Primer kakav do sada nismo videli u srpskom fudbalu... Tako se pre nekoliko dana u javnosti pojavila informacija da je šampion Srbije zainteresovan da tokom leta angažuje mladog vezistu Mihajla Banjca (20) iz Inđije , a da nije u pitanju čista spekulacija potvrđuju i reči ...\nSpremaju se letnji radovi na "Marakani"! Kao što je poznato, Crvena zvezda će morati da rekonstruiše tim, da sa platnog spiska skine "krupne ribe", i da na njihovo mesto dovede mlade i talentovane igrače, uz, naravno, manja obeštećenja i primanja.\nPrvo pojačanje Zvezde za narednu sezonu gotovo izvesno biće fudbaler Inđije Mihajlo Banjac Zvanične potvrde još nema, ali Banjac je već viđen na ,,Marakani“ i pitanje je trenutka kada će transfer biti obelodanjen, a on u Zvezdu stigne kao slobodan igrač.\nFudbaler Inđije Mihajlo Banjac ovog leta trebalo bi da pojača Crvenu zvezdu. On se već neko vreme dovodi u vezu sa šampionom Srbije, koji je pratio njegove partije ove sezone i rešio da ga angažuje. Zvanične potvrde još nema, ali Banjac je već viđen na Marakani i pitanje je ...


Hoteli na lokaciji Centar - Medijana\nAko želite pronaći savršeni dio grada za istraživanje, posjetite četvrt Centar. Ne propustite popularne zanimljivosti, među kojima su Trg kralja Milana i Nacionalni muzej. Niška tvrđava i Mediana isto tako vrijedi posjetiti.\nZa ovu četvrt na našim web-stranicama možete pronaći ponudu od 14 smještaja. Najpopularniji smještaji u mjestu Centar:\nCentar se nalazi 3,3 km od centra grada Medijana.\n• Niš (INI-Constantine the Great), 3 km od četvrti Centar\n• Trg kralja Milana (na udaljenosti od 0,3 km)\n• Niška tvrđava (na udaljenosti od 0,5 km)\n• Mediana (na udaljenosti od 4,6 km)\n• Ćele kula (na udaljenosti od 2,6 km)\n• Memorijalni park Bubanj (na udaljenosti od 2,5 km)\nU koje je vrijeme Medijana idealno mjesto za putovanje?


eKapija | Gradiška se priprema za izgradnju poslovne zone na 400 hektara - Moguće formiranje i slobodne zone\nIzvor: eKapija | Srijeda, 22.01.2020.| 09:23\nGradiška se priprema za izgradnju poslovne zone na 400 hektara - Moguće formiranje i slobodne zone\nZbog geografsko-saobraćajnog položaja i graničnog ulaza u BiH, Gradiška je najpogodnije područje za formiranje i uspostavljanje poslovne zone od značaja ne samo za Gradišku, već i Republiku Srpsku i cijelu BiH, rekao je za eKapiju gradonačelnik Gradiške Zoran Adžić.\n- U skladu sa navedenim, Gradiška se opredijelila da izmjenom Prostornog plana predvidi prostor za uspostavljanje poslovne zone u obimu od 200 hektara sa mogućnošću proširenja na još 200 hektara.\nAdžić nam kaže da su u toku pripreme za izradu Regulacionog, odnosno Zoning plana kao provedbenog prostorno-planskog dokumenta, koji bi trebalo da uz izgradnju infrastrukture, predvidi i obezbijedi uređen građevinski prostor potencijalnim investitorima.\n- Ova aktivnost se mora odvijati u saradnji i uz punu podršku Republike Srpske s obzirom na to da predmetna zona mora imati republički značaj, a samim tim neophodno je obezbijediti zajedno sa Republikom Srpskom i uslove da se zona infrastrukturno opremi i zajednički promoviše.\nDodaje i da je takođe realna alternativa da se na ovom prostoru zbog njegovog položaja uz Granični prelaz između BiH i Evropske unije formira slobodna zona, što je moguće uz određene saglasnosti organa BiH.\nposlovna zona Gradiška\nslobodna zona Gradiška\nizgradnja poslovne zone u Gradišci\nizgradnja slobodne zone u Gradišci


REŠENA MISTERIJA SABLASNE FOTOGRAFIJE: Evo ko je čovek koji se slikao na Arkanovom grobu! (FOTO) |\nHomePOGLEDIREŠENA MISTERIJA SABLASNE FOTOGRAFIJE: Evo ko je čovek koji se slikao na Arkanovom grobu! (FOTO)\nREŠENA MISTERIJA SABLASNE FOTOGRAFIJE: Evo ko je čovek koji se slikao na Arkanovom grobu! (FOTO)\nNakon što se na Fejsbuku pojavila fotografija čoveka koji neodoljivo podseća na Željka Ražnatovića Arkanakako stoji pored njegovog groba, društvene mreže su preplavile razne teorije o tome ko bi on mogao da bude.\nMISTERIJA: SABLASNA FOTOGRAFIJA O KOJOJ BRUJI INTERNET, ko je misteriozni čovek sa ARKANOVOG GROBA?\nKurir je otkrio o kome se radi. U pitanju je Mališ Darko zvani Darkan iz Brežica.\nIma četrdesetak godina, nije ni u kakvoj rodbinskoj vezi sa pokojnim vođom tigrova, a čak i letimičan pogled na njegovu Fejsbuk stranicu dovoljan je da se primeti njegova fasciniranost Ražnatovićem.\nPored toga što je sebi nadenuo nadimak Darkan, svog idola oponaša i stilom oblačenja kojim dominira široka kravata, bela košulja i crni sako – odevna kombinacija po kojoj pamtimo Ražnatovića.\nGledajući ga u improvizovanoj vojničkoj uniformi nismo mogli da se otmemo utisku da je fotografiji Ražnatović lično. Možda ovaj video ipak najbolje prikazuje neverovatnu sličnost između Arkana i Darkana. Šta vi mislite?


Uporedite cene za Dell PowerEdge R530 E5-2609 v3 server, Dell PowerEdge R 530 E 5 2609 v 3 komentari\nCene Dell PowerEdge R530 E5-2609 v3\nDELL PowerEdge R530 Xeon E5-2609 v3 6-Core 1.90GHz 16GB 300GB SAS 3yr NBD\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Dell PowerEdge R530 E5-2609 v3 su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Dell PowerEdge R530 E5-2609 v3\nPronađite najbolju ponudu za Dell PowerEdge R530 E5-2609 v3 na portalu ShopMania. Možete kupovati Dell PowerEdge R530 E5-2609 v3 u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Dell PowerEdge R530 E5-2609 v3. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Dell PowerEdge R530 E5-2609 v3 i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije serveri, i kupite po najnižim mogućim cenama Dell PowerEdge R 530 E 5 2609 v 3 server i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nDell PowerEdge R 530 E 5 2609 v 3 - Slična pretraga: Dell PowerEdge R 530 E 5 2609 v 3, Dell PowerEdge R530 E5 2609 v3, Dell PowerEdge R 530 E 52609 v 3, Dell PowerEdge R530 E52609 v3, Del poweredge r530 e5 2609 v3


Raspored - Radio Slobodna Evropa, Petak 17 maj/svibanj 2019\nBanja Luka: gdje su najteže posljedice izlijevanja rijeka uzrokovanih obilnom kišom, je li počela procjena štete, jesu li nadležne službe mogle biti efikasnije? Poruke s konferencija - “Novinari na udaru zakona i bezakonja” koja je održana jučer i s konferencije o medicinskom i biološkom inžinjeringu koja je počela jučer, i danas se nastavlja u Banjoj Luci. Međunarodni 20. festival profesionalnih lutkarskih pozorišta završava danas u Istočnom Novom Sarajevu povod je priči o “decentzralizaciji pozorišta” – kako je nekoliko predstava s ovog festivala dočekano u nekoliko manjih mjesta, poput Milića, Vlasenice, Han Pijesaka i Zvornika? Hronika gradova – koji su događaji obilježili minulih sedam dana u Prijedoru. Tuzli, Konjicu i Goraždu? Nektarina: koja su njena najznačajnija ljekovita svojstva? O tome u ovojutarnjoj, petkom redovnoj rubrici „Za zdrav život“...


Katastrofa "orlova": Rukometaši Španije potpuno demolirali Srbiju - Sportal\nRukometaši Srbije deklasirani su u osmini finala Svetskog prvenstva od domaćina Španije sa 31:20. Očigledno je da su poslednja dešavanja u ekipi, tenzija i odnosi selektora i igrača kumovali potpuno pasivnoj igri protiv motivisane "furije". Španci će se\nSarmijento je vezao dva pogotka, Ilić odgovorio jednim, a Španija je došla zatim do 5:3. Igra se agresivno na početku, došlo je do prepirke sa sudijom posle isključenja za Špance. Stanić se istakao odbranama, između ostalog, i sedmerca, ali je na 6:3 povećao prednost Rivera lobom. Kanjelas donosi novi pogodak "furiji", da bi zatim i Vujin u svom stilu sa distance prevario Šterbika.\nNaredni napad Španije u dve serije zaustavio je bravurozno Stanić, a zatim je Špance na cedilu ostavio Moros. Dobio je crveni karton zbog oštrog starta, Vuković je potom dobio žuti zbog prigovaranja, a onda su "orlovi" sve upropastili. Španija je sa igračem manje postigla dva gola. U napadu nisu ispraćene Stanićeve odbrane, a on je bio nemoćan u dve nove kontre.\nDomaćini turnira bili su konkretniji u napadu, agresivniji u odbrani i brzo došli do 12:8. Koliko su lako dolazili do golova, toliko su im olakšavali srpski reprezentativci pasivnim napadima, i pogledima kojima su pratili kontre. Španci su nastavili da se iživljavaju, i na pauzu otišli sa 20:12.\nMarsenić je potom preoštro kažnjen crvenim kartonom zbog prekršaja nad Kabeljom, a zatim Aginagalde vara Stanića i postiže četvrti gol. Sve je bilo jasno, otaljavali su "orlovi" napade, pokušavali sa distance, a Vujin je čak promašio i sedmerac.\nFiniš utakmice pretvorio se u rutinsko odrađivanje posla, a Španci su uspeli čak i da podignu razliku sa poluvremena.\nPrvenstvo je za Srbiju završeno, ali ne i saga o odnosima u reprezentaciji. Golman Stanić najavio je povlačenje, što i ne čudi imajući u vidu naelektrisanu atmosferu, izjave igrača i selektora, koji je deo krivice za poraz od Slovenije prebacio na rukometaše.\nRukomet Rukometna reprezentacija Srbije Rukometna reprezentacija Španije SP u rukometu 2013 Svetsko prvenstvo u rukometu


