SVOM BOGATOM OCU! Sin Ilona Maska postaje ŽENSKO\nErol Mask je otkrio da su nastavnici Ilona nazivali "retardiranim“ jer je stalno buljio u prazno, prenose mediji.\n- Učiteljica mi je kroz suze rekla: 'Mislimo da je Ilon retardiran'. Bili su vrlo direktni - prisetio se Erol.-\nIako su istakli da ne vide problem u njegovom radu u školi, nije im bilo jasno šta se dešava, a situacija se nije menjala ni kada bi "protresli“ Ilona.\nU Jutjub emisiji "Otac genija“ ovaj 76-godišnjak je rekao: "Znao sam da nije retardiran, ali nisam znao šta da im kažem“.\nNa kraju se ispostavilo da je Ilonovo ponašanje bilo prouzrokovano problemima sa sluhom, a stvar se popravila kada su mu u uho ugradili sićušnu cevčicu.\n- Ako bi neko rekao nešto što on nije smatrao pametnim, govorio bi im: 'To je glupo' ili 'Ti si glup'. Moguće da je to nasledio od mene, iako se nadam da nije - prisetio se njegov otac.\nMilijarder je još ranije otvoreno govorio o svom odrastanju sa Aspergerovim sindromom, oblikom poremećaja iz autističnog spektra gde osobe imaju poteškoća u društvenom odnosu s drugima, nedostaje im veština neverbalne komunikacije, fizički su nespretne i ne pokazuju empatiju.\nIlon Mask takođe nikada nije skrivao šta misli o svom ocu, a u intervjuu za "Roling stoun“ 2017. godine opisao ga je kao "užasno ljudsko biće“, kriveći ga za svoje "jadno“ detinjstvo.\nIlon mask\tOTAC\tErol Mask\nČETVORO POGINULIH U NESREĆI: Srušio se ruski vojni avion Il-76


Hiljade Iranaca se uključilo u online protest protiv sankcija\nAvion Iran aira nakon nesreće, 9. januar 2011.\nAutor: Golnaz Esfandiari (Prevela: Ena Stevanović)\nPreko 25 hiljada Iranaca je reagiralo na prošlosedmičnu avionsku nesreću iranske aviokompanije tako što su se uključili u online protest protiv sankcija koje onemogućavaju Iranu da nabavi nove avione i rezervne dijelove.\nProsvjednici smatraju da navedene sankcije negativno utječu na sigurnosne standarde i stoga su odgovorne za seriju avionskih nesreća u kojima je život izgubilo hiljade Iranaca.\nFotografija Facebook grupe koja se zalaže za ukidanje sankcija\nSedamdeset i sedam osoba je poginulo u nesreći koja se desila 9. januara kada se u sjeverozapadnom Iranu srušio putnički avion sa 105 putnika i nekoliko članova posade.\nAvion Boeing 727 koji je, kako tvrde Iranski mediji bio star 37 godina, se doslovno raspao u pokušaju da zbog snježne oluje prinudno sleti u blizini mjesta Orumiyeh.\nTo je posljednja u nizu avionskih nesreća za koju se okrivljuju zastarjele letjelice iranske aviokompanije koja navodno koristi rezervne dijelove koji su kupljeni na crnom tržištu ili izvađeni iz starih aviona. Stručnjaci tvrde da sankcije Sjedinjenih država onemogućavaju Iranu da modernizuje svoje 30 godina stare američke letjelice.\nKako navodi „New York Times“,u izvještaju Međunarodne civilne avijatičke organizacije iz 2005. se navodi da „Američke sankcije protiv Irana dovode u opasnost živote civila tako što onemogućavaju popravku aviona i nabavku nužnih rezervnih dijelova.“\nProtest na facebook-u pod nazivom „Zaustavite sankcije protiv prodaje putničkih aviona Iranu“ okrivljuje navedene sankcije za pogibiju stotina Iranaca koji su izgubili živote u avionskim nesrećama koje su se proteklih godina desile u ovoj Islamskoj republici.\n„Zaustavite sankcije protiv nevinih ljudi. Dozvolite nam da letimo sigurno,“ stoji na web stranici na kojoj se nalaze poruke na perzijskom i engleskom od Iranaca koji su se uključili u protest i koji žive u i izvan Irana.\n"Sankcije neće popraviti stanje"\nNeke od tih poruka glase:\n„Tijekom nekoliko proteklih godina, tvrdnja ključnih sponzora sankcija protiv Irana je bila da one nisu usmjerene ka stanovništvu. Ali kao što svi znamo, realnost je drugačija. Nedavni pad iranskog aviona Boeing 727 i gubitak mnogih života je zapravo svjedodžba o realnosti.“\nStanovnicima Irana ne smije biti onemogućeno sigurno letenje. Ne smije im biti uskraćeno pravo da sigirno stignu na odredište bez straha da će na putu izgubiti život.\n„Stanovnicima Irana ne smije biti onemogućeno sigurno letenje. Ne smije im biti uskraćeno pravo da sigirno stignu na odredište bez straha da će na putu izgubiti život.“\n„Sankcije neće popraviti stanje! Time što ovo ne zaustavljaju, SAD dokazuju da ih nije briga za stradanja nevinih ljudi.“\n„Zaustavite nehumane sankcije protiv prodaje putničkih aviona Iranu!“\n„Jeste li čuli za divnu pjesmu pjesnika Saadija koja se nalazi na plaketi u foajeu Ujedinjenih nacija...???!!!“\nLjudska bića su dio cjeline,\nu sklopu jedne duše i suštine.\nAko jedno biće zadesi bol,\nnemir drugih izaziva to.\nAko s ljudskom patnjom ne suosjećate,\nnaziv „čovjek“ ne zaslužujete!\nOvdje je ljudski život jeftina prljavština.\nNevini ljudi plaćaju cijenu\nJedna od osnivačica i organizatora protesta je i 31.godišnja Maryam Tehrani, studentica iz Irana koja živi u Švedskoj. Tehrani je za „Persian Letters“ izjavila da je cilj protesta da se privuče pažnja zapadnih zemalja.\nIran - Pripadnici Crvenog polumjeseca pokrivaju tijelo nastradalog u avionskoj nesreći 9. januar 2011.\n„Pravo svih je da lete sigurno. Sankcije to onemogućavaju Irancima,“ kaže Tehrani kritizirajući međunarodne institucije zbog zanemarivanja velikog broja avionskih nesreća u Iranu, za koje ona okrivljuje sankcije.\n„Izgleda da nikoga nije briga za stradanja nevinih ljudi u Iranu, što je rezultat sankcija. Je li se pod tim stvarno podrazumijevaju pametne sankcije,“ pita se Tehrani.\nTehrani kaže da je dobila veliki broj poruka podrške iz Irana i procjenjuje da više od 60 posto ljudi koji su se učlanili u protestnu grupu na facebook-u živi u Iranu.\nJedan Iranac koji se uključio u protest je za sankcije okrivio iranski režim te je dodao da „nevini ljudi“ plaćaju cijenu za to.\n„Više od 70 ljudi je poginulo, uključujući i nekoliko djece. Jesu li oni odgovorni za aktivnosti iranskih lidera? Jesam li ja odgovoran za politiku Ahmadinejada? I ja sam žrtva. Svi smo,“ rekao je 32-godišnjak koji poziva na ukidanje sankcija za koje kaže da najviše pogađaju stanovništvo.\nJoš jedan organizator protesta, 28-godišnji student Saeed Soheily kaže da je konačni cilj protesta da se ukinu sankcije koje ugrožavaju sigurnost i živote Iranaca.\n„Sjedinjene države konstantno tvrde da su sankcije namijenjene vladi, a ne svim Irancima. Međutim, ove sankcije ugrožavaju živote građana Irana, one ne ugrožavaju režim. Znači ove sankcije su zapravo u suprotnosti sa tvrdnjama SAD-a,“ rekao je Soheily u telefonskom intervjuu iz Londona.\nOrganizatori protesta su pozvali članove facebook grupe da 16.januara promjene svoju sliku na profilu u crno-bijeli logo aviona na kojem piše „Zaustavite sankcije“.


Edin Vranj pušten na slobodu - ZENICAgrad.INFO\nPosted on 18. Oktobra 2021. 18. Oktobra 2021. By\n“U tom pravcu očekujemo i postupanje i u slučajevima Osmanović i Mujanović. Vrijeme je da u pogledu regionalne saradnje pređemo sa riječi na dijela”, navodi Turković.\nVranj je bivši visoki službenik Federalne uprave policije (FUP). Šira javnost ga pamti kao načelnika Sektora kriminalističke policije u Federalnoj upravi policije, te kao načelnika Odjela za organizirani i međukantonalni kriminal, čiji su inspektori u to vrijeme postizali zapažene rezultate na hapšenju brojnih i poznatih kriminalaca.\nPuštanje na slobodu Edina Vranja dolazi nakon odluke srbijanskih vlasti da bh. pravosuđu ustupi 26 predmeta za ratne zločine nad Srbima.\nPrevious Post: Zeničanin na zanimljiv način ukrasio južnu stranu Bilinog polja\nNext Post: Bivši golman Reala istakao Pjanića kao najveću prijetnju pred sutrašnji okršaj


Za vađenje 12 nemačkih brodova urađen je projekat, ali je potrebno 12 miliona evra\nTender za čišćenje Dunava od projektila zaostalih iz NATO bombardovanja 1999, u luci Prahovo trajaće do 28. februara 2011. godine i za taj posao rezervisano je 3,8 miliona evra IPA fondova. Radovi će trajati dve letnje sezone, odnosno 18 meseci.\nKako najavljuju iz Centra za razminiranje, polovinom januara, oni će sa predstavnicima delegacije EU i Centra obići tu zonu, posle čega će uslediti podnošenje ponuda i odabir izvođača. To znači da će ove godine, a najverovatnije i sledeće godine, izostati vađenje nemačkih vojnih brodova potopljenih krajem Drugog svetskog rata. U delu Dunava kod Đerdapske klisure i luke Prahovo u dužini od devet kilometara, nalazi se oko 20 nemačkih ratnih brodova, potopljenih 1944. godine. Olupine na rečnom dnu otežavaju plovidbu i predstavljaju opasnost, jer se u njima nalaze zaostala eksplozivna sredstva. U plovidbenim kartama na Dunavu jedino za lokaciju Đerdapske klisure nema ucrtanog plovnog puta upravo zbog opasnih mesta na kojima se nalaze potopljeni brodovi. Kapetan Srećko Nikolić iz Lučke kapetanije Prahovo kaže da se promet Dunavom povećava, a da potopljeni brodovi ometaju plovidbu, čak i kad je vodostaj veći.\n- Plovidba se odvija uskim kanalom i to samo u jednom pravcu. Na mimoilaženje brodovi zbog olupina potopljenih brodova čekaju od 40 minuta do četiri sata. Nadamo se da će projekat vađenja brodova ipak uskoro biti realizovan - kaže Nikolić.\nInače, u sektoru Dunava od Mihajlovca do Prahova potopljeno je 177 plovila nemačke crnomorske flotile, koje su Nemci sami, septembra 1944. godine, u operaciji “Dunavski vilenjak” potopili povlačeći se pred Crvenom armijom. Projektom vađenja nemačkih olupina, koji je pripremila Evropska agencija za rekonstrukciju, predviđeno je da se iz Dunava nizvodno od HE “Đerdap dva” izvuče 12 potopljenih brodova, a cena tog poduhvata je oko 12 miliona evra.\nKrajem leta 2006. godine obavljena su opsežna merenja položaja i dimenzija potopljenih olupina, dok su ekipe ronilaca ispitivale stanje opreme i potopljenih mina koje bi, nakon šest i po decenija, trebalo da ugledaju svetlost dana.


Karin salaš: Pejzaž pun boja i ukusa ljubavi\nBack HRANA I PIĆE HRANA Karin salaš: Pejzaž pun boja i ukusa ljubavi\npetak, 25 maj 2018 08:17\nNa izlasku iz Srbobrana, na 1,2 km prema Bečeju nalazi se Karin salaš vlasnika Marije i Radivoja Nićin. Podignut u drugoj polovini XIX veka, a u porodicu Nićin stigao je kao miraz prambabe današnjeg vlasnika, i uz njega 12 lanaca zemlje. Deda Rada, najmlađi sin u familiji, poznatiji po svom nadimku (špicname) Kara, salaš je nasledio od svoje majke i kumovao njegovom imenu.\nGospodin Radivoje Nićin ga je opet, na insistiranje svog oca, nasledio od dede, i sa svojom suprugom i dve ćerke (jedanaest i devet godina) poslednjih tri - četiri godine intenzivno radi na stvaranju uzornog salaškog domaćinstva, sa bačkim duhom usklađenim sa potrebama savremenog gosta, i ne zvuči pretenciozno ako se kaže da Karin salaš, u srcu Bačke funkcioniše po principima sličnim onim u Južnom Tirolu i Bavarskoj. Karin salaš je mesto koje zrači pozitivinom energijom. Pruža uslugu noćenja, za sada u sedmokrevetnom apartmanu sa četiri zvezdice, sa koliko je kategorizovano ovo seosko domaćinstvo. U planu je da se sa startom mera podrške ruralnom razvoju IPARD programa aplicira za sredstva i na ovom prostoru podigne nezavisan objekat za prijem 50 gostiju i četiri studija.\nTrenutno salaš može da primi 80 gostiju na otvorenom i 35 u zatvorenom prostoru. Služi se isključivo domaća, vojvođanska hrana koju priprema domaćica salaša. Kompletna ponuda poljoprivrednih proizvoda dolazi iz zaokružene ekonimije salaša, od ratarske i baštenske, do voćararstva i stočarstva. Oko salaša je 10 ha obradivih površina, a vlasnici obrađuju do 100 hektara. Tu su i zasadi jabuka, krušaka i dunja, a u bašti se gaji sve potrebno povrće. Osim toga, eksperimentalno je zasejano 1.200 kvadrata začinskog bilja, a na dva hektara autohtoni beli luk, kao sirovina za proizvodnju paste. Na salašu ima kokošaka, morki, ćuraka i pataka, ovaca, krava, konja i farma od 20-tak svinja, od kojih domaćin pravi pečenicu, vrat, kulen, kobasicu, šunku i tirolsku plećku. Salašarska jaja, sveže mleko, švapski sir, pileće meso, prasetina, jagnjetina, delikatesni suvomesnati proizvodi, turšija, džemovi, kompoti, domaće rakije i sokovi, sve to gosti mogu degustirati na Karinom salašu. Kompletan bački meni u dogovoru sa gostima, priprema se na salašu. Za početak pred goste se stavlja daska sa predjelom, sledi glavno jelo, desert, domaći sokovi, sa obaveznom soda vodom. Završava se onim čime i počinje, domaćom salašarskom rakijom. - Naš salaš je zategnut, urban, sa najsavremenijom wireless opremom. Kod nas nema uobičajenih salaških slika poput pale tarabe, nepokošene trave, astala ispod duda, i svaka stvar ima svoje mesto. Salaš je zatvorenog tipa i nismo otvoreni 24/7. Funkcionišemo tako što se čujemo sa potencijalnim klijentima, saslušamo njihove planove, potrebe i očekivanja na osnovu kojih zaključujemo da li možemo da odgovorimo njihovim zahtevima i da li nudimo ono što oni od nas očekuju. Naravno, radujemo se kada se naše mogućnosti i želje gostiju poklope - objašnjava gospodin Nićin. Zbog bogatog divljači srbobranskog atara, najčešći gosti Karinog salaša su lovci. Salaš je takođe prilagođen team building programima, poslovnim susretima i edukativnim seminarima. Iz želje oživljavanja i promocije škole u prirodi posebna pažnja posvećena je radu sa najmlađima. Osim nastavnih, za decu se organizuju ekološki, kulturni i zabavni sadržaji, poput jahanja konja, vožnje u traktorskim prikolicama, dodir sa prirodom i druženje sa životinjama, slobodne aktivnosti na dečjem igralištu opremljenim rekvizitima od prirodnih materijala.\nStručnjak za oblast finansiranja u poljoprivredi, gospodin Nićin se posle 13 godina rada u korporaciji, od februara ove godine sa svojom suprugom odlučio za rad u sopstvenoj firmi a porodici omogućilo da četiri dana provodi u gradu, a tri na salašu, što je po mišljenju supružnika od ogromne važnosti za zdrav rast i razvoj njihove dece. - Jedan od naših primarnih zadataka je promocija života u selu, u prirodi, na jedan emancipovan način. Ukoliko se napravi klima da se obrazovani ljudi, ljudi sa vizijom vrate u selo, na imanja (salaše), svojim aktivnostima, podsticanjem tamošnjih žitelja i razvijanjem agroturizma, vojvođansko, srpsko selo će da preživi. Jer, samo jako bogato selo može da napravi uspešan grad, a zajedno stabilnu i uspešnu državu. Veliki propust je da Srbobran na 35 km od Novog Sada i uz autoput, nije postao spavaonica grada. U Srbobranu može da se kupi kuća od 100 m² za 35 hiljada evra. U Novom Sadu se toliko plaća za 25 m², ali niko neće da dođe da živi u Srbobran. Mi takođe, naše ćerke ne možemo da osudimo na život bez bioskopa, pozorišta, adekvatne škole stranih jezika, sportskih aktivnosti, a da nije reč o košarci ili fudbalu. Mi smo porodica koja je sredstava iz grada investirala u selo, a ne obratno. Mislim da taj primer treba da prate i drugi. Pokrajinska vlada i Ministarstvo je prepoznalo potencijal, razvilo programe podrške, ali nedostaju kvalitetni ljudi koji te programe mogu da implementiraju - smatra Radivoj Nićin. Prema rečima našeg sagovornika, život van grada je san svakog zapadnjaka. Takav život je skup i smatra se privilegijom. Kod nas se još uvek vidaju rane nastale posle Drugog svetskog rata, kada su selo napustili mladi ljudi bogatih domaćina, pre toga devastiranih. Ali, bilo bi dobro kada bi, posebno oni mlađi počeli da uviđaju da je ostanak i investiranje u imanja budućnost u kojoj je lepše živeti.\n0 #1 Milica 23-04-2019 12:48\nSvaka Vam cast,priča je PRAVA


Tema: СВАКИ ДАН БЕЗ ВЛАДЕ, СРБИЈУ КОШТА 12 МИЛИОНА ЕВРА\n23.05.2012., 21:21 #1\nBEOGRAD - Papreno kašnjenje.\nSvaki dan kašnjenja u formiranju vlade košta oko 12 miliona evra samo na ime stranih ulaganja i intervencija Narodne banke Srbije da bi se zaštitio dinar, procene su ekonomskih stručnjaka. Naime, oko šest miliona evra su u proseku bila strana ulaganja svakog dana prošle godine, a isti iznos je od početka ove godine Narodna banka Srbije trošila svaki dan da odbrani dinar.\nNikola Fabris, glavni ekonomista Centralne banke Crne Gore, kaže za Kurir da je slabljenje kursa dinara rezultat tekuće neizvesnosti vezane za buduću ekonomsku politiku vlade, smanjenog priliva kapitala i apresijacije dinara tokom većeg dela prethodne godine. On očekuje da posle formiranja vlade dođe do privremene stabilizacije kursa, ali imajuću u vidu ukupnu ekonomsku situaciju, dugoročno je neizbežno slabljenje dinara.\n- Za građane to znači neizvesnost, veće rate za kredite, inflaciju, smanjenje kupovne moći i pad standarda. Ovaj kurs dugoročno ne odgovara nikome, a kratkoročno odgovara izvoznicima - navodi Fabris.\nPoskupljenja će, kako kaže ekonomista Saša Đogović, biti manja zbog niske kupovne moći potrošača.\n- Uvozna roba će direktno poskupeti zbog kursa, a domaća zbog skupljih sirovina. Gornja stopa inflacije za ovu godinu od 5,5 odsto biće premašena - potvrđuje Đogović.\nDa li naši političare vide neki razlog da požure sa formiranjem Vlade?\n23.05.2012., 21:22 #2\nRe: СВАКИ ДАН БЕЗ ВЛАДЕ, СРБИЈУ КОШТА 12 МИЛИОНА ЕВРА\nСА ПЉАЧКАШКОМ ВЛАДОМ КОШТАО БИ 50 МИЛИОНА....\n23.05.2012., 21:22 #3\nSto su se unervozili ovi zuti ....\nPolako sa tu vladu .\nUstav ne sme da se krsi - gospodin Predsednik Nikolic nije ustavolomac i uzurpator kao njegov porazeni protivkandidat .\np.s. Ako vam se bas zuri - podrzite Tabakovicku i ustedite pare .\n23.05.2012., 21:23 #4\nZnači, nama bolje da je ne formiraju.\n23.05.2012., 21:24 #5\nTomo, odugovači što više možeš.\n23.05.2012., 21:25 #6\nSvaki dan sa zutom vladom je mnogo skuplji....\n23.05.2012., 21:26 #7\nŠto se mene tiče, može večeras da se uhvati za miša , (na računaru u kabinetu predsednika Vlade)\n23.05.2012., 21:31 #8\nКакве везе са избором Владе Србије има овај црногорски курајбер, није ми јасно???\nПоготово што је текст теме чиста политикантска манипулација која везе са животом нема. Има земаља у којима Влада месецима не постоји па то нема везе ни са вредношћу монете нити са било чим другим...\n23.05.2012., 21:48 #9\nMa, ok, bitno da mi političarimo, da radimo ne moramo ništa. Od 365 dana godišnje u ovoj zemlji se ne radi ni 30.