Suze i otpor jednog oca - Obračun partijske države sa Draganom Đilasom - Nedeljnik Vreme\nBroj 1531 06.05.2020\nObračun partijske države sa Draganom Đilasom\nNA SKUPU PODRŠKE: D. Đilas\nSuze i otpor jednog oca\nJedva suzdržavajući suze zbog suza svojih ćerki koje je pogodio zvučni metak namenjen njemu, Dragan Đilas se javnosti obratio video-porukom koja bi mogla da promeni političku scenu Srbije, ako lideri opozicije njen odjek budu shvatili na pravi način\nU nedelju 3. maja oko 20.30 časova sa krova zgrade na uglu ulica Stojana Protića i Bore Stankovića na Vračaru sa moćnog ozvučenja se kao ratni poklič Srpske napredne stranke zaorilo: "Đi-la-se lo-po-ve! Đi-la-se lo-po-ve…!" Usred tišine policijskog časa ovaj poklič je odzvanjao u čitavom kraju zaglušujući sve drugo, prodirao kroz prozore u obližnje stanove. Zvučni napad pogodio je i ćerke Dragana Đilasa od tri i devet godina koje sa majkom žive nedaleko od zgrade na čiji krov su se popeli partijski vojnici SNS-a. Deca su bila preplašena, neutešno plakala, možda dobila i napad panike iščekujući da će oni koji im napadaju oca, koji preteći urlaju tu negde iza ćoška, zavijaju tu istu pogrdu po celoj Srbiji, zalupati na vrata njihovog stana.\nDvadesetak minuta kasnije, vidno uzrujan, jedva suzdržavajući suze, bes i očaj, javnosti se video-porukom preko Tvitera obratio Dragan Đilas. Ne šef Stranke sloboda i pravda, ne bivši gradonačelnik, niti biznismen i političar, već čovek Dragan Đilas koji je upravo iskusio nemoć oca da zaštiti svoju decu od nasilnika i koji je doživeo poraz i očaj oca jer nije uspeo da sačuva decu od zlostavljanja i suza.\n"Moja deca su to slušala, plakala i tresla se od straha. Zato što si ti, Aleksandre Vučiću, jedan kreten, bre, bolesnik jedan koji šalje debile da puštaju odavde, bre, te tvoje laži", rekao je Đilas jedva suzbijajući emocije, boreći se sa jecajima da dođe do reči. Da se neko od partijskih vojnika SNS-a zaduženih za razglas na krovovima u tom trenutku pojavio, sigurno bi došlo do fizičkog obračuna.\nĐilas je najavio da će ih sutradan od osam časova uveče čekati sa prijateljima, pripretio Vučiću da će odgovarati kad-tad i naglo zaćutao osetivši da više ne može da potiskuje suze oca čija su deca povređena.\nVideo-poruku Dragana Đilasa na Tviteru je do utorka uveče pregledalo više od 600.000 ljudi, na Fejsbuku gotovo 640.000, bilo je na hiljade retvitova, šerovanja, komentara, lajkova. Kao da je došlo do identifikacije roditelja sa ocem čiju je decu povredila partijska država dok sistematski progoni i napada Đilasa kao projektovanog Narodnog neprijatelja broj jedan. Đilasov iskren vapaj oca zabrinutog za decu izazvao je bes kod ljudi koji su stali na stranu pojedinca, samog protiv partijske mašinerije SNS-a logistički potmognute državnim resursima. Politička hajka na Dragana Đilasa, toliko besomučna i nesuvisla da je počela da se pretvara u farsu, tako je iskočila sa političkog fronta, postala lična i za njene organizatore kontraproduktivna.\nSledećeg dana, u ponedeljak, oko osam uveče su se na spomenutoj raskrsnici kod Hrama Svetog Save u znak podrške Đilasu okupili lideri Saveza za Srbiju i Pokreta slobodnih građana, nekolicina njihovih pristalica koji su prkosili policijskom času i veliki broj novinara, kamermana i fotoreportera. Kolektivno se u 20 časova aplaudiralo medicinskim radnicima, u 20.05 se pravila buka protiv diktature, a onda se čekalo da se preko razglasa oglasi istureno odeljenje SNS-a ili možda čak pojavi neka izvidnica.\nDok se čekalo, predsednik Demokratske stranke Zoran Lutovac je davao izjave novinarima, šef PSG-a Sergej Trifunović je bio zabavljen snimanjem sopstvenog performansa mobilnim telefonom, političari su komunicirali sa prisutnima, ćaskali među sobom. Činilo se da nisu baš shvatili šta se prethodnog dana dogodilo, da ogroman odjek video-obraćanja Dragana Đilasa nema veze sa njihovom politikom, već sa saosećanjem stotina hiljada građana Srbije sa jednim povređenim čovekom sa koga su spale stege političkog ponašanja i koji im se obratio ljudski kada mu je porodica bila ugrožena.\nSam Đilas nije odavao utisak nekoga kome je posve lagodna energija kojom je zračio skup podrške. Najnapadaniji i, zbog orkestriranih laži o njemu, verovatno među gledaocima Pinka i čitaocima "Informera" najomraženiji čovek u Srbiji, uprkos svemu tome odbija da ga čuvaju telohranitelji: sam po Vračaru šeta psa u dozvoljeno vreme i ćaska sa komšijama i komšijskom decom, kao da bi najradije sam pošao u lični rat nakon što je rafal namenjen njemu okrznuo njegovu decu.\nMARŠ NA PINKU\nNegde pre pola devet sa krova iste one zgrade odakle je prethodne večeri odjekivalo "Đilase lopove!" zaorio se "Marš na Drinu". Mali skup podrške Draganu Đilasu preselio se u Stojana Protića i glasno negodovao. Nevidljivi DJ sa krova je zatim pustio "Bože pravde", pa "Tamo daleko", pa opet ukrug. Organizatori bakljada nisu posve ustuknuli, ali su rešili da ne provociraju previše. Marketinški tim SNS-a je procenio da bi uzbunjena javnost mogla da se odlučnije okrene protiv njihovog predsednika Aleksandra Vučića, ukoliko bi se nastavilo sa zvučnim napadima na Đilasa u blizini njegove dece. Sudeći po društvenim mrežama, te večeri se nigde u Srbiji preko razglasa nije skandiralo protiv Vučićevog arhineprijatelja Dragana Đilasa.\nZato se sa napadima nesmanjenom žestinom nastavilo na Pinku. Na televiziji Željka Mitrovića oprobani asovi za rušenje ugleda, targetiranje i protivzakonito širenje laži i kleveta D. J. Vučićević, marketinški stručnjak Krle & Co su Đilasovo nesvakidašnje iskreno obraćanje javnosti diskvalifikovali kao "glumatanje", kao "politički performans", izrugivali mu se, izobrtali sve moguće teze i objasnili gledaocima da su zapravo prave žrtve nekakvih hajki Vučić i njegova deca, koji su izloženi napadima "lopova Dragana Đilasa".\nNeke poslanice SNS-a su u detalje čitale raznorazne umobolne tvitove kojekakvih ludaka koji su se ostrvljavali na Vučićevu decu, predstavljajući to kao orkestrirani napad iza koga stoji Dragan Đilas.\nNapadi Vučića, njegovih ministara, poslanika, članova SNS-a i partijskih medijskih glasila na Đilasa su poprimili psihopatološki prizvuk. Sve to odavno prevazilazi marketinški stvorenu projekciju moćnog i prebogatog neprijetalja potmognutog mračnim centrima moći, dovoljno jakog da može da ugrozi Aleksandra Vučića koji narod i državu neumorno i po cenu sopstvenog zdravlja brani od njega. U nedostatku ozbiljnog protivnika na koga zahvaljujući kontroli nad većinom medija može da se preusmerava nezadovoljstvo glasača, i pred kime bi Vučić pored uloge neustrašivog vođe mogao da ulazi i u ulogu žrtve, poslovno uspešan Đilas, nekadašnji gradonačelnik Beograda, među postojećim opozicionarima činio se kao najpogodniji da mu se dodeli ta uloga.\nNa Đilasu se zbog toga godinama bukvalno iživljava partijska država. To ludilo ide dotle da Vučićevi ministri i poslanici kada ih novinarska pitanja sateraju u ćošak počinju da recituju nebuloznu pesmicu o Đilasu koji je ukrao 600 miliona evra; kompletna opozicija se u partijski kontrolisanim medijima predstavlja kao društvo koje finansira i kojim rukovodi Đilas; pregovori o Kosovu su propali zbog Đilasa, Đilas je bio kriv za štetu koju su napravile poplave, u Đilasovo vreme su propale bolnice, Đilas je organizovao lupanje u šerpe i lonce protiv diktature, pa se tako i ovaj razigrani i pomalo detinjasti bučni protest građana nadglasava pokličem "Đilase lopove!", mada\nDragan Đilas sa tim nema nikakve veze.\nPropagandna mašinerija SNS-a, koja se munjevito Vučićevom istinom obrušava na svakoga ko se malo istakne među onima koji odbijaju da mu se poklone, ni na kome se tako žestoko i toliko dugo nije iživljavala kao na Draganu Đilasu, zato što Đilas nikako nije hteo da ustukne. Osnivač PSG-a Saša Janković je iskusio sličnu torturu kada mu je popularnost bila na vrhuncu, ali nije dugo izdržao.\nU nedelju uveče Dragan Đilas je prvi put pokazao znak slabosti. Odavao je utisak emotivno polomljenog čoveka koji je konačno pokleknuo pod pritiskom besomučnih napada. Ironično je da mu je pokazivanje ljudske ranjivosti donelo veću podršku nego što ju je ikada imao nastupajući kao neustrašiv i nedodirljiv čovek o koga se udarci daleko nadmoćnijeg neprijatelja odbijaju kao o Baš-Čelika. Dan kasnije je Đilas rekao da je dosta bilo suza i da se borba nastavlja.\nOrganizovani napadi na Đilasa su pokazna vežba za sve koji možda razmišljaju o tome da se u javnosti usprotive jednoumlju u koje Vučić gura Srbiju, baš kao što koordinisane bakljade na krovovima nisu samo scenografija za prikazivanje velike podrške građana Vučiću na Pinku kao odgovor na "Buku protiv diktature", već i zastrašivanje udarača u šerpe i lonce u čije su kuće prodrli. To mu nekako dođe kao ono kada mafija kao upozorenje nekome ostavi fotografije njegove dece snimljene u njegovoj kući. Poruka glasi: Tu smo, možemo da udarimo kada god hoćemo.\nU tolikim i toliko ostrvljenim napadima na Đilasa kao da ima nečeg ličnog. Nije to hladna propagandna mašinerija koja radi svoje, već se razaznaje želja da se ciljano puca u meso, još uvek samo metaforički. Kao da Vučić, koji je od leve ruke Vojislava Šešelja preko desne ruke Tomislava Nikolića izrastao u neprikosnovenog narodnog vođu koji ne trpi prigovor, nikada nije preboleo što ga je Đilas dva puta tukao u trci za gradonačelnika Beograda, pa čini sve da ga odstrani sa političke scene da ga ne bi stalno podsećao na poraze.\nDžejson Stenli – Kako funkcioniše fašizam\nIntervju – Oliver Tošković, psiholog, Filozofski fakultet, Univerzitet u Beogradu\nRežim izaziva veći stres nego virus\nVreme je za diktaturu ljudskih prava\nGradski prevoz u doba korone\nFilm – Bilo jednom u Holivudu\nRadoslav Ćebić (1972–2020)\nBakljada i razglas vs. građani i šerpe\nNapredno, bahato i bez duha\nVanredno stanje, kraj\nStrah kruži Srbijom\nGlad za dodirom kože\nPobeda komandanta Konrada\nKo nije za sebe nije ni za krizni štab


Styron sifon za lavabo | Diplon Kupatila\nŠifra artikla: STY-531-3\nStyron plastični sifon za lavabo\nStyron je mađarska kompanija nastala 1989. godine. Značajnu poziciju na tržištu sanitarnih proizvoda obezbedila je kontinuiranim razvojem i visokim kvalitetom prozvoda. Fabrika u Mađarskoj zapošljava visoko kvalifikovan kadar, a distributivna mreža se prostire širom Evrope. Delatnost preduzeća je prerada plastike, uključujući proizvodnju i distribuciju odvodne opreme i plastičnih paleta. Iz širokog asortimana izdvajaju se ugradni vodokotlići, razne vrste zidnih i podnih sifona, kao i ostala oprema za kupatila koju odlikuju vrhunski kvalitet i povoljne cene.\nPogledajte asortiman brenda Styron.\nSifoni DT 16079\nSifon za lavabo, sa priključkom\nSifon za lavabo sa priključkom za sudo mašinu\nSifoni AND SIFESSCBIA\nSifon za veš mašinu predzidni ABS