Glava i blok motora za Audi A6 | Polovni automobili - auto oglasi\nGlava i blok motora za Audi A6\nAudi A6 Glava i blok motora Motor i mehanički delovi\nGlave blokovi motora za Audi A3, Audi A4, Audi A6 (2005-2009). Dizel: 1.9 TDI , 2.0 TDI Dajemo garanciju na ispravnost delova. Mogucnost ugradnje delova. Delove saljemo brzom postom po vasem izboru ili licno preuzimanje. U ponudi delovi za VW modele: Golf 5 , Golf 5 Plus , Golf 6 , Caddy (2004-2010) Passat B5.5 , Passat B6 , Touran (2003-2010), Tiguan (2007-2010), Touareg (2003-2010). Motori: AUDI A3 , A4 , A6 : Dizel: 1.9 TDI , 2.0 TDI GOLF 5 Benzin: 1.4 TSI , 1.6 FSI , 2.0 FSI Dizel: 1.9 TDI , 2.0 TDI GOLF 5+ Benzin: 1.4 TSI , 1.6 FSI , 2.0 FSI Dizel: 1.9 TDI , 2.0 TDI GOLF 6 Benzin: 1.6 FSI Dizel : 1.6 TDI CADDY (2004 – 2010) : Dizel : 1.9 TDI PASSAT B5.5 : Benzin: 2.0 B Dizel: 1.9 TDI PASSAT B6 : Benzin: 1.4 TSI , 2.0 FSI Dizel: 2.0 TDI TOURAN : Benzin: 1.4 TSI , 1.6 FSI , 2.0 FSI Dizel: 1.9 TDI , 2.0 TDI TIGUAN : Dizel: 2.0 TDI TOUAREG : Dizel: 2.5 TDI , 3.0 TDI Delovi u ponudi: Anlaser, alternator, usisna grana , usisna klapna , dizna , turbina , interkuler, crevo interkulera , hladnjak , ventilator , hladnjak klime , creva klime , komande klime , vakum ventil , kompresor klime , nosac motora , klapna gasa , geometrija turbine , dpf filter , egr ventil , hladnjak egr ventila , motorna instalacija , motorni racunar , regulator pritiska , senzor pritiska , senzor diferencijalnog pritiska , prednja vrata , zadnja vrata , prednji branik , zadnji branik , maska , krilo , hauba , gepek vrata , brava vrata , brava gepek vrata , tasteri podizaca , stakla , motor brisaca, poluge, brisaci , tapaciri , zvucnici ,sredisnja konzola , radio cd , prednja sedista , zadnja sedista , volan , rucica menjaca , instrument sat , instrument tabla , vozacev airbag , suvozacev airbag , zavese , temperaturne sonde dpf-a ,letva volana , polu osovina , glavcina , amortizer , opruga , senzor abs-a , most , prelivi , poklopac motora , dekla , glava , ventili , klip , cilindar , menjac , birac , automatska ploca menjaca , automatski menjac , dsg , multitronic , korpa , lamela , zamajac , kvacilo ,hidroblok , senzor broja obrtaja , ecu , putni racunar , senzor rashladne tecnosti , motorici usisnih klapni , ventil turbine, razna creva 2001 – 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006- 2007 – 2008 – 2009 – 2010 - 2011 - 2012 - 2013\nglave motora a6 2.5 tdi za Audi A6 od 1998. do 2005. god.\nGlave motora kompletno izremontovane,presle svega 3.000 km.\nGlava motora za Audi A2, A3, A4 ...\nGLAVA MOTORA ZA AUDI A2,A3,A4,A6 ZA BENZINSKE I DIZEL MOTORE POSEDUJEMO I OSTALU MEHANIKU:KLIPOVE,BREGASTE,KLIPNJACE,KARTERE,ULJNE PUMPE SALJEMO KURIRSKIM SLUZBAMA ILI LICNO\nGlava motora za Audi A6, A8, Q7\nGLAVA MOTORA ZA AUDI Q7 ZA BENZINSKE I DIZEL MOTORE POSEDUJEMO I OSTALU MEHANIKU:KLIPOVE,BREGASTE,KLIPNJACE,KARTERE,ULJNE PUMPE ROBU SALJEMO KURIRSKIM SLUZBAMA ILI LICNO PREUZIMANJE\nBlok i Glava motora za Audi A6\nGlava motora za Audi A4, A6 od 1994. do 2001. god.\nGlava i blok motora za Audi A4 (1994-2000) I A6 (1997-2001). Motor: 2.4 BENZIN. Dajemo garanciju na ispravnost delova. Mogucnost ugradnje delova. Delove saljemo brzom postom po vasem izboru ili licno preuzimanje. Delovi u ponudi: Anlaser, alternator, usisna grana, usisne klapne, dizne, turbina, vakum ventil, kompresor klime, nosac motora, klapna gasa, geometrija turbine, dpf filter, egr ventil, hladnjak egr ventila, motorna instalacija, motorni racunar, regulator pritiska, senzor pritiska, senzor diferencijalnog pritiska, prednja vrata, zadnja vrata, branik, krilo, hauba, gepek vrata, brava vrata, tasteri podizaca, stakla, tapaciri, prednja sedista, zadnja sedista, volan, rucica menjaca, instrument sat, instrument table, vozacev airbag, suvozacev airbag, zavese, temperaturne sonde dpf-a,letva volana, polu osovina, glavcina, amortizer, opruga, senzor abs-a, most, prelivi, poklopac motora, dekla, glava, ventili, klip, cilindar, menjac, birac, automatska ploca menjaca, automatski menjac, dsg, multitronic, korpa, lamela, zamajac, kvacilo,hidroblok, senzor broja obrtaja, ecu, putni racunar, senzor rashladne tecnosti, motorici usisnih klapni, ventil turbine, razna creva 1994 – 1995 - 1996 – 1997 - 1998 – 1999 – 2000- 2001\nGlava i blok motora za Audi A4, A6 od 1994. do 2001. god.\nGlava motora za Audi A3, A4, A6\nGLAVA ZA AUDI I VW 2.0 TDI U FULL STANJU\nGLAVA MOTORA 2.0 TDI COMONRAIL za Audi A3, A4, A6\nGlava motora za 2.0 TDI COMMON RAIL . Mogucnost slanja . Garancija na ispravnost .


Realni kapitalizam i sunovrat društva … | Naša Revolucija\nRealni kapitalizam i sunovrat društva …\nPosle nešto više od 2 veka kapitalističke dominacije, čovečanstvo se suočava sa nizom međusobno povezanih kriza koje ugrožavaju samo postojanje naše vrste i naše planete. Trećina stanovnika Zemlje nema adekvatnu ishranu, higijenu, zdravstvo i obrazovanje. Svet se suočava sa katastrofalnom energetskom krizom, postojeći resursi su osiromašen, a novi bezbedni i održivi, još uvek nisu razvijeni. U isto vreme, sagorevanjem fosilnih goriva, zagreva se planeta sa potencijalno katastrofalnim klimatskim posledicama za sve nas. Ratovi nastavljaju da pustoše i masovno odnose ljudske živote , a postojanje i razvoj novog oružja za masovno uništenje nosi nesagledive opasnosti i još veće strahote koje dolaze. Ko je odgovoran za ovakvo stanje? Naravno, sistem koji je prethodna dva veka bio dominantan … kapitalizam.\nTermin „kapitalizam“ je nastao od njegovih najranijih zagovornika, a ne od strane njegovih protivnika. On označava tip društva u kome klasa ljudi koji poseduju industriju (sredstva za proizvodnju) i trgovinu u velikoj meri oblikuju ekonomska, socijalna, kulturna i politička dešavanja. Ova kapitalistička klasa koristi svoju moć da izvuče višak vrednosti od onih koji iznajmljuju svoj rad, naime, od radničke klase.\nKapitalisti, koji poseduju sredstva za proizvodnju (industrijska postrojenja i mašine, zemljište, energiju i sirovine, itd), plaćaju radnicima nadoknadu u zamenu za njihovu radnu snagu. Ali ljudska bića su sposobna da proizvedu više vrednosti kroz svoj rad od vrednosti nadnice koja im je potrebna da bi mogli da zadovolje osnovne životne potrebe. Ovaj "višak" vrednost prisvaja poslodavac kada se proizvodi tog rada prodaju kao roba po normalnim tržišnim cenama. Prisvajanje viška vrednosti je suština kapitalističke eksploatacije i njegovog postojanja. Ekstremna eksploatacija robovskog rada u kolonijama krajem 18-og i početkom 19-og veka, obezbedila je mnogo sirovina, super-profita i svežeg kapitala od vitalnog značaja za industrijalizaciju i procvat većine zemalja Zapadne Evrope.\nKako se kapitalizam razvijao, rastuće težnje ka maksimiziranju profita dovele su do revolucije u industriji, trgovini, nauci, tehnologiji, kulturi, politici i društvu u celini. U najrazvijenijim kapitalističkim zemljama, nekoliko velikih kompanija, trustova i njihovih sindikata uspeli su da monopolizuje svaku glavnu granu privrede. Osnova ovog razvoja bilo je učešće i ženskog rada u kući kako bi se stvorio i održao kapacitet radne snage koja treba da proizvede višak vrednosti. Ugnjetavanje žena u društvu, kroz održanje ovakve njihove uloge, postalo je još važnije kako za monopol kapitala tako i radnicima da se organizuju i bore za veće plate.\nKroz spoj bankarskog i industrijskog kapitala formirao se finansijski kapital, banke i druge finansijske institucije počele su da dominiraju industrijom i trgovinom. Finansijski kapitalisti koriste ključne deonice, direktorske položaje i kredite kako bi ostvarili tu kontrolu.\nMonopoli su bili primorani, kako bi sačuvali i uvećali svoj kapital, da investiraju i razvijaju poslove van granica svoje zemlje. Konkretno, oni su preuzeli kontrolu nad sirovinama i jeftinom radnom snagom, čime se unapred umanjuje imperijalistička konkurencija. Sve više i više ovakvih monopola, predstavljenih kao trans-nacionalne korporacije (TNK), lociraju neke od svojih aktivnosti u najmanje jednoj zemlji van svoje matične baze. Ovakvo proširivanje ekonomske moći u već-osvojenim kolonijama i "polu-kolonijama" (nominalno nezavisnim, ali pod stranom ekonomskom dominacijom) su podržavale državne vlasti njihovih "matičnih" država. Tako je kapitalizam, krajem 19. veka, ušao u "imperijalističku" fazu\nGlavne karakteristike imperijalizma su dakle:\n"monopolizacija" (dominacija nad svakom granom nacionalne ekonomije od strane nekoliko gigantskih preduzeća),\nmeđu-imperijalističko rivalstvo (konkurencija) i\nkolonijalizam ili, u zemljama koje su dobile zvaničnu političku nezavisnost, neo-kolonijalna super eksploatacija.\nSukob između britanskih, nemački, francuski, ruski i drugih imperijalista kulminirao je u krvoproliću Prvog svetskog rata (1914-1918). U carskoj Rusiji, korupcija i nesposobnost jedne veleposedničko-policijske države su pomogle stvaranju savezništva između seljačke borbe protiv veleposednika i radničke borbe protiv kapitalizma. Od toga je i izrasla Oktobarska revolucija 1917godine, kroz koju su Boljševici i njihovi saveznici oduzeli političku moć državi i stvorili Sovjetski Savez.\nU vodećim kapitalističkim zemljama, zahtev za "totalnim ratom" stimulisao je važne promene u proizvodnim snagama (postrojenja, mašine, energija, rad, tehnologija, itd) i ekonomskim odnosima među društvenim klasama. Država je preuzela kontrolu nad ratnom privredom, promovisala monopolizaciju i metode masovne proizvodnje koje su naglo podigle produktivnost rada. Rat je time ubrzao fuziju između ekonomske moći monopola i političke moći države (vlada i državne službe, parlament, policija i obaveštajne službe, oružane snage, sudovi i zatvorski sistem, lokalna samouprava, itd ).\nRezultat je bio sistem poznat kao "državno-monopolistički kapitalizam". Veliki biznis je počeo da igra značajniju i direktniju ulogu u državno-političkim poslovima, a država da koristi svoju finansijsku, diplomatsku i vojnu moć da zaštiti i promoviše interese monopolista. Kapitalizam je ponovo stabilizovan sredinom 1920 godine. Kapitalistička država mobilisana je u borbi protiv militantnih sindikata i pokušaja revolucije. Proizvodni kapaciteti su rasli brže od platežne (kupovne) moći radničke klase. Ova kontradiktornost je postavila osnove za finansijski krah iz 1929 godine i Veliku depresiju ranih 30-ih. Velika državna intervencija u privredi, uključujući i pripreme za rat, započela obnovu privrede i ublažavanje socijalnih uslova u Britaniji, SAD i drugde.\nU Nemačkoj, vladajuća klasa okreće se fašizmu (koji je sama stvorila), otvorenoj partijsko-terorističkoj diktaturi u službi monopola kapitala, kako bi podelila i uništila komunistički radnički pokret. To je delom i učinjeno u pripremama za novi imperijalistički rat koji je trebalo da ponovo podeli svet, a u korist nemačkog monopola kapitala. U početku, nacistička Nemačka je bila u mogućnosti da iskoristi anti-Sovjetsko raspoloženje vladajućih klasa drugih imperijalističkih zemalja i ojača svoj ekonomski i vojni položaj. U Britaniji, Francuskoj, Španiji, SAD, Kini i drugde, komunisti su tokom 1930 vodili borbu za stvaranje ujedinjenog fronta radničke klase kao osnovu za širi narodni front protiv dolazećeg fašizma. Sovjetska vlada, međunarodni komunistički pokret i radnička klasa imali su mogućnost da koriste podele unutar imperijalizma, uglavnom između buržoaske demokratije i fašizma, i da spreče ujedinjenje fronta glavnih imperijalističkih sila protiv Sovjetskog Saveza. To je omogućilo poraz fašizma a rat pretvorilo u rat za oslobođenje ljudi. Drugi svetski rat (1939-45) je takođe obeležio pojavu SAD kao vodeće svetske imperijalističke sile, koja je već tad uspostavila svoje kolonije i polu-kolonije u Aziji i Centralnoj i Južnoj Americi.\nDruga faza imperijalizma\nSposobnost proširenog socijalističkog bloka na istoku da obezbedi punu zaposlenost i osnovna socijalna prava svojih građana, ojačala je rešenost ljudi u kapitalističkom svetu da ne dozvole povratak u predratne ekonomske uslove. Državni monopol kapitala (Državni kapitalizam) je bio primoran da uspostavi ili proširi povoljnosti i u obrazovnim sistemima. U Velikoj Britaniji, na primer, osnovne industrijske grane i uslužne delatnosti bili su nacionalizovane u cilju obezbeđivanja investicija, ekonomskog rasta i pune zaposlenosti. Državni monopol je uspostavljen i u Zapadnoj Nemačkoj, a bio je i kamen temeljac za brži razvoj Japana.\nTako je imperijalizam u kasnim 40-im ušao u svoju drugu fazu, koju karakteriše nacionalna i međunarodna stabilizacija i rekonstrukcija kapitalizma. To je u velikoj meri postignuto primenom modela Državnog kapitalizma koji će regulisati ekonomsku potražnju, promovisati profitabilnost i koordinirati međunarodnu trgovinu i valutne odnose.\nKapitalističke produktivne snage rasla su po stopi bez presedana u periodu od 1950 do 1960, uglavnom zbog naučne i tehnološke revolucije sa svojim širokim razmerama primene računara i mikro-elektronske tehnologije. Nauka i obrazovanje, koji su trebali da podupiru ovu revoluciju, mogli su samo da se organizuju i finansiraju kroz značajno učešće države. Trans-nacionalne korporacije postale su odlučujući monopoli imperijalizma. U potrazi za maksimumom globalnog profita, njihove odluka koje sektore i tržišta treba proširi, šta ugovoriti, koji produktivne snage razvijati, šta je suvišno, određivale su sudbine ne samo radne snage, već i čitavih zajednica, regiona i naroda.\nInter-imperijalistička rivalstvo je moderiralo, zajedničkom cilju, vođenje Hladnog rata protiv Sovjetskog Saveza i njegovih saveznika, otuda osnivanje Severno-atlantskog pakta (NATO) 1949 godine, i ratova u Koreji i Vijetnamu.\nVećina kolonija dobila je najmanju formalno političku nezavisnost tokom posleratnog perioda. Ali glavne imperijalističke sile zadržale su u velikoj meri ekonomsku kontrolu kroz rad svojih multinacionalnih kompanija i preko međunarodnih tela kao što su Međunarodni monetarni fond (MMF), Svetska banka i preko Opšteg sporazuma o carinama i trgovini. Gde god je to bilo moguće, instalirani su pro-imperijalistički režimi u polu-kolonijama i bivšim kolonijama širom sveta, a brutalna sila korišćena da slomi progresivne, levičarske i anti-imperijalističke pokrete. Samo je SAD, od 1945 do danas, vodila preko 300 osvajačkih ratova. \nNeravnomeran ekonomski i politički razvoj kapitalizma je pogoršan na globalnoj skali imperijalističkim intervencijama i poslovanjem multi-nacionalnih kompanija. Dok je kapitalizam ubrzavao razvoj u novo industrijalizovanim zemljama Dalekog istoka, veliki deo Afrike i Južne Amerike je i dalje padao ili zaostajao u ekonomskom i društvenom razvoju. Zapadni imperijalizam je nemilosrdno pljačkao njihove prirodne resurse, eksploatisao njihov rad i gurao ih u dužničko ropstvo.\nU vodećim kapitalističkim privredama, produženi period posleratne ekspanzije - omogućen državnim intervencijama, naučno tehnološkom revolucijom i porastom produktivnosti - bio je zasnovan na strategiji klasne saradnje. Radnici su uživali u sigurnosti radnih mesta, socijalnim beneficijama, pravima zaposlenih i sve većem životnom standardu, a njihovi sindikalni i politički predstavnici samo tražili reforme unutar kapitalizma, ali ne da se on ospori i ukine. Ali ciklične strukturne krize su ponovo sebe potvrdile sada još izrazitije nego kasnih 60-ih. Godine 1973, međunarodna naftna kriza inicirala je jednu takvu cikličnu krizu i istovremeno najavila početak prikupljanja potencijala za današnju ekološku krizu.\nFinansijski kapital je bio suočen sa rastućim cenama, pritiskom radničke klase da zadrži životni standard, vojnim i političkim preokretima u Trećem svetu (nedovoljno razvijene i zemlje u razvoju) i kontinuiranim političkim i tehnološkim izazovima iz socijalističkih zemalja. Štaviše, Međunarodni monetarni sistem se raspao 1970, jer su glavne imperijalističke sile tražile konkurentsku prednost kroz devalvaciju valuta. Špekulantstvo je dodatno doprinelo nestabilnosti.\nU ovim uslovima, ideolozi, ekonomisti i političari "Nove desnice" stekli su dominantan položaj u SAD i britanskih krugovima vladajuće klase. Njihov cilj je bio da se obnovi i poveća profitabilnost monopolskog kapitala kroz snažan napad na realne zarade, sindikate, javne i socijalne službe, progresivno oporezivanje, industrije u javnom vlasništvu i komunalna preduzeća, kao i protiv bankarske i finansijske regulative.\nTako je imperijalizam, ranih 1980-ih, započeo prelazak u treću fazu svog razvoja - Neo-liberalizam.\nKontra-revolucija i raspad socijalizma u istočnoj Evropi i Sovjetskom Savezu, kasnih 1980-ih, otvorio je ogromne mogućnosti monopolskom kapitalu da preuzme kontrolu nad resursima, saobraćajnim putevima, komunalnim uslugama i tržištima u bivših socijalističkih zemalja i zemalja trećeg sveta.\nRezultat je bio produženje i dalja svetska imperijalistička ofanziva za maksimiziranjem profita kroz takozvane privatizacije, deregulacije, pojačanu eksploataciju rada i slobodnog kretanja kapitala. Ova imperijalistička "globalizacija" je predstavljena njenim pristalicama i apologetama kao neizbežan ekonomski proces. Međutim, od samog početka taj je proces bio politički vođen od strane predstavnika država monopolističkog kapitalizma.\nNove i postojeće međunarodne agencije i mehanizmi poput Svetske trgovinske organizacije, Opšti sporazum o trgovini uslugama(GATS) , MMF-a i Svetske banke se koriste za sprovođenje neoliberalne politike. Evropska unija (EU) je odigrala vodeću ulogu u tom procesu, potvrđujući svoj karakter kao unija kapitala, najmoćnijim država monopolskog kapitalizama. Ona nastoji da prevaziđe unutrašnje protivrečnosti i transformiše se u imperijalističke "Sjedinjenih Država Evrope".\nPobornici kapitalističke "globalizacija" nastoje da se suprotstave radnicima dve opcije: ili da pristanu na niže plate, intenzivniji i produžen rad i stalnu nesigurnost zaposlenja, ali sa nadom da će možda zadržati svoja radna mesta, ili da se tome suprotstave, uz navodno strašne lične posledice, a i za posledice po nacionalnu ekonomiju.\nTreći Svet i bivše socijalističke zemlje čiji režimi mogu ometati imperijalističku vlast se demonizuju kao "diktatorske“ ili „ nedemokratske“, a često i na osnovu rasističkih pretpostavki. One se optužuju da frustriraju "međunarodnu zajednicu" (što obično znači SAD i njene saveznice). Shodno tome, misije bombardovanja ili sveobuhvatnih vojnih invazija su pokrenute protiv Iraka, Libana, Somalije, Jugoslavije, Srbije, Libije, Sirije, a sigurno je da ovaj niz neće biti konačan.\nŠtaviše, od septembra 2001 navodni teroristički napadi na SAD su korišćeni kao snažan izgovor za pokretanje izmišljene kampanje, "rat protiv terorizma". Američke, britanski i NATO snage proširuju i produbljuju vojni, imperijalistički, politički i ekonomski uticaj širom regiona Bliskog istoka, od Severne Afrike do Pakistana, nametnuvši stravični državni terorizam narodima Avganistana i Iraka. Najveće svetske rezerve nafte, zajedno sa vitalnim trasama snabdevanja, nalaze se u ovoj oblasti koja je strateški locirana između Kine, Indije, Rusije i afričkog kontinenta.\nNakon pada Sovjetskog Saveza i završetka Hladnog rata , svet je danas još udaljeniji od mira i blagostanja, imperijalističke sile predvođene SAD i Velikom Britanijom od tada se bave masovnom proizvodnjom naoružanja, kontinuiranim nizom vojnih intervencija (agresijama) i ekspanzijom NATO-a na istok prema granicama Rusije. Kina je skoro potpuno okružena imperijalističkim vojnim savezima i bazama, dok svojih nema ni na jednoj stranoj teritoriji.\nČitava iskustvo i istorija kapitalizma pokazuje da je to sistem dubokih kriza i protivrečnosti. Fundamentalna, nerazrešiva kontradiktornost kapitalizma je ona između proizvodnje, koja ima društveni karakter, i raspodele rezultata rada, koja je zasnovana na privatnom vlasništvu nad sredstvima za proizvodnju. Privredne produktivne snage su organizovane zajedno u složenom, inter-zavisnom sistemu na kojem se zasniva društvo u celini. Ipak u kapitalizmu, ove snage su uglavnom u vlasništvu ili pod kontrolom male grupe ljudi, glavnih akcionara, koji ih usmeravaju da služe usko ličnim i klasnim interesima, a ne za potrebe društva u celini. U svojim pokušajima da maksimiziraju tržišni udeo i profit, kapitalistički poslodavci se bore da podignu produktivnost i smanje plate. Isti proces se dešava i u javnom sektoru, a u cilju minimiziranja oporezivanja profita privatnog sektora i zarada.\nPrimarna ekonomska osnova klasne borbe dešava se: između kapitalista i njihovih država, koji nastoje da maksimiziraju profit sa jedne strane, i svetske radničke klase koja teži da maksimizira plate i poboljša životni standard sa druge.\nIpak, kupovna moć radničke klase bi trebala da se održi ili čak poveća s obzirom da se sve proizvedene robe prodaju i ostvaruje profit. Međutim to postaje sve teže, iako se privredni rast pretvara u procvat, a kapitalisti se bore da još više prošire prodaju, proizvodnju i profit. Povećanje plata bi olakšalo situaciju, ali to jede profit i samo podstiče kapitalistu da poveća proizvodnju još više i više, stvarajući tako velike zalihe roba. Ekspanzija privatnih kredita ili javnih rashoda mogu održavati potrošnju na određeno vreme, ali i to mora jednom da se otplati. Dakle, maksimum je dostignut onog trenutka kada radnička klasa više ne može sebi da priušti da kupi sve robe kapitalizma po cenama koje održavaju profitabilnost. Kapitalistička rast neminovno se završava u krizi "prekomerne proizvodnje". Roba se više ne može profitabilno prodavati i kompanije počinju da smanjuju proizvodnju i investicije, što će ponovo dovesti do usporavanja ili recesije. Radnici se otpuštaju, dodatno se smanjuje tražnja u ekonomiji. Proizvodnja zapravo pada, ponekad u iznenadnom padu, i stagnira u depresiji. Društvene produktivne snage su uništene, fabrike zatvorene, a oprema rashodovana i veliki broj radnika je primorani na nezaposlenost.\nU svetlu takvih kriza, trend je jačanje monopola, odnosno, kad jača i veća preduzeća preuzimaju slabija i tako povećavaju svoj udeo na tržištu. Ovo postavlja osnova za ponovno započinjanje ciklusa. To čini na osnovu druge suprotnosti svojstvene kapitalizmu, između potrebe za tehnološkim napretkom i izvora kapitalističkog profita.\nKompanija uvode novu, moderniju i automatizovaniju (ali i skuplju) proizvodnju kako bi mogle da se takmiče međusobno i zadrže konkurentnost, tako da dosadašnji izvor viška vrednosti u privredi kao celini (živa radna snaga) zauzima sve manji udeo u proizvodnom procesu. To smanjuje opštu stopu profita. Da bi osujetili ovu tendenciju, kapitalizam je u stalnoj potrazi za jeftinijom radnom snagom i sirovinama, većim nivoom produktivnosti, novim profitabilnim aktivnostima i svežim tržištima za svoje proizvode.\nTo ojačava najokrutnije tendencije velikih kapitalista da podredi najtlačenije slojeve društva, žene, crne radnike i emigrantsku radnu snagu, koristeći ih da potkopa ekonomske uslove radnika i njihovu sindikalnu snagu.\nNerazdvojive protivrečnosti kapitalizma su intenzivirane i proširene. Njihove posledice su postale još ozbiljnije tokom imperijalističke ere. One zahvataju ne samo ekonomsku, već i socijalnu, kulturnu i političku sferu kapitalističkog društva. Tokom većeg delu 20-og veka, komunisti su bili svesni početka „opšte krize kapitalizma ".\nNjene glavne osobine su identifikovane kao:\nFatalno zaoštravanje protivrečnosti kapitalizma (pre svega u odnosu na novu ulogu države.\nStagnacije i rastuće nestabilnosti privrede i produbljivanja klasnih sukoba).\nDegeneracija kapitalističke politike, ideologije, morala i kulture svojom demagogijom, karijerizmom, korupcijom, egoizmom i otupelošću.\nKriza i urušavanje kolonijalnog imperijalističkog sistema. Nastajanje snaga socijalizma, na čelu sa Sovjetskim Savezom i međunarodnim komunističkim pokretom.\nKoncept "opšte krize" prikazuje nesposobnost države monopolističkog kapitalizma da prevaziđe krizu, da izdrži socijalne izazove, održi eksploataciju u inostranstvu kroz neo-kolonijalizam, pokrene i održi naučno-tehnološki razvoj i zadržati političku, ideološku i kulturnu dominaciju.\nKontra-revolucija u Sovjetskom Savezu i istočnoj Evropi privremeno je osnažila kapitalizam ideološki, politički i, u manjoj meri ekonomski, ipak, kriza je i dalje nastavljena.\nNa ekonomskom planu, na primer, nedavne regionalne i globalne krize poprimile su suštinski, pa čak i pretežno, finansijski karakter. To zapravo odražava svu parazitsku prirodu monopolskog finansijskog kapitala.\nLiberalizacija finansijskih tržišta iz 1980. dovela je do ogromnog prosperiteta u trgovini. Razvoj globalnih dnevnih, finansija, valutnog i robnog tržišta omogućile su eksploziju spekulacije akcijama, deonicama, valutama, robom i finansijskim instrumentima svake vrste. Oštri disbalansi, šokovi i udari su, su od tad ubrzali žestoke kriza, ne samo u finansijskom svetu, već i u proizvodnji. Bankari, špekulanti i „čerupači firmi“ u Evropi uživaju povlašćenu regulativu, atraktivne finansijske „proizvode“, povoljan poreski režim i lak pristup poreskim oazama, a pod zaštitom matičnih država.\nU Britaniji i SAD, naduvane kapitalne vrednosti zasnovane na nesigurnim, lažnim i bezvrednim papirima, vezanim za dug i rizik, eksplodirale su se krajem 2007. Privatni i javni dugovi koji su održavali ekonomsku tražnju su presušili, odlažući na neko vreme oštar i iznenadan, ciklični, pad realne proizvodnje.\nŠirom razvijenog kapitalističkog sveta, vlade i centralne banke su tada morale da spasavaju finansijske monopole i njihova tržišta, najvećim finansijskim injekcijama u istoriji, koristeći javni novac i javne institucije kako bi to postigle. Ipak, odmah nakon toga, te iste vlade i centralne banke nisu uspele da se mobilišu politički i finansijski i da spasu javne usluge i društveno korisne poslove, pa čak i da uvedu strože nacionalne i međunarodne regulative finansijskog sistema. Umesto toga, masovna nezaposlenost se 2008 godine vratila na rekordni, posleratni, nivo iz ranih 80-ih.\nOčigledno je da glavne svetske kapitalističke sile nisu u stanju ili ne žele da kontrolišu ogromne anarhističke, parazitske, anti-socijalne finansijske snage, pokrenute kapitalističkom globalizacijom. Od raspada posleratnog sistema međunarodnih propisa, svi pokušaji da se stvore nova finansijska i ekonomska rešenja, nisu uspeli.\nTako su nepremostive protivrečnosti kapitalističke proizvodnje postale još i dodatno otežane dubokim protivrečnostima kapitalističke razmene na globalnom nivou. Zajedno, one predstavljaju stalnu strukturnu krizu i ekonomsku osnovu kapitalističkog društva.\nKombinovana ekonomsko-finansijska kriza koja je počela 2007, takođe je potvrdila tendenciju ka sinhronizaciji glavnih kapitalističkih ekonomija. Kapitalistička "globalizacija" je teret izlaska iz krize i privrednog rasta svalila na leđa drugih.Kriza imperijalizma, zemlje Trećeg sveta vuče snažno u propast, dok se pogodnosti oporavka i ekspanzije koriste isključivo od strane Trans-nacionalnih kompanija. Monopol kapitala koristi državnu moć da nametne svoje interese i rivalskim kompanijama i narodima trećeg sveta, kroz super-eksploataciju, trgovinsku nejednakost, rat i prinudne masovne migracije. Ova realnost pokazuje još jednu temeljnu kontradiktornost unutar samog kapitalizma: s jedne strane neprestana težnja imperijalista za dominacijom u zemlji i inostranstvu i sa druge, težnja čovečanstva za mirom, samoopredeljenjem i civilizovanim društvom. Ova kontradiktornost je istaknuta činjenicom da, dok je imperijalizam koristio krizu kao priliku za super-eksploataciju Trećeg sveta, Kina je postala glavni pokretač svetske rasta, i to ne samo u zemljama u razvoju.\nRazlike u ekonomskom i društvenom razvoju kako naroda tako i čitavih regiona u svetu značajno se povećala tokom poslednjih 20 godina. To je direktna posledica kapitalističko-ekonomske anarhije, odnosno odsustva efikasnog ekonomskog planiranja i saradnje između pojedinačnih preduzeća ili kompanija, u kombinaciji sa nejednakom distribucijom monopola i državnih vlasti između imperijalističkih zemalja i ostatka sveta.\nKapitalistička strukturna kriza je takođe proizvela strukturnu krizu na svetskom nivou\nOd sedam milijardi stanovnika Zemlje, više od jedne milijarde je teško pothranjena ili gladna. Proizvodnja i distribucija hrane je u posedu trans-nacionalnih korporacija u cilju maksimiziranja profita za najunosnija tržišta, dok vlade zemalja trećeg sveta, zarobljene u ogromne dugove, razvijaju profitabilnu umesto egzistencijalnu poljoprivredu, što ostavlja domaću populaciju gladnom i siromašnom. U međuvremenu, EU rutinski uništava brda hrane proizvedenih u subvencionisanoj poljoprivredi, a u cilju održanja cena i profita.\nStotine miliona dece i odraslih nemaju pristup medicinskim službama i osnovnoj zdravstvenoj zaštiti. Približno je isti broj nepismenih , većinom žena.\nViše od jedne milijarde ljudi nema pristup čistoj i zdravoj pijaćoj vodi kao i uređenoj kanalizaciji, što svake godine prouzrokuje smrt više miliona ljudi od raznih bolesti izazvanih nehigijenom. Voda i drugi energetski resursi koji mogu biti iskorišćeni za one sa najurgentnijim potrebama se umesto toga, preusmeravaju ili zanemaruju od strane kapitalističkih monopola koji i iz toga traže maksimalnu dobit.\nJoš je jedna dimenzija, opšte krize kapitalizma, došla do izražaja u poslednjih nekoliko decenija, ona koji ugrožava budućnost i opstanak same ljudske rase. Kapitalistička pohlepa, sebična težnja da se maksimizira profit monopola, sada ugrožavaju naše globalno okruženje i eko-sistem.\nDalji rast emisije štetnih gasova igra glavnu ulogu u globalnom zagrevanju Zemlje, topljenju polarnih ledenih kapa, podizanju nivoa mora, širenju pustinja, menjanju klimatskih obrazaca i destabilizaciji nekih od najugroženijih eko-sistema na našoj planeti. Ipak, veliki biznis i velike kapitalističke sile odbijaju da preduzmu drastične korake neophodne za suzbijanje emisije štetnih gasova zbog straha od redukcije monopolskih profita. Umesto toga, oni koriste sankcije, vojna intervencija i nametnute lokalne diktature kako bi dobili i održali pristup nafti.\nIscrpljivanje ograničenih resursa, kao što su ugalj, nafta i prirodni gas, bez planskog razvoja obnovljivih alternativa, suočava čovečanstvo sa perspektivom katastrofalne nestašice energije u vremenskom okviru od jedne ili dva generacije.\nIpak, umesto da masovno investira u alternativne, bezbedne i obnovljive izvore energije i njihovu distribuciji, EU promoviše emisiju ugljenika po trgovinskoj šemi. To omogućuje industrijskim i finansijskim monopolima da kroz trgovini dozvolama za zagađenje ostvaruju dodatni profit, dok se prljave industrije izmeštaju i prodaju zemljama u razvoju, koje su prinuđene da ovakvu tehnologiju uvoze ne bi li ekonomski ojačale.\nDruštvena kriza kapitalizma pogađa zemlje na svim nivoima razvoja. Gotovo svuda, tokom poslednjih decenija, proširena je socijalna nejednakost. Otuđenje ljudi iz njihove lokalne zajednice i društva, zajedno sa porastom narkomanije, kriminala i asocijalnog ponašanja, naročito mladih, uskraćuje dalje perspektive i mogućnosti.\nU sferi politike, uticaj velikog biznisa, neguje goli karijerizam, licemerje i korupciju. Veliki broj ljudi u razvijenim kapitalističkim „demokratijama", posebno među radničkom klasom, sve više se distancira od buržoaskih politike. Ovo se ogleda u padu nivoa učešća u političkim strankama, uključujući povećani skepticizam i odbojnost prema profesionalnim političarima.\nIstovremeno, ljudi će se i dalje u velikom broju mobilisati oko važnih pitanja koja se odnose na lokalne probleme, nezaposlenost, životnu sredinu, mir i rasizam.\nIdeološki, iako je poverenje ljudi širom sveta, posle pada Sovjetskog Saveza, u bilo koju održivu alternativu kapitalizmu bilo uzdrmao, kritički i antagonistički pogledi na kapitalizam su i dalje široko rasprostranjeni pa su se čak i povećali sa novonastalom ekonomskom krizom\nOslobađajući umetnički i kulturni potencijal radničke klase, i kao proizvođača i kao potrošača, stalno podriva kapitalističku moć. Kapitalizam sve više proizvodi "kulturu", kao što to čini i sa drugim robama, ili za prodaju i profit ili je uopšte ne proizvodi, bez obzira na društvene potrebe ili dobrobiti. "Popularna kultura" je time pretvorena u komercijalnu kulturu konzervativnih sila, koja promoviše ideje sebičnosti, pohlepe i individualizma. Malo je proizvoda kapitalističke, masovno proizvedene, „kulture“, koji odražavaju stvarno iskustvo, zajedništvo i kreativnost života radničke klase, bilo u prošlosti ili sadašnjosti.\nMonopolsko kapitalističko društvo je društvo u kome je sve dobilo svoju cena, dok su realne vrednosti, društva kao celine, umanjene ili potpuno ukinute.\nNova tehnologija, kao što je internet, mogle bi biti intenzivno korištene od strane naprednog, klasno svesnog i revolucionarnog dela društva u interesu oslobođenja čitavog čovečanstva. Ali kapitalističko vlasništvo i državna kontrola takođe nastoje da ga iskoriste za masovnu promociju trivijalizama i jeftine zabave, kao i za vojne i bezbednosne projekte koji ugrožavaju čitavo čovečanstvo.\nEkonomski, socijalno, politički i kulturno, kapitalizam je odavno prestao da igra progresivnu ulogu u razvoju ljudskog društva. Njemu ne nedostaje dinamičnost u potrazi za maksimalnim dobitima, ali taj imperativ kapitalističkog razvoja preti svakom aspektu čitavog čovečanstva. Opšta kriza kapitalizma je, pre svega, opšta kriza društva.\nŠta je sledeće? Istorijski gledano, bezizlazno stanje, teške i duboke krize kapitalizma uvek su rešavane novim i globalnim ratovima, klizanjem u fašizam odnosno nacizam ili radikalno kvalitetnim društvenim i socijalnim promenama u strukturi sistema. Ostaje pitanje, šta je za čovečanstvo bezbolnije i kao rešenje, trajnije. Šta zapravo donosi boljitak i opstanak civilizacije, a šta patnju i sumrak. Poslednje pitanje je pitanje na koje svako od nas mora sam sebi dati odgovor i odabrati konačni put.\nSAD / NATO intervencije, geo-strategija i ostali zločini :\n Svetska trgovinska organizacija je međunarodna multilateralna organizacija koja je smišljena s ciljem da nadgleda i liberalizuje međunarodnu trgovinu. Organizacija je nastala 1. januara 1995., i naslednik je Opšteg sporazuma o tarifama i trgovini (General Agreement on Tariffs and Trade, GATT), koji se potpisan 1947\nOpšti sporazum o trgovini uslugama je usvojen 1994. godine. To je prvi međunarodni sporazum univerzalnog karaktera koji ima za predmet trgovinu uslugama.