Ultrazvučna špatula - Kozmetički salon Mirja - Osijek\nULTRAZVUČNA ŠPATULA - ČIŠĆENJE OSJETLJIVOG LICA I ODRŽAVANJE SVJEŽINE\nUltrazvučna špatula – profesionalni piling lica i dubinsko čišćenje lica.\nTretman ultrazvučnom špatulom se, osim za redovno čišćenje lica, preporučuje prije tretmana pomlađivanja. Rezultat je vidljiva čistoća, zategnutost i osvježenje, kao i bolja prokrvljenost i hidratacija kože.\nKoža uslijed nepravilnog njegovanja i zanemarivanja može rezultirati određenim problemima i stanjima poput bora, fleka, perutanja, masnoće, umora i sivila. Čišćenje lica i tretmani lica su neizostavni tretmani njege za usporavanje prvih znakova starenja, ali i održavanja kože lica zdravom, svježom i čistom.\nTretman se izvodi uz frekvenciju od 27 Hz, te se epiderma priprema za bolju apsorpciju preparata za njegu lica koji se mogu unijeti uz pomoć špatule.\nNajdublji slojevi kože primaju snažnu stimulaciju na način da ultrazvučni efekt prodiranja dubinski čisti kožu dok je istovremeno i masira. Stimulacija poboljšava iscjeljivanje površine kože lica, poboljšana je periferna mikrocirkulacija čime se koža revitalizira.\nTijekom rada, na špatuli ostaju komedoni (tzv. miteseri). Aparat ultrazvučnom vibracijom izbacuje komedone iz kanala te u isto vreme uklanja tanak sloj površnih mrtvih stanica sa kože lica.\nOvakav tretman čišćenja lica se preporučuje posebno osobama sa osjetljivom kožom, ali i kao tretman čišćenja lica te anti-age tretman. Ultrazvučno čišćenje lica također je odlično u kombinaciji s klasičnim tretmanom, kao završna faza, jer umiruje kožu i pospješuje apsorpciju aktivnih i hranjivih sastojaka za njegu kože.\nNakon ultrazvučnog pilinga ne javlja se nikakvo crvenilo. Ultrazvučnom špatulom istovremeno se čiste pore i otklanja sloj odumrlih stanica s površine kože, a pospješuje se stanična opskrba kisikom.\nPreporučuje se svima koji žele dubinsko čišćenje lica. Terapija ultrazvukom izuzetno je korisna za problematičnu kožu s aknama. Ultrazvučni tretman poznat je i kao „tretman pred važna događanja“ iz razloga što čisti kožu, radi mikromasažu i opušta mimičnu muskulaturu, pa lice nakon tretmana izgleda odmornije, zategnutije i mlađe.


Inventura bošnjačko-hrvatskih odnosa je neizbježna | Hercegovina.Info\nKako bilo, čelniku SBB-a su SDP i SDA napravili svojevrsnu uslugu jer su mu omogućili da ostatak ovog izbornog mandata bude ono što je i bio u njegovoj prvoj polovini – lider oporbe. Iako je formalno još uvijek ministar sigurnosti, s Radončićem smo razgovarali u središtu njegove stranke. Kao i uvijek, čelnik SBB-a bio je izravan i vrlo oštar prema političkim protivnicima.\nHrvati u BIH Fahrudin Radončić Federacija BIH


EU traži podršku Afrike i Turske u izbegličkoj krizi | EurActiv Srbija\nEU traži podršku Afrike i Turske u izbegličkoj krizi\nObjavljeno : 13.11.2015.\t Tweet\nEvropska unija je odlučila 12. novembra da finansijski pomogne afričkim zemljama dok je Turskoj predložila da održe samit na kome bi konačno bio postignut dogovor o saradnji u izbegličkoj krizi. EU je pomoć ponudila partnerima u Africi, kao i Turskoj, u nadi da će joj pomoći da zaustavi priliv izbeglica i migranata. Turska još nije u potpunosti pristala na saradnju, a pojedine afričke zemlje zameraju Evropi što insistira na vraćanju migranata i izbeglica iz Afrike za razliku od građana Sirije i drugih zemalja. Afrički i evropski lideri su ipak na skupu na Malti usvojili plan za zajedničko delovanje.\nEvropski lideri su na skupu u La Valeti predložili da se što pre održi samit sa Turskom kako bi je ubedili da pomogne da se umanji priliv izbeglica.\n"Spasavanje Šengena (sporazuma o slobodnom kretanju u EU) je trka s vremenom i mi smo odlučni da tu trku dobijemo", rekao je predsednik Evropskog saveta Donald Tursk.\nSamit EU i Turske bi se održao krajem novembra ili početkom decembra i trebalo bi da rezultira dogovorom sa Turskom, rekao je predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker.\nJunker je dodao da ima "finansijskih problema" kada je reč o toj saradnji. Komisija namerava da Turskoj da tri milijarde evra na dve godine. Turska je obećala da će učestvovati sa 500 miliona evra a od članica EU je tražila da joj daju ostalih 2,5 milijardi evra.\nFrancuski predsednik Fransoa Oland je rekao da lideri EU nisu na sastanku 12. novembra doneli odluku o finansijama.\nEvropska komisija je pre nekoliko nedelja saopštila da je postavila osnove plana za zajedničko delovanje, ali je Ankara umanjila njen optimizam staviviši do znanja da nije još pristala na tu saradnju.\nEU traži od Turske, koja je već primila 2,2 miliona izbeglica, uglavnom iz Sirije, da uspori njihov odlazak u Evropu a zauzvrat će joj dati pare da primi još veći broj.\nO tom pitaju će još razgovarati Tusk i turski predsednik Redžep Tajip Erdogan 16. novembra na samitu G20 u turskom letovalištu Antalija.\nEvropski lideri su se dogovorili da ponude afričkim zemljama finansijsku pomoć od 1,8 milijardi evra kako bi se sprečio dolazak neregularnih migranata u Evropu.\nEvropska komisija koja će deblokirati ta sredstva iz zajedničkih fondova, pozvala je članice EU da omoguće da ta pomoć bude dvostruko veća. Međutim, evropske zemlje su do sada obećale ukupno 78 miliona evra.\nNigerijski predsednik Mahamadu Isufu je kritikovao EU jer ne nudi dovoljno sredstava, a neke afričke vođe su joj zamerile to što insistira na tome da građane afričkih zemalja koji su nelgelanim putem došli u Evropu, vraća u zemlje porekla.\nSenegalski predsednik Maki Sal je rekao da se insistira na vraćanju Afrikanaca, dok se govori o prijemu Sirijaca i drugih. "Mi osuđujemo takav različit tretman jer je diskriminatoran", rekao je on.\nAfrički i evropski lideri su ipak usvojili plan za zajedničko delovanje sa merama koje će se što pre preduzeti.\nPlanom je predviđeno da u Evropu dođu afrički službenici za imigraciju kako bi pomogli evropskim kolegama da lakše utvrde nacionalnost migranata koji su bez dokumenata i viza ušli u zemlju.\nSlužbenici iz najmanje 10 afričkih zemalja bi trebalo da već dođu sledeće godine u probnoj fazi.\nAfričke zemlje su insistirale i na tome da se njihovim građanima obezbede veće mogućnosti za regularne migracije u Evropu, što je im potrebno iz ekonomskih razloga, s obzirom na velike sume koji mnogi Afrikanci koji žive u Evropi, šalju svojima u domovini.\nEvropljani su na to odgovorili dosta skromno, najaviši da će utvodstručiti broj stipendija za studente i istraživače iz afričkih zemalja. U planu je i da se pokrenu pilot projekti koje će omogućiti doseljavanje zbog rada i školovanja građanima određenih afričkih zemalja.\n: Izbeglice će Nemačku koštati 21 milijardu evra\n: EU: Zaštita spoljnih granica i popis migranata i na Balkanu\n: Srbija sprema 6.000, Hrvatska 5.000 mesta za izbeglice


perpetuuM Mobile: Muzika o planinama (popularna)\nJedan od ključnih faktora uspeha grupe Led Zeppelin bila je i kombinacija šarolikih muzičkih uticaja na način na koji je to retko ko pre njih radio. Gitarista Džimi Pejdž je u zvuk benda uneo inspiraciju folk melodijama, eksperimente sa različitim štimovima i fascinaciju bajkama i misticizmom, a sve to je primetno u jedva nešto više od dva minuta instrumentala sa njihovog prvog albuma.\nThe Allman Brothers Band - "Mountain Jam" (1972)\nIako je Almani nikad nisu snimili u studiju, ova improvizacija (zasnovana na pop-hitu "There Is A Mountain" akustičnog kantautora Donovana) ostala je jedna od njihovih najpoznatijih numera s početka sedamdesetih. Integralna verzija objavljena je tek dvadeset godina posle prvobitnog izdanja, jer svojevremeno zbog dužine nije mogla da stane na jednu stranu ploče.\nTangerine Dream - "The Mountain Road" (1977)\nNemački protoelektroničari Tangerine Dream snimili su ovu kompoziciju za danas zaboravljeni film "Sorcerer" kultnog reditelja Vilijama Fridkina. Na originalnom albumu numera je trajala manje od dva minuta, a kasnije se pojavila i duža verzija.\nVangelis - "Himalaya" (1979)\nGuru ambijentalne elektronike Vangelis objavio je krajem sedamdesetih album inspirisan Kinom, koji se smatra jednim od prvih uspešnih upliva kineske muzike u popularnu muziku zapada. Na njemu se našla i kompozicija posvećena Himalajima, kojom je želeo da dočara hladnoću i pustoš najvišeg planinskog venca sveta. Iako Vangelis nikad pre snimanja ovog albuma nije bio u Kini, muzička kritika je okitila njegovo delo odličnim ocenama.\nSantana - "Tales Of Kilimanjaro" (1981)\nPre velikog povratka na scenu krajem devedesetih, Karlos Santana je vrhunac popularnosti doživeo početkom sedamdesetih. Jedini iole značajan komercijalni uspeh između ta dva perioda doživeo je albumom "Zebop!" iz 1981. godine, na kom se nalazila i numera posvećena najvišoj planini Afrike.\nMike Oldfield - "Mount Teide" (1982)\nVrh Teide (3718 m.n.v.) na Kanarskim ostrvima najviši je vrh Španije, ali i svih ostrva Atlantskog okeana. Multiinstrumentalista i ljubitelj rekreacije u prirodi Majk Oldfild dobio je ideju za ovu melodiju tokom uspona na ovaj vrh, a kao pravi strastveni pušač note je zapisao na papiriću za motanje cigareta.\nSteve Vai - "Burnin' Down The Mountain" (1984)\nPo mnogima najbolji svetski gitarista ispekao je zanat kod Frenka Zape, a status virtuoza potvrdio u Alcatrazz, Whitesnake i pratećem bendu možda i najpoznatijeg penjača u rokenrolu Dejvida Li Rota. Ova numera, snimljena za Vaijev prvi solo album (i u originalnom izdanju izostavljena sa istog), više je eksperimentalnog nego egzibicionog karaktera.\nGinger Baker - "Mountain Time" (1986)\nDžindžer Bejker se proslavio svirajući u bendu Cream, a mnogi ga smatraju jednim od najvećih hard rok bubnjara šezdesetih i sedamdesetih. Za razliku od bendova u kojima je svirao, u solo karijeri se fokusirao na džez fuziju sa uticajima afričkih ritmova, što je evidentno i u ovoj kompoziciji.\nYanni - "Highland" (2000)\nJanisa Hrizomalisa, poznatijeg kao Jani, kritičari uglavnom smatraju samo "lajt" verzijom mnogo slavnijeg zemljaka Vangelisa. Publika ipak ima nešto drugačije mišljenje, pa je Jani tokom višedecenijske karijere stekao ogroman broj poklonika širom sveta, a njegova muzika se zbog svoje nenametljivosti često može čuti kao podloga u TV emisijama o prirodi i putovanjima.\nJoe Satriani - "Mountain Song" (2002)\nVerovatno najpoznatiji instrumentalni gitarista svih vremena izdvojio se iz plejade gitarskih heroja osamdesetih ne samo virtuoznom tehnikom već i smislenim kompozitorskim rešenjima, zbog čega su njegovi albumi relevantni i trideset godina otkako se pojavio na svetskoj sceni. Ova numera nalazi se na njegovom devetom albumu i zvuči sveže koliko i njegovi najveći hitovi.\nGordian Knot - "Singing Deep Mountain" (2002)\nBas gitarista Šon Maloun proslavio se u žanru tehničkog death metala, međutim njegov solo projekat Gordian Knot zvuči dosta drugačije od onoga što bi se iz njegove prethodne biografije očekivalo: u pitanju je tvrda progresivna fuzija, sa mnogo prostora za solo deonice, skoro u punokrvnom džez maniru. U kompoziciji koja zatvara drugi (i do danas poslednji) album projekta gostuju čuveni progresivni bubnjar Bil Bruford i gitaristi Džejson Gebel (Cynic), Džim Mateos (Fates Warning) i Stiv Heket (Genesis).\nAlan Parsons - "Chomolungma" (2004)\nAlan Parsons važi za jednog od najcenjenijih muzičkih producenata svih vremena, a proslavio se pre svega kao inženjer zvuka za Bitlse i Pink Floyd. Tokom izvođačke karijere fokusirao se pre svega na produkcijske inovacije, ali nije postigao naročito velike uspehe na top listama. Kompozicija "Chomolungma", inspirisana najvišim svetskim planinskim vrhom, nalazi se na njegovom za sada poslednjem solo albumu.\nBuckethead - "Mount Shasta" (2015)\nTajanstvenog gitaristu koji uvek nastupa sa maskom i KFC kofom na glavi mnogi smatraju najboljim u svojoj generaciji, a nema pogovora da je u pitanju apsolutno najplodniji solo instrumentalista svih vremena: ova numera nalazi se na njegovom ukupno 248. (!!!) albumu i inspirisana je planinom Šasta (4322 m.n.v.) u Kaliforniji, vulkanskom kupom koja je okružena legendama, mitovima i misterijama kao retko koja planina na američkom kontinentu.


Francuska federacija evropskih kulturnih ruta (FFECR)\nVeliki broj kulturnih ruta prolazi kroz Francusku, reaskrsnicu Evrope. Ove rute ilustruju istoriju našeg kontinenta. Neke od ovih ruta su pristupile Francuskoj federaciji evropskih kulturnih ruta (FFECR) u maju 2010. godine. Danas, ova mreža okuplja rute sertifikovane od strane Saveta Evrope, ali i druge rute koje se razvijaju u skladu sa evropskim vrednostima.\nFrancuska federacija evropskih kulturnih ruta radi na podizanju vidljivosti i značaja evropskog kulturnog identiteta; povećanju međukultnurnog i međureligijskog dijaloga; očuvanju kulturnog, prirodnog, materijalnog i nematerijalnog nasleđa kao važnog faktora održivog razvoja.\nDunavski centar za kompetenciju (DCC) je asocijacija koja okuplja turističke aktere duž Dunava. Glavni cilj organizacije je izgradnja i podrška mreže turističkih aktera kroz jačanje prekogranične saradnje posredstvom različitih razvojnih i promotivnih aktivnosti kao i realizacijom projekata u oblasti turizma, sve u cilju jačanja brenda Dunava kao značajne evropske destinacije. DCC okuplja članove iz javnog, privatnog i nevladinog sektora iz svih 10 dunavskih zemalja (Nemačka, Austrija, Slovačka, Mađarska, Hrvatska, Srbija, Rumunija, Bugarska, Moldavija i Ukrajina). Kako bi ovi ciljevi bili postignuti, tri osnovne linije rada DCC-a su: lobiranje u svrhu razvoja destinacije Dunav, marketing i promocija, kao i razvoj turističkih proizvoda.\nUniverzitet Avinjoj (Francuska) se nalazi u regiji Provansa. Univerzitet se sastoji iz dva kampusa (Hana Arent i Žan-Henri Fabr) smeštenih na dve lokacije: u centru istorijskog grada i njegovom predgrađu (Agropark). Istraživački tim koji je deo DECRA projekta pripada istraživačkom centru Norbert Elias (UMR 8562 – CNRS, EHESS, AMU, UAPV). Centar je specijalizovan u studijama muzeologije i kulturnog nasleđa, dve oblasti koje su usko u vezi sa Master programom Médiations, Musées, Patrimoines (MMP). Upravo iz ovakvog okruženja dolaze studenti i istraživači koji rade na razvoju kulturnog nasleđa i ruta.\nTim univerziteta Avinjon čine Dr. Isabel Brianso (vodeći univerzitetski koordinator), Dr. Lise Reno (Francuska), Dr. Fransoa Rigat (Italija), Nejtan Martin (master student) i dodatni članovi (stalno zaposleno osoblje, studenti, itd...).\nNETZ Asocijacija – Mediji i Društvo\nNETZ Asocijacije je međunarodna kontakt tačka mreže „VIA REGIA – kulturna ruta Saveta Evrope“. VIA REGIO je ime najstarijeg i najdužeg puta koji povezuje Istočnu i Zapadnu Evropu. Ruta postoji više od 2.000 godina i povezuje 8 evropskih zemalja dužinom od 4.500 km. U današnje vreme, njen pandan je zapravo pan-evropski koridor III. U tom smislu, VIA REGIA je jedinstveni simbol zajedničkog kulturnog evropskog prostoa.\nMreža VIA REGIA ima više od 100 članova iz Ukrajine, Belorusije, Poljske, Nemačke i Francuske. Svi zajedno, rade na revitalizaciji rute kroz projekte koji uključuju istorijsko istraživanje, kulturni turizam, razmenu na polju građana, mladih i umetnosti.\nTRANSROMANIKA povezuje zajedničko romansko nasleđe u devet evropskih zemalja: Nemačka, Austrija, Portugal, Španija, Francuska, Italija, Slovačka, Srbija i Rumunija. Duž rute možete posetiti građevine iz romanskog perioda, koji je u 10-om veku iznedrio istoimeni stil kao novi oblik arhitektonskog izraza. Sjajne katedrale, manastiri, crkve, zamkovi, svedoče o ovoj važnoj evropskoj epohi. Prva Evropa, formirana u Srednjem veku predstavlja poreklo moderne evropske zajednice. U tom smislu romanički stil prikazuje jedinstvo u raznolikosti.\nTRANSROMANIKA promoviše evropsko nasleđe romaničke umetnosti i arhitekture, paralelno razvijajući turizam kao podršku održivom regionalnom i ekonomskom razvoju. Asocijacija teži da promoviše svoje članove – regione, građevine, lokalitete, i da ih u što većoj meri učini dostupnim javnosti. Upravo kroz održivi razvoj kulturnog turizma i jasno postavljanje turističkih ciljeva u procesu turističke promocije, očuvanje ovog nasleđa će biti postignuto.\nATRIUM – Arhitektura totalitarnih režima kao urbana znamenitost Evrope\nATRIUM asocijacija je osnovana u junu 2013. godine od strane konzorcijuma projekta ”ATRIUM – Arhitektura totalitarnih režima XX veka u urbanom menadžmentu“ (2013) koji je bio finansiran od strane Programa Jugoistočna Evropa (SEE), u cilju promocije i rukovođenja kulturnom rutom ATRIUM, koja ističe, čuva i ukazuje na važnost totalitarnog evropskog nasleđa XX, posebno na polju arhitekture. ATRIUM kulturna ruta je sertifikovana 2014. godine kao jedna od 32 sertifikovane kulturne rute Saveta Evrope i trenutno povezuje 18 evropskih opština.\nEvropska asocijacija za očuvanje i promociju jevrejske kulture i nasleđa (AEPJ) (LU)\nKao što sam naziv asocijacije ističe, AEPJ se bavi očuvanjem i promocijom jevrejske kulture u Evropi. Ovi ciljevi su prvenstveno postignuti kroz dva vodeća programa – Evropske dane jevrejske kulture i Evropska ruta jevrejskog nasleđa Saveta Evrope. Takođe, asocijacija učestvuje u različitim kulturnim projektima na evropskom nivou, povezujući se sa drugim institucijama posvećenim razvoju kulturnog nasleđa.\nAEPJ je konzorcijum koji čini 14 organizacija. Mreža javnih i privatnih institucija i federacija jevrejskih zajednica.


ENIS BEŠLAGIĆ PORUČIO FANOVIMA: / 'Pazi dobro, koga slažeš u svoj život i 'ko je vrijedan tvoje pažnje'\nGlumca Enisa Bešlagića fanovi trenutno mogu gledati u humorističnoj seriji "Blago nama" u kojoj je utjelovio bezbrižnog i veselog Jadranka. Pratiteljima na Instagramu podijelio je selfi iz automobila te ih im je uz njega napisao inspirirajuću poruku.\n"Kakav si, takav si... I kad je gužva i kad nije. Kada kiša pada ili prži sunce... Tvoji koferi života su ono što je uvijek s tobom gdje god da kreneš. Svugdje! Neko je svoje kofere dobro napunio i ima ih mnogo, a neko tek počeo slagati u njih prve stvari. Zato pazi dobro, koga slažeš u svoj život i 'ko je vrijedan tvoje pažnje", napisao je u opisu objave uz hashtagove "Nemam dva srca jedno za ljubav drugo za mržnju" te "Nikoga ne mrzim samo nekoga bolje volim".\n"Opis pokazuje koliko si ti velik čovjek", "Jedini pravi naš Enis, svaka čast ljudino!", "Tako je! Tebe za predsjednika", "Kraljina", "Upravo tako!", "Car si", "Mudrost se ne kupuju, mudrost se slaže u kofer života! Mudrac zemlje moje!", poručili su.