U strahu od kineskog geopolitičkog uticaja neke evropske zemlje blokiraju Kinu. Nekoliko manjih evropskih zemalja, među njima i Hrvatska, počele su da blokiraju Kinu u njenom pokušaju da se uključi u te ekonomije, piše Vol Strit Žurnal (WSJ)… »\nNoćna mora Vol strita: Šta ako se uvede porez na finansijske transakcije?\nUjka Sem u potrazi je za "ćupom zlata" koji će ublažiti bol bilionskog deficita. Neki veruju da bi Vol stit mogao da krije odgovor. Više od jedne decenije progresivci su pokušavali i nisu uspeli da nametnu porez na finansijske transakcije. Ali… »\nGejts je ranije hteo da se "kladi protiv bitkoina" - a danas?\nPreviše spekulacije, previše prostora za zloupotrebu. Bil Gejts, suosnivač Majkrosofta i (trenutno) četvrti najbogatiji čovek na svetu, u intervjuu za Vol strit žurnal (WSJ) spomenuo je da bi bilo dobro otarasiti se kriptovalute. Ukratko… »\nPreminuo italijanski vajar arturo di Modika Ostaće upamćen kao autor čuvene statue bika na Vol stritu\nArturo di Modika, autor čuvene statue "Bik u napadu" na Vol stritu u Njujorku, preminuo je u 81. godini, javili su italijanski mediji. Di Modika je preminuo u rodnom garu Vitorija na Siciliji, nakon dugogodišnje borbe s rakom, prenosi Rojters. Skulptura… »\nPreminuo vajar Arturo di Modika\nArturo di Modika, autor čuvene statue "Bik u napadu" na Vol stritu u Njujorku, preminuo je u 81. godini, javili su italijanski mediji. Di Modika je preminuo u rodnom gradu Vitorija na Siciliji, nakon dugogodišnje borbe s rakom, prenosi Rojters… »\nTim stručnjaka SZO završio je prošle sedmice posetu Kini koja je trajala četiri sedmice. Stručnjaci Svetske zdravstvene organizacije (SZO) koji istražuju poreklo pandemije sugerisali su da su jazavci i zečevi mogli da imaju ulogu u prenošenju… »\nStručnjaci Svetske zdravstvene organizacije (SZO) koji istražuju poreklo pandemije sugerisali su da su jazavci i zečevi mogli da imaju ulogu u prenošenju novog korona virusa na ljude na pijaci u kineskom gradu Vuhan, preneo je "Vol strit žurnal"… »\nBosanka prodala imanje za 87 miliona dolara - saosnivaču Votsapa\nPrethodni vlasnici bili su Beri Diler i pokojni kantri pevač Keni Rodžers. Bosanskohercegovačka preduzetnica i filantrop Sanela Dženkins prodala je svoju vilu u Malibuu, u Kaliforniji, za 87 miliona dolara, objavio je "Vol strit žurnal". Kupac… »\nBosanka prodala imanje za 87 miliona dolara\nVesti online 18.02.2021\nPrethodni vlasnici bili su Beri Diler i pokojni kantri pevač Keni Rodžers. Bosanskohercegovačka preduzetnica i filantrop Sanela Dženkins prodala je svoju vilu u Malibuu, u Kaliforniji, za 87 miliona dolara, objavio je “Vol strit žurnal”. Kupac… »