► Vučić: Država će znati da se oduži medicinskim radnicima za zasluge u vreme\n22.05.2020 | 12:30h ► 13:02h Beograd\nSrbija će po rastu BDP-a ove godine biti najuspešnija u Evropi\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će Srbija po privrednom rastu ove godine biti najuspešnija zemlja u Evropi.\nKako je istakao, takav rezultat je posledica teških reformi koje su sproveđene od 2014. godine, kao i rekordnog rasta stranih investicija.\n"Veliki" daju sebi pravo da sve vide kao njihov interes\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da se evropske države više bave diskusijom o Beogradu i Prištini i dodao da "veliki" sebi daju za pravo da je sve njihov interes i da "imaju pravo da urade sve što stignu".\nO razmeni teritorija slušao sam samo u medijima, ne komentarišem to\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da mu "nikada u životu" niko nije rekao da postoji ideja o razmeni 17 srpskih sela na Kosovu za Preševo, Bujanovac i Medveđu i da takve stvari nikada nije komentarisao jer je o njima slušao samo u medijima.\n"Ne odgovaram na te ideje jer je to potpuno besmisleno. Kada pogledate Medveđu, možete samo da se nasmejete jer u Medveđi živi 6,5 odsto Albanaca. A pod kakvim su sporom Bujanovac i Preševo? Nisam primetio da jesu. U Bujanovcu živi 42 odsto Srba, ne razumem o čemu se radi? Kakvih 17 sela, pa mi imamo na severu četiri srpske opštine i još šest nepriznatih većinskih opština", rekao je Vučić novinarima u Palati Srbija.\nOn je rekao da nema problem sa tezom da se kosovsko pitanje na može rešiti promenom granica.\n"Evo imamo i mi svoje granice i po Ustavu Srbije i po Rezoluciji 1244. I da vidim šta ćete sada da radite", rekao je on.\nVučić je rekao da je i na sastanku sa ambasadorima Kvinte nedavno upitao šta oni vide kao realno rešenje problema Kosova, osim "praznih priča koje prodaju novinama".\n"Na to još nisam dobio odgovor. Nazirem šta bi to moglo da bude. I ako je to ono što ja nazirem, moj odgovor će biti: 'Ne!'", rekao je on.\nVučić je rekao da se plaši toga što mnogi misle da je rešenje problema na Balkanu isključivo u ponižavanju Srbije, a da to nije moguće jer će se problem samo uvećavati ako se nastavi sa pravljenjem disbalansa u regionu.\n"Sve na Balkanu mora da bude plod kompromisa a pobede mogu da se traže samo u ekonomiji, ne i u teritorijama i proterivanju drugih", rekao je on.\nOdgovarajući na pitanje o događajima u Crnoj Gori, Vučić je rekao da je očigledno da neki mogu da hapse crkvene velikodostojnike i da ne trpe nikakve posledice.\n"A mi da smo to uradili, posledice bi bile ogromne. Tačka", rekao je Vučić.\nRakić Vodinelić: Improvizovani Krizni štab treba odmah raspustiti\nProfesorka prava Vesna Rakić Vodinelić izjavila je danas da bi "improviziovani" Krizni štab trebalo odmah raspustiti i formirati tela koja su predviđena Zakonom o zaštiti...\nZamenica direktora Instituta "Batut" Darija Кisić Tepavčević izjavila je da se od petka, kada je uvedena obaveza za elektronsko prijavljivanje zdravstvenom sistemu prilikom povratka...


Koji su netipični uzroci povišenog krvnog pritiska i kako se prepoznaju i leče otkriva dr Olivera Đokić\nLekove za pritisak pije 1,1 milion Srba, a 250.000 ljudi ne zna da boluje od hipertenzije\nPovišen krvni pritisak predstavlja jedan od glavnih problema savremenog doba i vodeći faktor rizika za nastanak kardiovaskularnih oboljenja. Mada je poznato da se najčešće javlja kao posledica loših životnih navika, stresa, nezdrave ishrane i nedovoljne fizičke aktivnosti, do pojave hipertenzije dolazi i iz drugih razloga.\nPročitajte još: Italijanki oboleloj od kovida amputirani prsti i to nije PRVI slučaj! (VIDEO)\nDr Olivera Đokić\n- Na nastanak primarne hipertenzije utiču genetski i neurogeni faktori, bolesti bubrega, povećan unos soli, gojaznost, pušenje, velika upotreba kafe i alkohola, profesionalna preopterećenost, psihička napetost, odsustvo kretanja i fizičke aktivnosti...\nSekundarnu hipertenziju izaziva dugotrajna upotreba lekova.\n- Uzroci sekundarne hipertenzije su najčešće kardiovaskularna, bubrežna, endokrinološka ili neurološka oboljenja, dugotrajna upotreba određenih lekova - kaže docent dr Olivera Đokić, kardiolog u Institutu za kardiovaskularne bolesti "Dedinje".\nPročitajte još: Hladnoća nije jedini razlog HLADNOG NOSA: Šta još može da bude uzrok\n- Hipertenzija u trudnoći je udružena sa povišenim stepenom bolesti i, nažalost, letalnog ishoda majke i ploda. Žene sa stanjem "preeklampsija" razvijaju visok krvni pritisak i višak proteina u urinu nakon 20. nedelje trudnoće. Nastaje kao posledica defekta placente, usled čega delovi dospevaju u krvotok majke i izazivaju zapaljenski odgovor unutrašnjeg zida krvnih sudova i njihovog suženja.\nI bubrežne bolesti mogu biti uzrok sekundarne hipertenzije i gotovo sve mogu povisiti krvni pritisak, a najčešće one hronične ili vaskularne. Koje su moguće neželjene posledice visokog krvnog pritiska?\nI bubrežne bolesti mogu izazvati hipertenziju.\n- Može dovesti do hipertrofije srčanog mišića, ishemijske bolesti srca (angina pektoris, infarkt miokarda, iznenadna srčana smrt), srčane slabosti, poremećaja srčanog ritma, šloga i oboljenja perifernih arterija donjih ekstremiteta - ističe dr Đokić.\nPročitajte još: "Ovo je moja poslednja objava": Poznata tik-tokerka izvršila samoubistvo (VIDEO)\nU kom životnom dobu se najčešće javlja i ko je najugroženiji?\n- Ovo oboljenje, koja se nekada smatralo bolešću starih, danas je sve prisutnije u drugoj i trećoj deceniji života. Procena učestalosti hipertenzije kreće se od jedne trećine do jedne polovine odraslog stanovništva. A učestalost se povećava starenjem.\nSve češće oboljevaju mladi ljudi Foto: Depozit\nDa li i u kojoj meri promena životnih navika može da ublaži hipertenziju?\n- Nefarmakološke mere sprovode se doživotno i nekada su samo one dovoljne za regulisanje krvnog pritiska. To podrazumeva promenu načina života i ishrane: smanjenje telesne težine kod gojaznih osoba, smanjenje unosa kafe, alkohola, namirnica bogatih zasićenim masnim kiselinama i holesterolom, redukciju kuhinjske soli u ishrani, povećanje fizičke aktivnosti, veći unos hrane bogate mineralima i vitaminima (voće i povrće), prestanak pušenja.\n- Od visokog krvnog pritiska u svetu boluje svaki peti, a u Srbiji svaki drugi stanovnik, a samo 33,9 odsto ima postavljenu dijagnozu i uzima propisanu terapiju. U našoj zemlji boluje 47 % stanovnika, a 1,1 milion građana pije lekove za pritisak. Ovi podaci važe i za druge evropske zemlje (broj obolelih je 30-45 odsto, a ako su stariji od 60 godina, procenat je veći od 50).\nPromena načina života je doživotna!\nPročitajte još: Žena otišla na operaciju grudi, a probudila se sa ogromnom zadnjicom: "Život mi je uništen" (UZNEMIRUJUĆ VIDEO)\nU koje doba dana je najbolje meriti krvni pritisak?\n- Najbolje je da se meri ujutru pre doručka, kada su njegove vrednosti najveće. Tada bi trebalo da budemo staloženi, oslobođeni stresa, kako se pritisak ne bi povećao. Merenje u jutranjim satima je preventiva protiv hipretenzije, koju mogu da prate glavobolje, zujanje u ušima i osećaj pritiska u glavi, što nekad predstavlja uvod u hronične srčane smetnje. Pacijenti koji imaju neregulisan krvni pritisak, nakon promene terapije potrebno je da više puta dnevno mere krvni pritisak. I zdravi ponekad to treba da urade kako bi potvrdili da su dobro - zaključuje dr Đokić.\nkada se meri pritisak


Ova godina donosi profit NIS-u – Nadlanu.com\nOva godina donosi profit NIS-u\nMOSKVA, 28. maja 2010. (Beta) - Naftna kompanija Srbije očekuje da će u ovoj godini poslovati profitabilno, prvi put nakon poslednjih nekoliko godina, izjavio je generalni direktor NIS-a Kiril Kravčenko u intervjuu za Gasprom, list istoimene kompanije.\nOn je za novi broj mesečnika Gasprom kazao da ključnu ulogu u tome treba da odigraju tekuće smanjenje troškova, promena asortimana proizvoda, prerade i strukture prodaje, kao i povećanje sopstvene proizvodnje nafte.


Amazon Drive cloud lipton ledeni čaj u spremištu za konzerviranje tvrtke Amazon\nLipton Ledeni Čaj U Staklenku\nNoviteti Audio Knjiga Crni Čaj U Izdanju Brzo I Jednostavno\nGrejpfrut dodaje slatkiše ovom osvježavajućem tofu. Ako želite, zamijenite maline za jagode ili bacajte grančicu smrdljive verbene kako biste promovirali mirisno stablo citrusa. Fotografija: Jan Lipton ledeni čaj u Bagwell banku izrada: Claire Spollen