[es] - Unošenje nepostojećeg foreign key stvarajući novi unos u tabelu na koju se referencira\n30.09.2005. Kaskadno brisanje sa dva spoljna ključa\n22.12.2005. Relacione baze BEZ relacija?!\nUnošenje nepostojećeg foreign key stvarajući novi unos u tabelu na koju se referencira\n[es] :: MySQL :: Unošenje nepostojećeg foreign key stvarajući novi unos u tabelu na koju se referencira\nUnošenje nepostojećeg foreign key stvarajući novi unos u tabelu na koju se referencira 17.03.2006. u 12:04 - pre 189 meseci\nMislim da mora postojati praktično rješenje, kako se ovo inaće radi. Evo situacije:\nimam tablicu MJESTO i polja:\nId_Mjesto ///primary key\ni tablicu CLAN sa poljima\nId_mjesto ////foregin key koji se referencira na tablicu MJESTO\nOno što me zanima jest kako ću iz programa kojeg radim omogućiti korisniku da unese mjesto koje postoji u bazi, te da unese novo mjesto (koje se unosi u tablicu MJESTO i dobiva novi primary key, na kojeg se referencira polje Id_Mjesta iz tablice CLAN za onoga clana za kojeg sam to unosio)\nRe: Unošenje nepostojećeg foreign key stvarajući novi unos u tabelu na koju se referencira 17.03.2006. u 12:15 - pre 189 meseci\nAko sam te najbolje razumeo, imaš situaciju da postoji slog u tabeli ČLAN, za koga se tek treba uneti mesto (koga još uvek nema u tabeli MESTO).\nOvo možeš rešiti na više načina:\n1) Omogućavanjem da polje mestoID u tabeli ČLAN bude NULL\n2) Postojanjem jednog fiktivnog mesta u tabeli MESTO (npr. "nepoznato")\n3) Neupisivanjem novog člana u bazu pre nego su uneta sva vezana polja u primarnim tabelama


Kultura Archives : Stranica 4 od 570 : Nadlanu.com\nJedan dvorac u sred Banata je jednako toliko lep, koliko krije jezivu tajnu\nNakon nekoliko odglaganja, Naše veče Ivana Bosiljčića biće održano 28. maja od 19h u Kombank Dvorani. Poznati glumac će u Velikoj sali kultnog prostora prvi put interpertirati poeziju književnih velikana: Sergeja Jesenjina, Konstantina…\nPred publikom Opere i teatra Madlenianum je jedan nesvakidašnji mjuzikl za našu scenu, naviknutu na velike muzičke spektakle.\nU petak, 14. maja 2021, u 19 časova, biće održana četvrta onlajn javna diskusija u okviru projekta Link It, Mark It (Poveži, obeleži)\nNOVI DATUM: VEČE KOMEDIJE DARKA MITROVIĆA "ANTIVIRUS" 29. MAJA VELIKA SALA KOMBANK DVORANE\nPOGAĐA PRAVO U METU: CRN I BRUTALAN HUMOR, BEZ ZADRŠKE\nU koprodukciji Srpskog narodnog pozorišta i austrijske baletske kuće „Evropa balet“ iz Sankt Peltena (Europaballett, St. Pölten) priprema se Madam Baterflaj, koja će, prvi put kao baletska predstava biti izvedena u Srpskom narodnom…\nZa razliku od većine dvoraca Vojvodine i Srbije, koji nisu u okviru nekih banja i odmarališta, ovaj dvorac generičkog imena Šlos („Schloß“ na nemačkom znači „dvorac“, pa se ovo može smatrati jednim pleonazmičnim „Dvorac Dvorac“) se nalazi…\nVodeći srpski festivali: Merama koje predlažemo pospešićemo vakcinaciju mladih i biti najbezbednija…\nNakon što su čelni ljudi Novog Sada, Beograda, Kragujevca i Vrnjačke Banje izjavili da će, zahvaljujući uspehu Srbije u masovnoj vakcinaciji i poboljšanju opšte epidemiološke situacije, biti moguće organizovati EXIT, Beerfest, Arsenal fest…\nPreksinoć, 11. maja u Sprskom narodnom pozorištu izvedena je predstava „Tiho teče Misisipi“ Vladimira Tabaševića, u režiji Ivice Buljana.


PJANIĆ SE OGLASIO NA INSTAGRAMU: OVA SEZONA OSTAVLJA MI GORAK UKUS I PITANJA NA KOJE TRAŽIM ODGOVORE | Hayat.ba\nPJANIĆ SE OGLASIO NA INSTAGRAMU: OVA SEZONA OSTAVLJA MI GORAK UKUS I PITANJA NA KOJE TRAŽIM ODGOVORE\nBosanskohercegovački reprezentativac Miralem Pjanić oglasio se na Instagramu nakon završetka sezone sa Barcelonom u kojoj se nije uspio nametnuti kao starter u katalonskom sastavu, a španski mediji su gotovo sigurni da će napustiti Nou Camp u "čistki" koja se sprema.\nNaš veznjak u javnim istupima nije krio nezadovoljstvo svojim statusom, zbog čega je i ušao u otvoreni sukob s trenerom Ronaldom Koemanom, a Pjanić je na kraju sezone priznao da nakon svega osjeća gorak okus.\nPjanić je ove sezone odigrao 30 utakmica za Barcelonu u svim takmičenjima, ali uglavnom je ulazio s klupe i nije ostvario nikakav učinak.\nZbog toga se očekuje se da napusti Barcelonu nakon samo jedne sezone, ali zasad nema konkretnih indicija da će se to zaista i desiti.


Maska za telefon kao modni detalj - predlozi za savršene kombinacije\n25.08.2020 Modni Vrisak 0\nPosedovati mobilni telefon bez zaštitne maske je danas gotovo nezamislivo. Naši pametni uređaji su definitivno preosetljivi na fizička oštećenja kojima su svakodnevno potencijalno izloženi, pa im je potrebna adekvatna zaštita u vidu maske.\nIpak, velika ponuda maski i tražnja koja isključivo raste doveli su do toga da maske za mobilne telefone postanu i specifičan modni detalj, koji u zavisnosti od vaših preferencija možete prilagoditi sopstvenom ukusu i stvarima koje volite.\nU narednim redovima pročitajte kako maska visokog kvaliteta za mobilni telefon može biti i zanimljiv modni detalj i koje modele da birate ukoliko vam je cilj da se vaš telefon izdvoji.\n#1 Kožna maska - elegantan izgled i vrhunski kvalitet\nKožna maska za mobilni verovatno je “najpotpuniji” izbor koji možete napraviti kada je reč o zaštiti telefona. Njihov sofisticiran izgled ih značajno izdvaja među drugim maskama, a osim što su vrlo lepe, deluju skupocenije i ostavljaju moćniji utisak. Prednost ovih maski leži i u tome što su zaista kvalitetne i trajne, pa možete biti sigurni da je telefon u potpunosti zaštićen u slučaju udarca ili drugih fizičkih uticaja.\n#2 Plastične maske jarkih boja\nPlastične maske su potpuni hit u svetu, a takav status duguju svojim jarkim bojama i praktičnim karakteristika. Vrlo su lagane, uglavnom vrlo pristupačne i što je najvažnije od sveg a izrađuju se u popularnim neon i pastelnim nijansama koje su same po sebi fantastičan modni detalj. Iako kvalitet ovih maski varira u zavisnosti od konkretnog modela i proizvođača, generalni je stav da adekvatno štite telefon, pa su one još jedan način da spojite lepo i korisno!\n#3 Maske na preklop - sofisticirano rešenje sa dodatnim prostorom\nMaske na preklop su dvostruko praktični modeli, jer pružaju dodatni stepen zaštite za telefone u vidu preklopa na ekranu. Kako je ekran najosetljiviji deo telefona, mnogi korisnici se odlučuju upravo za ovakve maske. Njihova druga velika prednost je u tome što obično pružaju dodatni prostor u okviru unutrašnjih džepića, gde možete smestiti kartice, novac i slične sitnice. Upravo zbog toga, ovakva maska ponekad može da odmeni i novčanik.\n#4 Personalizovane maske - ukrasite masku omiljenim motivima\nPersonalizovane maske za mobilne telefone su jedan od najpopularnijih poklona za drage osobe, kako kod nas tako i u svetu. Bilo da su u pitanju maske sa nekom porukom, citatom ili pak fotografijom, one odlično prolaze kao iznenađenje za rođendane i druge povode.\nNekada su se personalizovale majice, sveske i drugi predmeti, a danas se to masovno čini upravo sa maskama koje su jedan od najkorišćenijih aksesoara svake osobe. Mnogi proizvođači nude maske sa raznovrsnim motivima, kao i one koje možete sami personalizovati u skladu sa svojim stilom.\n#5 Maska sa cirkonima - za one koji vole upadljive detalje\nMaske za telefon sa cirkonima su definitivno najpopularnije među damama, a naročito onim koje vole da se istaknu u svemu, pa i u modelu maske za telefon. Ove maske deluju vrlo raskošno, svetlucave su i imaju niz različito raspoređenih cirkona koji definitivno ne mogu proći neopaženo. Ukoliko izaberete model koji lepo prikriva sve osetljive delove telefona i uz to ima cirkone - pronašli ste savršenu zaštitu za svoj uređaj koja je ujedno i sjajan modni dodatak.\nOvo su samo neki od predloga za maske koje su postale popularni modni detalji, ali činjenica je da ponuda uključuje i niz drugih opcija. Ogroman izbor konstantno tera korisnike da izaberu nešto novo i originalno, dok se proizvođači sve više trude da osim na kvalitetu, rade i na estetici maski za telefon.\nU tome im definitivno uspeva, obzirom da danas gotovo svaki vlasnik telefona poseduje i neku neklasičnu masku u neobičnoj boji, sa nekim specifičnim detaljem ili personalizovanim motivom. Kakve maske za telefon vi preferirate?\nMaska za telefon Mobilni telefon Telefon