Polipi u grlu – simptomi, uzrok i lečenje\nPolipi u grlu, zapravo predstavljaju prisustvo okruglastih, tačnije loptastih izraslina koje se mogu pojaviti i koje mogu biti izražene na površini jedne ili na površini obe glasne žice. Onda kada se pojave i kada postanu izraženi, polipi u grlu su najčešće bledo sivi, ali neretko mogu biti i ružičasti ili tamno crveni.\nOvakvi oblici promena, nisu malignog karaktera, što znači da ne sadrže kancerogene ćelije. Ipak, kao i svi drugi oblici polipa koji mogu nastati i koji mogu biti izraženi u ljudskom organizmu (to su recimo polipi na debelom crevu ili pololipi na materici), polipi u grlu se takođe moraju pratiti, tačnije povremeno kontrolisati.\nKoliko učestala treba da bude potreba za kontrolisanjem polipa u grlu, zavisi od više faktora, a prvenstveno zavisi od njihovih dimenzija, od mere u kojoj su rasprostranjeni na površini jedne ili na površini obe glasne žice i od vrste simptoma koji se manifestuju u njihovom prisustvu.\nKada nastanu i kada postanu izraženi na površini jedne ili na površini obe glasne žice, polipi se mogu definisati kao izrazito mali polipi čije se dimenzije mogu uporediti sa dimenzijama zrna pšenice, ali i kao nešto veći polipi čije se dimenzije mogu uporediti sa dimenzijama zrna kukuruza.\nBez obzira na dimenzije kroz koje se mogu definisati, polipi u grlu su za površinu jedne ili za površinu obe glasne žice uvek vezani takozvanom peteljkom polipa, ali isto tako mogu biti vezani i nešto širim vezama.\nNešto na šta utiču dimenzije polipa u grlu, jeste činjenica koja se odnosi na meru u kojoj su izraženi simptomi koji otkrivaju prisustvo ovog specifičnog zdravstvenog stanja.\nPolipi u grlu – simptomi\nZa razliku od brojnih drugih oblika zdravstvenih promena koje mogu nastati i koje mogu biti izražene u ljudskom organizmu, zdravstvena promena koja se definiše kroz prisustvo polipa u grlu, na svu sreću ne može ostati neotkrivena i njena izraženost, može se prepoznati na osnovu manifestacije određenih, jasno definisanih simptoma.\n– Nastaju promene u boji glasa (glas najčešće postaje primetno hrapav i grub ili pak promukao.\n– Dolazi do smanjenja maksimalnog opsega glasa (čak i uz maksimalno ulaganje napora u pokuđaj da zvuči glasno, osoba kod koje su prisutni polipi u grlu, zvuči kao da priča tiho ili čak kao da šapuće. Pritom, što češće i što upornije osoba pokušava da zvuči glasno, to izraženost simptoma koji upravo opisujemo postaje veća i osobi postaje sve teže da glasno izgovori reči).\n– Prilikom dužeg govora, osoba se zamara, tačnije počinje da oseća zamor glasa koji je neretko praćen prosustvom bola u grlu.\n– Javlja se specifičan osećaj u regiji grla (takav osećaj, pacijenti najčešće opisuju kao prisustvo “knedle u grlu”).\n– Dolazi do povremenog nastupanja bola u predelu vrata (bol može biti izražen i u stanju mirovanja, ali se najčešće javlja onda kada je aktivna funkcija govora, tačnije onda kada osoba govori).\n– Dolazi do pojave veoma specifične vrste bola koji se prostire od uha do uha (ova vrsta bola najčešće nije praćena jakim intenzitetom, ali je specifična upravo zbog regije u kojoj se prostire).\n– Može doći do nastanka i do razvoja nelagodnosti prilikom gutanja (ovaj simptom, najčešće se manifestuje u prisustvu polipa u grlu koji su razvijeni i koji su samim tim većih dimenzija).\n– Može doći do nastanka i do razvoja blagih smetnji koje se javljaju prilikom udisanja vazduha (ovaj simptom, baš kao i prethodni koji smo naveli i opisali, manifestuje se u prisustvu polipa u grlu koji su razvijeni i koji su samim tim većih dimenzija).\nPolipi u grlu – uzroci\nKada su u pitanju uzroci koji mogu dovesti do nastanka polipa u grlu, važno je napomenuti da su to uglavnom faktori koje čovek sam stvara i to sopstvenom nepažnjom i neodgovornošću prema sopstvenom zdravlju.\nKonkretnije, ovo su faktori na čije stvaranje direktno utiče čovek, a koji se definišu kao uzroci nastanka polipa u grlu:\n– Često forsiranje glasa: Bilo koji oblik forsiranja glasa, kao što je vrištanje, vikanje, pa čak i učestalo glasno pričanje, može da dovede do nastanka polipa u grlu. Što je učestalost forsiranja glasa veća i što je forsiranje glasa dugotrajnije, to je srazmerno tome izraženiji rizik da će doći do nastanka polipa u grlu.\nBaš iz navedenog razloga, riziku od nastanka polipa u grlu, posebno su izložene osobe koje se bave određenim zanimanjima koja podrazumevaju obavezu forsiranja glasa (to su recimo pevači ili različiti predavači). Međutim, takođe iz prethodno navedenog razloga, riziku od nastanka polipa u grlu, pojačano su izložene i osobe koje na primer često odlaze na utakmice na kojima glasno navijaju, kao i osobe koje često odlaze na koncerte na kojima glasno pevaju.\n– Učestalo konzumiranje većih količina alkohola: Određena medicinska istraživanja, pokazala su i dokazala da konzumiranje alkohola doprinosi sušenju grla, to jest sušenju glasnih žica, a da pojava kakva je suvoća grla, to jest suvoća glasnih žica predstavlja jedan od preduslova za nastanak i za razvoj polipa u grlu. Samim tim, što je više izraženo kao učestalo, konzumiranje alkohola predstavlja veći rizik od nastanka i od razvoja polipa u grlu.\n– Učestalo konzumiranje gaziranih napitaka: Konzumiranje gaziranih napitaka, utiče na stvaranje iritacije u regiji grla. Što je strvaranje takvih iritacija učestalije, to je izraženija mogućnost nastanka polipa u grlu.\n– Pojačano konzumiranje napitaka koji u svom sastavu sadrže visoku koncentraciju kofeina: Napici koji u svom sastavu sadrže visoku koncentraciju kofeina, kao što su pre svega kafa, “Coca-Cola” i određene vrste čajeva, ukoliko se konzumiraju u pojačanim dnevnim količinama, baš kao i alkoholni napici i napisi koji su gazirani, doprinose stvaranju rizika od nastanka i od razvoja polipa u grlu.\n– Pojačano konzumiranje cigareta.\n– Prisustvo gorušice: Dokazano je da prisustvo gorušice, pogotovo ukoliko je učestalo ili dugotrajno izraženo, povećava rizik od nastanka i od razvoja polipa u grlu.\n– Prisustvo hipotireoze: Hipotireoza, koja je jedan od oblika poremećaja funcije tiroidne žlezde, smatra se jednim od zdravstvenih problema koji kroz svoje prisustvo u ljudskom organizmu utiču na stvaranje rizika od nastanka i od razvoja polipa u grlu.\n– Prisustvo alergijskih reakcija koje su praćene bilo kojim oblikom iritacije grla.\n– Prisustvo osećaja grča u regiji grla: Ovaj osećaj, uglavnom nastaje kao posledica izloženosti stresu ili kao posledica suzdržavanja plača.\nNešto što je takođe važno napomenuti, a što se donekle odnosi na uzroke nastanka i razvoja polipa u grlu, jeste da su osobe ženskog pola koje su starosti između 20 i 50 godina, pojačano izložene riziku od nastanka i od razvoja polipa u grlu. Zašto je to tako, medicinska istraživanja još uvek nisu pouzdano i precizno dokazala.\nPolipi u grlu – lečenje\nMetode lečenja polipa u grlu, razlikuju se u odnosu na stepen razvijenosti ove vrste zdravstvenog problema.\nKonkretnije, što su polipi u grlu manji i što su uže rasprostranjeni na površini glasnih žica, to se u cilju njihovog lečenja koriste manje invazivne terapijske metode.\nSa druge strane, ukoliko su polipi u grlu veliki i ukoliko zahvataju veću površinu glasnih žica, onda se u cilju njihovog lečenja veoma često mora pristupiti sprovođenju hirurškog zahvata, tačnije sprovođenju operacije koja ima za cilj da dovede do potpunog odstranjivanja polipa sa površine glasnih žica.\nUkoliko polipi nisu veliki i ukoliko lekar proceni da se kao takvi u potpunosti mogu sanirati bez obaveznog pristupanja obavljanju hirurškog zahvata, tada se metode lečenja polipa u grlu uglavnom odnose na sprovođenje određenih oblika takozvanih glasovnih terapija.\nGlasovna terapija, koja se sprovodi u cilju lečenja polipa u grlu, prvenstveno se odnosi na potpuni prestanak forsiranja glasa ili bar na značajno smanjenje učestalosti i mere forsiranja glasa.\nTakođe, u okviru sprovođenja glasovne terapije, pristupa se i učenju i obavljanju određenih govornih vežbi, koje imaju za cilj da opuste glasne žice, ali i celokupnu regiju grla i da samim tim dovedu do smanjenja grča i napetosti glasnih žica i grla. U pojedinim slučajevima, kada lekar proceni i odredi da je potrebno, glasovna terapija može podrazumevati i obavezu potpunog prekida govora koji ima za cilj da potpuno odmori i da potpuno opusti glasne žice i regiju grla. Obaveza potpunog prekida govora može trajati od jedne do nekoliko nedelja, opet u zavisnosti od procene i od odredbe lekara.\nUkoliko se u okviru dijagnostikovanja polipa u grlu ustanovi da je njihovom nastanku i razvoju doprinelo prisustvo nekog zdravstvenog problema, kao što je recimo prisustvo gastritisa ili prisustvo hipotireoze, tada se u cilju lečenja polipa u grlu, paralelno mora pristupiti i lečenju primarnog zdravstvenog problema.\nU toku lečenja polipa u grlu, potrebno je isključiti navike koje doprinose riziku od njihovog nastanka i razvoja.\nKonkretnije, osoba koja je izložena postupku lečenja polipa u grlu, treba da prestane da konzumira alkohol i gazirane napitke, treba da smanji meru konzumiranja napitaka koji u svom sastavu sadrže visoke koncentracije kofeina i treba da smanji ili potpuno prekine konzumiranje cigareta.\nOnda kada je reč o izraženosti velikih polipa u grlu ili o izraženosti polipa koji zahvataju veću regiju glasnih žica, tada se u cilju njihovog lečenja mora pristupiti sprovođenju hirurškog zahvata.\nTakav hirurški zahvat, zapravo podrazumeva sprovođenje laringoskopije, tačnije sprovođenje laringomikroskopije.\nPomenuti oblik hirurškog zahvata, obavlja se tako što se kroz usta u grlo pacijenta ubaci specijalni medicinski instrument laringoskop koji je u obliku cevi koja na kraju ima svetlo i mikroskop. Uz pomoć takvog medicinskog instrumenta, lekar ostvaruje direktan i pritom apsolutno precizan pristup polipima koje samim tim može hirurški da odstrani.\nSam postupak laringomikroskopije, traje svega nekoliko minuta i izvodi se uz delovanje lokalne anestezije, što znači da pacijent ostaje u budnom i potpuno svesnom stanju.\nPacijenti koji u cilju lečenja polipa u grlu budu podvrgnuti prethodno opisanom hirurškom zahvatu, nakon toga najčešće moraju da se podvrgnu i govornoj terapiji koja ima za cilj da omogući potpuni oporavak glasnih žica, kao i celokupne regije grla.\nLym u krvi, Povišeni i smanjeni limfociti - rezultati, uzrok i lečenje\nMultipla skleroza bolest - uzrok, simptomi, ishrana i lečenje


Šverc na internetu nova meta inspekcije\nčet maj 2\nŠtete od sive ekonomije nijedna zemlja nije uspela da izbegne. Pitanje je samo koliko će privrednici koji rade ilegalno uspeti da otkinu od bruto društvenog proizvoda.\nOzbiljne procene govore da se kod nas nivo poslovanja van zakona i drugih propisa snizio ispod 20 odsto. Da može još bolje – svakako je izvesno. Vlada Srbije usvojila je nedavno Akcioni plan za sprovođenje Nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije. Po rečima ministra finansija Siniše Malog, reč je o sveobuhvatnom i detaljnom planu, koji je usmeren na na potpuno suzbijanje sive ekonomije. Jedna od bitnih novina je portal e-Inspektor, koji će omogućiti bolju komunikaciju između inspektora pa samim tim i uspešnije suzbijanje nelegalnog poslovanja. U Akcionom planu su posebno zacrtani suzbijanje nelegalne trgovine putem interneta te nelegalne gradnje, koja je posebno izražena u većim gradovima.\nInstrumenti za borbu protiv sive ekonomije poznati su već decenijama. To su unapređenje efikasnosti inspekcijskog nadzora, uvođenje podsticaja za legalno poslovanje, smanjenje birokratskih procedura te jačanje poreske kulture stanovništva.\nU Srbiji je siva ekonomija najzastupljenija u građevinarstvu, trgovini, ugostiteljstvu i advokaturi. Rad na crno takođe spada među popularnije načine zarade. Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj i Nemača razvojna agencija GIZ pomogle su da se uvedu olakšice za početnike. Čak 71 odsto privrednika zna za tu meru, a 87 odsto smatra da će im pomoći da izađu iz sive zone.\nManje 20 odsto BDP-a uzme siva ekonomija godišnje\nE-trgovina je kod nas sve popularnija i u sivoj zoni. Tako Ivan Radak iz NALED-a kaže da je izbila na prvo mesto po prioritetu Tržišne inspekcije kod kontrola.\n– Tekstilni proizvodi koji se prodaju putem interneta su problem, kao i razne usluge koje nude kozmetički saloni, poput doterivanja noktiju – objašnjava on. – Ugostiteljstvo je takođe problem.\nNa veće poslovanje u legalnoj zoni ugostitelje će podstaći nove fiskalne kase. One će biti uvedene naredne godine i više su računar nego kasa. One omogućavaju Poreskoj upravi da istog trenutka kada se pojedina usluga ili proizvod naplati, dobiju podatke o tome. Tako će poreski inspektori moći brzo da reaguju ukoliko primete da, recimo, tokom vikenda uveče nema nijednog izdavanja fisklanog računa u prepunom kafiću, što je faktički nemoguće. Tako će kontrola brzo izaći na lice mesta da proveri šta se dešava.