Hotel Vassiliki Bay, Lefkada-Vasiliki - Amos Travel\nHotel Vassiliki Bay, Lefkada-Vasiliki\nUsluga: Polupansion (doručak- švedski sto-samoposluženje, večera – izbor od dva glavna jela sa prilozima i salatom, služi se u periodu 19h-20h)\nLokacija: Hotel se nalazi u centru mesta Vasiliki, udaljen je 70m od male šljunkovite plaže i 350m od velike plaže sa ležaljkama i suncobranima, od mesta Nidri 18km, a od grada Lefkade 36km. Odlična lokacija zbog blizine plaže i centra mesta sa lepim šetalištem pored mora, restoranima, prodavnicama, tavernama, kao i za obilazak poznatih plaža Egremni i Porto Katsiki koje su udaljene oko 5km.\nSobe: sobe u našoj ponudi su kompletno renovirane, nalaze se na spratu i imaju besplatnu klimu, besplatan Wi Fi, kupatilo sa fenom, TV, balkon ili terasu.\nCene su izražene u evrima po osobi na bazi polupansiona na 10 noćenja\nDinarski deo aranžmana plaćaju odrasli i deca preko 2 godine starosti, u iznosu od 2.990,00 dinara\n– Povratna avio karta na relaciji Beograd – Preveza – Beograd (čarter let)\n– Aerodromske takse u ukupnom iznosu od 36.50 € za odrasle i decu preko 2 godine, (taksa u Beogradu 21.42€, taksa u Grčkoj 14.10€, DCV taksa 0.98€); deca od 0-2 godine ne plaćaju kartu ni takse i nemaju sedište u avionu.\n– YQ taksa doplata za gorivo 10€ po osobi (odrasli i deca preko 2 godine), plaća se u agenciji uz aranžman. Iznos takse je podložan promeni.\n– Dinarski deo aranžmana, odrasli i deca preko 2 godine starosti, u iznosu od 2.990,00 dinara


Podrška Grada Prijedora za izgradnju fabrike Kolektora | Poslovnisvijet\nGrad Prijedor će se kreditno zadužiti kako bi podržao dolazak slovenskog Kolektora na prostore ove općine.\nNa posljednjem zasjedanju lokalnog parlamenta donesena je odluka o zaduženju za 2,4 miliona KM od čega se najveći dio od 1.375.000 KM planira utrošiti na izgradnju objekta u poslovnoj zoni “Celpak”. Ovdje je predviđena proizvodnja komutatora za elektromotore, pumpi za gorivo i mašina koju bi trebalo bi da pokrene slovenska firma “Kolektor”.\nGradonačelnik Prijedora Milenko Đaković, kako izvještaa Blic, izjavio je da bi Slovenci koji već posluju u Laktašima i Srpcu trebali da zaposle 50 ljudi, a da će broj radnika vremenom uvećati na 400. “Investitori obilaze i države regiona koje nude velike podsticaje za zapošljavanje radnika. Mi smo odlučili da ovog investitora zadržimo. Potpisali smo memorandum sa njima i prihvatili da izgradimo objekat u poslovnoj zoni “Celpak”, objasnio je Đaković namjenu kredita.\n“Najavljena je i mogućnost osnivanja Tehničkog fakulteta u Prijedoru, što bi za “Kolektor” značilo da će imati potrebnu radnu snagu i dugoročan razvoj u Prijedoru, koji su izabrali kao tačku razvoja do 2025. godine”, izjavio je on. Navodi da će grad i Slovenci uložiti jednak iznos novca za pokretanje proizvodnje. Odbornik SDA Ajdin Mešić, podržao je namjenu kredita, ali i upozorio da bi trebalo podržati i prijedorske privrednike.\n“Zar ne postoje domaće firme koje zaslužuju ovakve podsticaje? Ja sam siguran da postoje. Mnogi bi voljeli da imaju takvu podršku, a jedini je problem što su domaće. Na koji način ćemo mi obezbediti tih 400 radnika koji će zadovoljiti njihove probleme, kada znamo da imamo i domaće firme koje imaju problem sa tim kadrovima”, upitao je Mešić.\nNačelnica Odjeljenja za finansije Grada Prijedora Ljiljana Malbašić je rekla da će se kredit otplaćivati 10 godina, te da će biti raspisan tender za izbor najpovoljnije banke.\nPrethodna : Azijska tržišta: Snažan rast indeksa\nSlijedeća : Svjetska tržišta porasla, splasnula strahovanja od trgovinskih ratova


Dipitrenova kontraktura – ORS Plastična Hirurgija\nTo je ukočenost prsta ili prstiju šake u savijenom položaju ka dlanu sa nemogućnošću ispravljanja.\nSinonimi: Dupuytren contracture\nNe zna se tačno zašto i kako nastaje.\nOno što se zna je da na fasciji dlana nastaju čvorići, da počinju da se pojavljuju nakon 40. godine života i da im se često vremenom broj povećava , a sa tim i broj zahvaćenih prstiju.Takođe se zna da se češće javlja kod manuelnih radnika.\nNekada se nastanak može vezati za prethodnu traumu šake.\nPočinje sa pojavom potkožnih zadebljanja na dlanu. U ovoj fazi nema nikakvih smetnji na prstima pa ga pacijenti najčešće zanemaruju.\nNakon nekog vremena mogu se uočiti i potkožne trake, u vidu struna, tada prsti počinju sami da se savijaju ka dlanu ali je funkcija i dalje očuvana.\nTo savijanje prstiju počinje da se pogoršava, i dolazi do stadijuma kada su oni maksimalno savijeni ka dlanu. Tada više ne mogu da se ispruže. U ovom stadijumu je funkcionalnost šake znatno smanjena.\nSve ovo može biti praćeno i bolom (koji nije značajan) i neprijatnošću pri izvođenju pokreta.\nKliničkim pregledom uz ispitivanje funkcije svih prstiju.\nKada nema fiunkcionalnih smetnji pri svakodnevnom manulenom radu onda lečenje nije ni potrebno.\nKada nastanu smetnje i/ili diskomfor onda se može lečiti:\nSinonimi: Morbus Dupuytren, Dupuytren’s syndrom, Palmar fibromatosis (medicinski termin)\nKontraktura prsta ili prstiju šake u dlanu sa nemogućnošću ispružanja koja nastaje radi stvaranja potkožnih čvorova i traka u dlanu kao i na prstima.\nAli nam je poznato:\nDa osnov bolesti čini fibrozna degeneracija dlanske fascije (palmarne aponeuroze)\nDa u određenom broju slučajeva postoji nasledna komponenta,\nDa se češće javlja u sklopu dijabetesa, epilepsije i alkoholizma,\nDa se nekada javlja neposredno nakon povređivanja šake\nNepoznato nam je kakav je i koliki uticaj mikrotrauma, malih, zanemarljivih povreda šake.\nPotkožna zadebljanja na dlanu\nPrvi znak razvoja ove bolesti je pojava jednog ili par potkožnih zadebljanja na dlanu u vidu zrnastih čvorića koji se mogu napipati. U ovoj fazi bolesti nema smetnji u funkciji a bol je izrazito redak.\nPotkožne trake na dlanu\nU daljem razvoju bolesti javljaju se potkožne trake, poput „struna na violini“, koje su uvek uočavaju vertikalno na dlanu i putuju u pravcu prstiju. U ovoj fazi bolesti dolazi do prvih znakova prisilnog savijanja prstiju put dlana, ali su i dalje funkcionalne smetnje minimalne.\nBolest najčešće počinje na dlanu u pravcu domalog prsta, potom biva zahvaćen mali i nakon toga srednji prst. Međutim, bolest može početi i na bilo kom prstu a nije mali broj slučajeva gde su samo zahvaćeni mali prst i palac.\nSmanjenje funkcionalnosti šake\nKada dođe do značajnijeg savijanja prstiju put dlana, pacijenti sa najviše žale na prekid mogućnosti kontakta rukovanjem sa drugim ljudima, osećaju se neprijatno pri svakodnevnoj komunikaciji sa drugim osobama. Naravno, da je znatno smanjena i funkcionalnost za obavljanje preciznih manuelnih poslova.\nBol ne predstavlja značajniji znak u ovoj bolesti, ali i on je prisutan pri obavljanju manuelnih radnji. Međutim, neprijatnost prilikom rada je češće prisutna.\nPotkožna zadebljanja na drugim regijama\nU malom broju slučajeva bolest se osim na dlanovima javlja I na tabanima a ponekad i na kolenima pa čak i na penisu.\nDipitrenova kontraktura se veoma često javlja na obe šake kod jedne osobe.\nRazvoj bolesti, od pojave prvog čvora do potpunog savijanja prsta ili prstiju ka dlanu sa gubitkom funkcionalnosti, obično traje nekoliko godina (čak 5 do 10), a veoma retko bolest napreduje u jednoj godini.\nU najvećem broju slučajeva dovoljan je detaljan klinički pregled sa ispitivanjem funkcije opružanja i savijanja prstiju kao i potkožnih zadebljanja. U svim slučajevima potrebno je pregledati obe šake i funkciju svih prstiju, kao i ostale moguće regije gde se Dipitrenova bolest javlja.\nDipitrenova kontraktura u najvećem broju slučajeva ima konstantno napredovanje. Osim evolucije bolesti , ne postoje poznate komlikacije.\nU svim slučajevima gde ne dolazi do funkcionalnih smetnji, tretman nije neophodan.\nKada postoje funkcionalne smetnje ili diskomfor u svakodnevnom životu, mogući su sledeći tretmani:\nImobilizacija šake tokom dana ili samo noću je samo jedna od mogućnosti, ali bez značajnijeg uspeha.\nDavanje injekcija sa kolagenazom, steroidom i 5 % fluorouracilom , direktno u čvor u nekim slučajevima može biti od koristi. Vrednost i učinak ovakvog tretmana i dalje se prati.\nZračna terapija (X zraci)\nUpotreba X-zraka u niskim dozama takođe je opcija čiji se efekat prati, ali je često prate i sporedni efekti na koži (oštećenja kože, suvoća i sl.)\nHirurški tretman se savetuje u svim slučajevima kada je kontraktura u prvom zglobu prsta sa dlanom , veća od 30° ili\nKada je kontraktura na srednjem zglobu prsta (PIP-joint) veća od 10°\nHirurški tretman podrazumeva sledeće tri tehnike:\n„Otvorena fasciotomija“ (open fasciotomy)\nOvo je relativno jednostavna procedura koja se sprovodi u uslovima lokalne anestezije. Načine se male incizije na koži kroz koje se pristupa fasciji, i to zadebljanjima u potkožnom tkivu i ona se presecaju, čime se prekida kontinuitet strune koja povlači prst ka dlanu i stvara mogućnost ispružanja prsta.\n„ubodna fasciotomija (needle fasciotomy, needle aponeurotomy or closed fasciotomy)\nOvo je najmanje invazivna tehnika, koja se takođe izvodi u lokalnoj anesteziji. Iglom se ulazi direktno u potkožna zadebljanja i pomeranjem iste širinom zadebljanja načine se sitne mikrotraume koje omogućavaju potom da se uz upotrebu naglog ispružanja, prst oslobodi iz položaja ukočenosti (kontrakture).\nUpotreba ove tehnike ima i svoja ograničenja:\nNije izvodljiva u slučajevima težeg oblika kontraktura,\nMoguća su oštećenja nerava i krvnih sudova, pa i propratnih problema vezanih za njih\nPonovno javljanje znakova kontrakture ( u sledećih 3-5 godina)\nMeđutim, treba imati na umu da se procedura jednostavno može ponoviti.\nOgraničena fasciektomija (limited fasciectomy)\nOvo je najduže korišćena hirurška tehnika koja i dalje ima svoje indikaciono mesto, a pre svega, u svim slučajevima teških kontraktura kao i u svim slučajevima kada prethodne dve tehnike nisu efikasne.\nOgraničena ili parcijalna fasciektomija podrazumeva uklanjanje svih potkožnih zadebljanja (čvorova i traka) ali to ujedno znači i stvaranje defekta mekih tkiva. Po tome na koji se način reši nastali defekt ograničena fasciektomija može biti:\nOtvorena fasciektomija (open fasciectomy)\nKada defekt ostavljamo da spontano zarasta. Prosečno vreme zarastanja kreće se od 3 do 4 nedelje i\nZatvorena fasciektomija (closed fasciectomy)\nKada nastali defekt rešavamo jednom od sledećih tehnika zatvaranja:\n1. Primarnom suturom ( direktnim zatvaranjem) ili\n2. Upotrebom kožnog transplantata (Skin Graft technique). Na nastali defect se plasira I fiksira kožni transplantat uzet sa neke druge regije na koži.\nU svim slučajevima kada je indikovan tretman Dipitrenove kontrakture autori preferiraju ubodnu ili otvorenu fasciotomiju. U retkim slučajevima, kod izrazito teških kontraktura ograničena faciektomija otvorenog tipa i dalje ima svoje mesto. Ne hirurški tretman i dalje čeka neka druga rešenja.