srbijasport.net - Fudbal - Muškarci - 2021-2022 - Okružne lige - PFL - Pomoravska okružna liga - Vesti\nNedelja, 28.11.2021 19:05\nRezultati Uživo 18\n04.11.2021 00:38 Jerom Drax\nU okviru 13. kola Pomoravske okružne lige sastali su se ekipe Partizana iz Glogovca i Mladosti iz Jovca, a susret je završen pobedom domaćina 4:3. Međutim FS Pomoravskog Okruga je meč registrovao bez bodova i obe ekipe kaznio sa po 5 negativnih bodova. Šta se u stvari desilo? Pomoravska Okružna liga važi i to opravdano kao jedna od najneregularnijih liga, rezultati se manje-više...\n05.09.2021 22:46 Jerom Drax\nKrenula je nova sezona Pomoravske okružne lige i na startu je donela manje-više očekivane rezultate. Bolji poznavaoci fudbalskih prilika u najelitnijem rangu FS Pomoravskog okruga su većini prognoza pogodili koje su ekipe favorit za poziciju 1, koja vodi u Zonu "Zapad". Pored Mladog borca iz Sedlara koji predvođen braćom Nikodijević igra zapaženu ulogu i već je pozicioniran u vrhu...\nKadetska liga Srbije: Čukarički - Crvena zvezda, uživo\nCrvena Zvezda - Vojvodina - 26/11/2021 (stream)\nPRLM / RK Novi Beograd - RK Obrenovac\nTSC:SUNRISE-ŠABAC 0:0/prvo poluvreme(zadnjih 8 min.)27. novembar 2021.(2)\ntsc:sunrise-Šabac 0:0/prvo poluvr.(prvih 30.min.) 27.11. 2021.(1)\nRad Mozzart - Partizan 17:23\nBRK Crvena Zvezda - Vojvodina 32:17\nBRK Crvena Zvezda - Partizan 17:47\ncrnjagsm je podelio utakmicu\nSloga 2015 - Radnički 2 1:3


Biznis Autor:Daniela Ilić Krasić19. okt. 202007:08 > 07:19\nŠto dve države dogovore, javnost ne mora u detalje da zna. Osim što su brana konkurenciji, pa se po pravilu ne zna da li je Srbija mogla da uštedi neki dinar ili zaradi dinar više prilikom finansiranja izgradnje nekog projekta ili zajedničkog ulaganja, međudržavni sporazumi po pravilu donose i - tajnost ugovora.\nČak i tamo gde su postupci bili javni, poput tendera za sklapanje ugovora o koncesiji za beogradski Aerodrom, neki delovi ugovora i dalje su – zatamnjeni, a javnost je ostala uskraćena za dokument koji je prethodio celoj priči o tome da li nam je koncesija uopšte bila potrebna. Zakon o javnim nabavkama i ostali domaći propisi ostaju samo slovo na papiru kada je reč o međudržavnom sporazumu sklopljenom zarad prodaje neke državne kompanije, na primer.\nOtkako je NIS 2008. godine prodat, kako su mnogi tvrdili – ispod cene, jer je za 51 odsto kompanije ruski Gaspromnjeft platio svega 400 miliona evra, a ispostavilo se da su investicije u stvari kredit koji vraćamo (Insajder, 2016), praksa sa sklapanjem ugovora daleko od očiju javnosti se – nastavila.\nSporazum sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima\nJedan od najupečatljivijih slučajeva je onaj o ulaganju kompanije iz Ujedinjenih Arapskih Emirata – „Al Ravafed“ u srpsku poljoprivredu.\nMeđudržavni sporazum o saradnji dve zemlje – Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata, sklopljen je 2013. godine\nPrva investicija na osnovu ovog sporazuma bila je u tadašnji JAT, sada “Er Srbiju”.\nVlada Srbije i avio kompanija Etihad z UAE, potpisali su 2013. godine sporazum kojim je JAT prestao da postoji, a nasledila ju je “Er Srbija”, novoosnovana kompanija sa udelom u vlasništu od 51 odsto koliko ima Srbija i 49 odsto koliko ima “Etihad airways”.\nSporazum je, 1. Avgusta 2013. u ime srpske strane potpisao Aleksandar Vučić kao potpredsednik Vlade.\nFinansijski detalji nisu bili poznati. Sve do godinu dana kasnije, dok BIRN nije obavio nacrt ugovora između Vlade Srbije i “Etihad airways” i otkrio da je država Srbija za 51 odsto vlasništva u novoformiranoj “Er Srbija” platila višestruko u odnosu na partnera iz UAE.\nFoto. Vesna Lalić/Nova.rs\n“Samo u 2013. godini, prema podacima iz ugovora, Srbija je bila u obavezi da plati preko 90 miliona dolara dok je partner iz Ujedinjenih Arapskih Emirata za 49 odsto vlasničkog udela uplatio 40 milona dolara u vidu zajma.\nKo dobija poslove: Firma u jednom danu dobila 122 ugovora\nSrbija dala strancima poslove vredne pet milijardi evra\nPored ovoga državi je ostalo da plati sva dugovanja koja su bila procenjena na preko 230 miliona dolara” stoji u ugovorima koje je objavio BIRN.\nVlada Srbije je svoje obaveze platila mehanizmima državne pomoći, pokazuje ovo istraživanje BIRN. Međutim, kako se ističe – postupak dodele državne pomoći obavijen je tajnom jer je iz Rešenja o dodeli državne pomoći izostavljen niz podataka koji se tiču iznosa dodeljene pomoći.\nSituacija sa “Er Srbijom” ni danas ne prestaje da intrigira javnost.\nOvaj put reč je o vraćanju zajma od 57,62 miliona dolara, za koji se tvrdi da ga je „Er Srbija“ samostalno namirila, iako je prethodno najavljivano da će državna pomoć biti neophodna za oporavak nacionalnog avioprevoznika.\nNovi “posao” sa Emiratima bio je u oblasti poljoprivrede. Sporazum o zajedničkom ulaganju ovaj put u ime srpske strane potpisao je Dušan Vujović, ministar ekonomije – 4. Jula 2014. godine.\nInsajder je nepune tri godine kasnije pisao da “ Al Ravafed” do tada nije uplatio nikakvu naknadu za korišćenje državnog zemljišta. Reč je o 3.500 hektara zemlje u vlasništvu Vojne ustanove Morović u pogonu Karađorđevo.\n“Pre nego što je sklopljen posao s Ujedinjenim Arapskim Emiratima od tog zemljišta je ubiran prihod od 223 evra po hektaru godišnje. To znači da je za dve godine, koliko tu zemlju obrađuje Al Ravafed, Vojna ustanova Morović ostala bez 1,5 miliona evra”, naveo je Insejder pozivajući se na svoja saznanja.\nKompaniji Al Ravafed Srbija, u kojoj strani partner ima 80 odsto vlasništva, dato je na korišćenje hiljade hektara državnog poljoprivrednog zemljišta u Bačkoj po povlašćenim uslovima i bez javne licitacije.\n“Između ostalog, ugovorom je predviđeno da Al Ravafed Srbija dobije na korišćenje hiljade hektara poljoprivrednog zemljišta u Karađorđevu, u vlasništvu Vojne ustanove Morović, kojoj će zauzvrat isplaćivati 20 odsto godišnjeg neto profita ostvarenog na toj zemlji.\nUgovor o davanju na korišćenje zemljišta u Karđorđevu potpisan je na 30 godina. Uz obavezu plaćanja naknade za zemljište, arapski investitori su se obavezali da će uložiti šest miliona evra u sisteme za navodnjavanje”, podseća Insajder.\nNesklopljeni ugovor sa „Mubadalom“\nTu je i priča o investiciji kompanije “Mubadala” u proizvodnju mikročipova – sporazum je potpisan 3. oktobra 2013. godine u Beogradu, a potpis na ugovor je stavio ponovo prvi potpredsednik vlade Aleksandar Vučić.\nU julu 2014. dnevni list Danas je podsetio da je u ovu fabriku trebalo da bude uloženo čak četiri milijarde dolara. Najavljivano je i otvaranje istraživačko-razvojnog centra Mubadale, kao prethodnice za buduću fabriku. U taj centar je trebalo da se uloži nekoliko stotina miliona evra i da u njemu posao nađe 50 doktora nauka.\nOd čipova i cele priče do danas – ni traga…\n„Al Dahra“ i PKB\nJoš jedna kompanija iz Emirata opredelila se za ulaganje u srpsku poljoprivredu, u zajedničkom projektu sa Srbijom. Reč je o Al Dahri, a potpis na ovaj ugovor stavio je tadašnji ministar finansija i ekonomije Mlađan Dinkić u martu 2013. godine.\nAko vam naziv ove kompanije zvuči poznato to je zbog toga što je u oktobru 2018. Godine, “Al Dahra Srbija” kupila deo imovine PKB. I, na tome je, prema računici Insajdera, samo na osnovu razlike između plaćene i fer vrednosti te imovine zaradila čak – 106,3 miliona evra.\n“Najvrednija imovina PKB-a koju je u postupku privatizacije kupila Al Dahra je 17.000 hektara poljoprivrednog zemljišta nadomak Beograda. U finansijskom izveštaju ove kompanije se navodi da je samo kupovinom tog zemljišta Al Dahra stekla imovinu vrednu veću od 170 miliona evra. Prema dokumentaciji do koje su došli novinari Insajdera, Al Dahra je zemljište kupila za duplo manje novca, odnosno za 80 miliona evra. Al Dahra je zemljište plaćala 4.700 evra po hektaru”, navodi Insajder.\nPotpisivanje međudržavnih sporazuma i donošenje lex specialis-a kojima se suspenduju domaći zakoni zbog poslova od „nacionalnog interesa“ nešto je što spaja sadašnju i prethodnu vlast, ukazao je Insajder.\n“Za vladu Mirka Cvetkovića je 2009. takav projekat bio Južni tok, dok je za Vladu Aleksandra Vučića 2015. to bio projekat Beograd na vodi. Za oba projekta je donet poseban zakon o eksprorpijaciji, odnosno o državnom preuzimanju imovine od privatnih vlasnika po tržišnim cenama u ime javnog interesa”, naveo je Insajder.\nPodsetimo, projekat izgradnje “Beograda na vodi” predstavio je Aleksandar Vučić zajedno sa predstavnikom građevinske kompanije „Emmar Properties” iz Dubaija. Nova kompanija “Eagle Hills” registrovana je u Emiratima. Vrednost investicija u Beogradu najavljena je u vrednosti od – tri milijarde dolara.\nGradnja Beograda na vodi i dalje izaziva pitanja u javnosti.\n“Prema ugovoru kojim se na teritoriji Beograda na vodi suspenduju domaći zakoni, arapska firma Eagle Hills ulaže 150 miliona evra i obezbeđuje, kako se navodi, kamatonosni zajam od 150 miliona evra. S druge strane, Srbija ulaže zemljište od 100 hektara, ima obavezu raščišćavanja celog područja i obavezu izgradnje infrastrukture. Poslovni plan je proglašen poslovnom tajnom preduzeća Beograd na vodi, u kom arapski investitor ima 68 odsto vlasništva, a država Srbija 32 posto”, pokazuje analiza Insajdera.\nUz priču o Beogradu na vodi vezuje se i rušenje u Sava mali, u Hercegovačkoj ulici, u noći između 24. i 25 aprila 2016. godine.\n„Iako su gradske vlasti tvrdile da uklanjanje objekata u Hercegovačkoj nije bilo potrebno sve do kraja 2019, analiza Insajdera je pokazala da je, prema ugovoru, rok za raščišćavanje područja u kom se nalazi Hercegovačka bio 30. jun 2016.“, navodi Insajder.\nPreduzeće „Beograd na vodi“ osniva se 24. Jula 2014. godine (68 odsto vlasnik Belgrade Watrfront Capital Investment LLC iz Emirata, dok ostatak pripada Republici Srbije)\nU decembru 2016. godine BIRN otkriva da je Vlada Srbije ustupila besplatno zgradu Geozavoda u Savamali preduzeću “Beograd na vodi”, na 30 godina i uz mogućnost daljeg izdavanja tog prostora.\nSporazum sa Kinom\nUkupna vrednost zajedničkih projekata Srbije i Kine je, prema rečima ministarke za infrastrukturu Zorane Mihajlović – više od sedam milijardi evra.\nStanje duga u budžetu Srbije za 2020. po ranijim pozajmicama je 1,128 milijardi evra, a ove godine planirani su sporazumi o zajmovima vrednim 2,125 milijardi evra.\nKako je ranije za Nova.rs izjavio nekadašnji sekretar u ministarstvu finansija i saveetnik u vladi Zorana Đinđića, Dušan Nikezić, za Srbiju je nepovoljno što se projekti ugovaraju bez tendera, po ceni koju određuje kineska strana.\n„Najveći problem je što sve aktivnosti, od projektovanja do završnih radova, obavljaju kineske firme, pa tako izostaje korist za našu građevinsku industriju i privredu uopšte”, ocenio je Nikezić.\nPrema računici koju je naveo, s obzirom da je Srbija sa Kinom već dogovorila zaduživanje od 7,35 milijardi evra, narednih dvadesetak godina za servisiranje kineskih dugova u proseku ćemo izdravajati preko 500 miliona evra godišnje.\nŠarena laža: Šta je istina o „kineskim ulaganjima“ u Srbiju\n„To praktično znači da 1. januara svako domaćinstvo u Srbiji prvo uplati Kini 250 evra, pa onda započne novu godinu. Pored toga, stalno se najavljuju novi projekti u oblasti infrastrukture, telekomunikacija, energetike, medicine, vojne industrije… pa je izvesno da će se ovaj teret samo povećavati“, pojasnio je Nikezić.\nPovezivanje Kine sa Evropom i Afrikom kroz inicijativu prvobitno nazvanu „Jedan pojas, jedan put“, započela je 2013. godine kada je Kina počela da promoviše ideju, koja predviđa i kineske investicije u razvoj putne i pomorske infrastrukture u 68 zemalja. Srbija je deo Procesa saradnje Kine sa državama centralne i istočne Evrope od 2012. godine, koji je kasnije postao deo inicijative „Pojas i put“.\nJedno od angažovanja Kine je i na izgradnji brze pruge do Budimpešte.\nKineske kompanije grade dve deonice – od Beograda do Stare Pazove i od Novog Sada do Subotice. Ono između grade – gradi kompanija ruskih državnih železnica RŽD International.\nDa tajnost ugovora nije samo specijalitet rezervisan za Srbiju, pokazuje i informacije iz Mađarske – tamošnji parlament je izglasao da detalji ugovora o kineskom finansiranju železničke pruge Budimpešta-Beograd ostanu tajni idućih 10 godina.\nPrema navodima AFP – ulaganje u taj infrastrukturni projekat smatra se „najvažnijom ikada realizovanomm investicijom u Mađarskoj“.\nSporazum sa Rusijom\nZbog izveštaja o železnici ministarka Zorana Mihajlović zapretila je, kako je naveo Danas – Savetu za borbu protiv korupcije.\nSavet je krajem jula objavio Izveštaj u kome se bavio delimično poslovanjem tri javna železnička preduzeća. Najviše pažnje posvećeno je projektima koje su oni realizovali, od izgradnje pruga do nabavke i remonta voznog parka koje su finansirani uglavnom iz kredita dobijenih na osnovu međudržavnih sporazuma sa Rusijom i Kinom.\nZa deonicu od Stare Pazove do Novog Sada, dugu 40,44 kilometara, ugovoren je ukupan iznos od 247,9 miliona dolara, od čega je srpski budžet pokrio 37,2 miliona dok je ruski kredit izneo 210,7 miliona.\nRadove izvodi ruski RŽD Internacional, okončano je 44,6 odsto a potrošeno ukupno 131,2 miliona dolara (52 odsto ukupnog kredita) od čega kompletno učešće srpskog budžeta (37,2 miliona) plus 25 miliona dinara.\nUgovor za izgradnju vijadukta „Čortanovci“ težak je 337,6 miliona dolara, od čega je učešće Srbije 50,5 miliona, dok preostali iznos kreditira Rusija. Realizovano je 72 odsto potrebnih radova, a utrošeno 274 miliona dolara (81 odsto od ukupnog iznosa), od čega svih 50,6 miliona iz našeg budžeta plus 106 miliona dinara.\nTo, kako se navodi, ukazuje da su radovi plaćaju – unapred, a ne po završenim segmentima.\nTender za Moravski koridor\nZa izgradnju auto-puta E-761, na deonici Pojate-Preljina, u javnosti poznat kao Moravski koridor, država je raspisala javni poziv.\nMeđutim, na njega se javio samo jedan ponuđač, koji je na kraju i potpisao ugovor.\nReč je o američko-turskom konzorcijumu „Behtel-Enka“, sa kojim je potom i zaključen ugovor.\nZa ovaj tender, ipak, najzanimljivije je što je redosled radnji bio malo „pobrkan“ – prvo je sa „Behtelom“ u oktobru 2018. potpisan memorandum o razumevanju o izgradnji Moravskog koridora, a tek sledeće godine, u avgustu 2019. je raspisan tender na kojem je jedina ponuda stigla od – „Behtela“, naravno. Ugovor sa konzorcijumom u kojem je „Behtel“ jedan od članova, potpisan je 5. decembra 2019. godine…\nSporazum sa Turskom\nU oktobru 2019. godine predsednici Srbije i Turske, Aleksandar Vučić i Redžep Tajip Erdogan, na mestu budućeg mosta preko Save, na budućem auto-putu Beograd-Sarajevo, svečano su označili početak radova na prvoj deonici od Kuzmina do Sremske Rače.\nIzgradnja i ovog auto-puta ide preko – međudržavnog sporazuma.\nKoncesija za Aerodrom „Nikola Tesla“\nFrancuski „Vansi“ preuzeo je upravljanje Aerodromom „Nikola Tesla“ 22. decembra 2018. godine, nakon zaključenja ugovora 22. marta iste godine.\nJavnost od tada čeka da se obelodani ceo ugovor o koncesiji, ali i studiju opravdanosti ulaska u koncesiju.\nKrajem maja ove godine, na pitanje Nova.rs kada će javnost imati uvid u ova dva dokumenta, minsitarka Zorana Mihajlović je odgovorila kratko:\nDva i po ponuđača po jednoj nabavci\nPodsetimo na podatke Topličkog centra za demokratiju i ljudska prava – od sto finansijski najvećih poslova koje je javni sektor u Srbiji realizovao u 2019. godini, u 71 nije bilo nikakve konkurencije.\nU pitanju su ugovoreni poslovi vredni skoro tri milijarde evra, a prosečna vrednost posla iznosi 28.566.877 evra.\nU 12 najvrednijih poslova, u kojima dominiraju oni sklopljeni putem bilateralnih investicionih sporazuma, nema nikakve konkurencije.\nZa poslove ovakvog finansijskog obima takmičilo se, u proseku 1,42 ponudjača, dok je prosečan broj ponuđača u postupcima javnih nabavki u 2019. godini, prema zvaničnim podacima Uprave za javne nabavke iznosio je 2,5.\nal dahraal ravafedBeograd na vodier srbijameđudržavni ugovorMorovićSava malaUAE\nStanovi sve skuplji, a prodaju se pre nego počne izgradnja