Legitimnim predstavnicima Albanaca onemogućen ulazak u srbijanski parlament – SNEWS\nLegitimnim predstavnicima Albanaca onemogućen ulazak u srbijanski parlament\nBy SNews 11. Juna 2022. 110 No comment\nStranka demokratske akcije (SDA) Sandžaka izrazila je protest zbog političko-pravnog nasilja koje se u ovom izbornom procesu sprovodi nad političkim predstavnicima albanskog naroda u Srbiji, naveli su u saopštenju.\nIz ove stranke ocjenjuju neprihvatljivim to da se pred očima čitave domaće i međunarodne demokratske javnosti angažuju svi politički i pravosudni mehanizmi “kako bi se legitimnim predstavnicima Albanaca onemogućio ulazak u Parlament i njihovo dalje institucionalno djelovanje”.\n“Ovakvo ponašanje režima je dokaz da trenutno u Srbiji vlada politika koja je isključiva i koja je spremna na sve kako bi se obračunala sa svojim političkim neistomišljenicima, naročito ako oni dolaze iz redova manjinskih naroda”, ističu u saopštenju.\nIz SDA Sandžaka dodaju da je ovo glasno upozorenje i svim ostalim manjinskim narodima da ovaj režim ne bira sredstva, niti količinu upotrebljene sile da bi ostvarili svoj cilj.\n“Vlast u Srbiji jasno pokazuje da manjinama u Srbiji nije spremna dozvoliti čak ni mali dio onih prava i privilegija koje traži za Srbe u susjednim državama”, ocjenjuju.\nKako se ističe, oni očekuju od domaće demokratske javnosti i međunarodnih institucija i organizacija da stanu u zaštitu prava političkih predstavnika Albanaca i zaustave ovo, ocjenjuju, političko-pravno nasilje koje godinama traje nad političkim predstavnicima albanskog naroda.\n– Rezultati iz Velikog Trnovca utjecali na jedan mandat SPS-a\nPodsjećamo da su na na biračkom mjestu broj 6 u Velikom Trnovcu naseljeno Albancima, opština Bujanovac, dva puta ponovljeni parlamentarni izbori. Nakon prvog ponavljanja Albanci su dobili jedno poslaničko mjesto, a SPS Ivice Dačića ostala bez jednog poslanika.\nRepublička izborna komisija (RIK) je odbacila prigovor koalicije koju predvodi Šaip Kamberi kao neosnovan. Koalicija Albanaca doline dobila je 598 glasova što je za 12 glasova bilo nedovoljno za poslanički mandat.\nKoalicije Alabanaca doline ocjenila je da je odluka Republičke izborne komisije (RIK) da odbije njihov zahtjev za poništavanje izbora u Velikom Trnovcu skandalozna i politički motivisana.\nNakon izbora 28. aprila, kada je Koalicija obezbjedila poslanički mandat, RIK je po prigovoru SPS-a, a sa istim argumentima kao što su sada tvrdnje albanskih predstavnika, ponovila glasanje na tom biračkom mjestu, objavile su Bujanovačke novine.\n“Sada donose drugačiju odluku. Republička izborna komisija sinoć je definitivno dokazala da je u potpunosti političko tijelo. Iako su argumenti Koalicije bili jaki i dokumentovani, RIK je donijela političku odluku koja je u suprotnosti sa zakonom” navode iz izbornog štaba i dodaje da iako smatrau da ni tamo neće izostati politički uticaj partijske države, “bitku” nastaviti kod Upravnog suda.\nTagovi: Albanci izbori 2022. Koalicija Albanaca pravno nasilje Republička izborna komisija (RIK) SDA Sandžaka Veliki Trnovac\nOsmacima priprema završnog ispita omogućena uz portal e-Vežbaonica\nZa Turska sa ličnom kartom samo avionom


FOTO: Rukometaši HRK Međugorje pobijedili RA Čapljina - Općina Čitluk\nFOTO: Rukometaši HRK Međugorje pobijedili RA Čapljina\nstu 11, 2017 Podijeli\nRukometaši HRK Međugorje večeras su pobijedili RA Čapljina. Međugorje je u utakmici 8. kola Prve lige FBiH – skupina Jug slavilo 19:17, a u izjednačenoj i uzbudljivoj utakmici o pobjedniku je odlučivalo pet posljednjih minuta.\nPrvo poluvrijeme utakmice između HRK Međugorje i RA Čapljina završilo je neriješeno 9:9, nakon čega je Međugorje u uvodnim minutama drugog poluvremena došlo do tri pogotka prednosti. Ovakvu prednost igrači HRK Međugorje nisu uspjeli sačuvati pa se RA Čapljina sredinom prvog poluvremena vratila u utakmicu i izjednačila rezultat.\nDo konačne prednosti domaća momčad došla je u pet posljednjih minuta kada su pogotke postigli Ivan Šego i Milan Dugandžić, dok s druge strane Čapljinci u istom razdoblju nisu uspjeli svladati vratara Luku Šegu.\nŠego je utakmicu završio sa sedamnaest obrana, a najraspoloženiji strijelac u redovima HRK Međugorje sa šest postignutih pogodaka bio je Gabrijel Šunjić. Gostujuću momčad s devet postignutih pogodaka predvodio je Ivan Pažin.\nHRK Međugorje: Krasić, L. Šego, Tadić, Stojić 1, Beuz, Z. Vasilj, I. Šego 4, L. Vasilj, Lovrić 1, Matijević, Šaravanja 3, Pehar, Šunjić 6, Knezović 3, Dugandžić 1.\nRA Čapljina: Akrapović, Buntić, Tadić, Barišić, Pehar, S. Ljubić, M. Ljubić 2, Kozarić, Cvijanović, Krešić, Previšić, Lasta 2, Pažin 9, Bošković, Brkić, Jakić 1.


vjestacka inteligencija pokemon | MobIT | Vijesti\n23. January, 14:22\nSTRAŠNI PROTIVNICI: Veštačka inteligencija kao novi Pokemon 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n03.12.2021. / 09:37\nAutor Kristina Stevović Izvor mondo.rs 03.12.2021. / 09:37\nPokemon bitka ima na stotine hiljada faktora o kojima igrač mora da razmišlja unapred, isto važi i za mašinu.\nIzvor: Smart life/Promo\nAI figure su se u igrama već proslavile, budući da im je pošlo za rukom da u šahu pobede i pojedine velemajstore.\nTako veštačka inteligencija kreira opasne protivnike, pa bi uskoro mogla da se nađe i na Pokemon listi.\nTo ipak nije jednostavno, najpre zbog velikog broja čudovišta, pokreta tokom okršaja, te predmeta koji pomažu u igri.\nPokemon bitka tako ima na stotine hiljada faktora o kojima igrač mora da razmišlja unapred, isto važi i za mašinu.\nS ljudskim bićima je lakše, jer imaju moć kreativnog razmišljanja. Mašine pak drugačije funkcionišu, pa moraju da “promisle” svaku stavku pre nego što naprave potez. To nije obeshrabrilo neke entuzijaste, pa bi do AI Pokemona uskoro mogao da nas odvede Future Sight AI.\nFunkcioniše tako što Pokemon bot prikuplja sve informacije o trenutnom stanju igre, preispituje sve smerove u kojima bi mogla da se nastavi, analizira i potom bira opciju za koju zaključi da bi mogla da donese najbolji ishod. Za čitav proces mu je potrebno tek 15 sekundi, što znači da je u prednosti u odnosu na najbolje ljudske igrače.\nIzvor: Smart Life/ The Third Build\nTakav rezultat je prilično impresivan, posebno ako se zna da kreator Future Sight AI programa nema iskustva sa sličnim projektima. Inspiraciju je pronašao na pojedinim web sajtovima koji prikazuju košarkaške utakmice, a pored imena timova i podatke o tome kolike su im šanse za pobedu.\nJedan od najranijih pokušaja da se Pokemoni spoje s veštačkom inteligencijom je Technical Machine, koji je kreiran još 2010. godine. Mogućnosti su mu bile ograničene, pa na primer nije pravio svoje timove, što Future Sight AI može. Igrači su se ipak žalili da je Technical Machine u svom najboljem izdanju bio daleko gori od običnog, ljudskog igrača.\nFuture Sight AI se u testiranjima pokazao bolje od Technical Machine, ali ta pobeda nije bila sasvim ubedljiva. Kretaor kaže da radi na tome, a osnovni cilj mu je da se Future Sight nađe u svim Pokemon igrama, kao valjani bot protivnik.\nHUAWEI UPDATE ZA KORISNIKE: Stigao EMUI 12 na neke od telefona\nPAMETNA KUĆA SA DVA KROVA – I GRIJE I HLADI: Zimsko i ljetnje izdanje za...\nKAKO JE I ŠTA RADI NAJMOĆNIJI ROVER NA MARSU: Nove avanture Perseverance...\nMOD KOJI CYBERPUNK 2077 PRETVARA U IGRU PREŽIVLJAVANJA: Naslov posle bro...