Frljić: Gde god idem, ne mogu da pobegnem od desnice...\nFrljić: Gde god idem, ne mogu da pobegnem od desnice…\nTanjug 15. septembra 2018. 15:40\nBEOGRAD – Oliver Frljić, po oceni londonskog „Gardijana“ jedan od pet najvažnijih i jedan od najpotrebnijih reditelja u Evropi danas, gostuje na Bitefu sa predstavama „Gorki – Alternativa za Nemačku?“ u produkciji berlinskog teatra „Maksim Gorki“ i „Šest lica traži pisca“ Satiričnog kazališta „Kerempuh“ iz Zagreba.\nU prvoj, Frljić se bavi društvenom funkcijom taetra i njegovim potencijalom za politički otpor, postavljajući pitanje da li pozorište „Maksim Gorki“, otvoreno za strance i njihove umetničke programe, predstavlja pravu alternativu u savremenoj Nemačkoj, a u drugoj – beskompromisno napada hrvatsku desnicu.\n„Pozorište je, da parafraziram Igora Mandića, oklop od papira i mislim da je reč o jednoj vrsti dostojanstva u porazu. Neke od bitaka su već odavno izgubljene i sada je samo pitanje našeg osobnog integriteta u svemu tome“, rekao je Frljić u intervjuu Tanjugu.\n„Ovo čime se ja bavim je pokušaj da sačuvam svoj integritet u ovom vremenu, a to je, između ostalog, nepristajanje na kolektivni zaborav koji se proizvodi u različitim društvima na različite načine. Primer su Srbija i Hrvatska, dve sestre koje se vrlo slično ponašaju“, dodao je on.\n„Tako da ja ne mogu pobeći od desnice gde god dođem, ona samo jača“, rekao je Frljić.\n„Ja govorim ono što ljudi manje-više već znaju, samo stavljam u specifičan kontekst“, rekao je autor koji svojim hrabrim delima godinama unazad pobuđuje pažnju javnosti.\n„Vrlo je problematično da ljudi, koji su politički nepismeni, donose političke odluke i zapravo nema kontrolnih mehanizama gde bismo mogli kontrolisati šta se događa četiri godine nakon što izaberemo određenu vlast. Ja mislim da je demokratija sama po sebi već problematična i nemam iluzija da ona predstavlja opštu volju. Ona vrlo često predstavlja volju većine u najgorem značenju te reči, pošto se volja većine često manifestuje tako što teroriše različite manjine u društvu“, istakao je Frljić.\n„U toj Evropskoj uniji je Poljska, u kojoj mene čekaju dva suđenja zbog predstava koje sam radio. Sada počinjem da vodim Evropski ansambl u Štutgartu, gde ćemo se baviti pitanjem šta bi mogao biti utopijski potencijal EU i kako se on pretvorio u nešto distopijsko“, rekao je Frljić.\nSmatra da je EU „pre svega monetarna unija“ i da kapital uvek ima samo jedan interes, a to je maksimalizacija profita i u tom slučaju su sva sredstva dopuštena.\n„To društvo je, ipak, imalo proces denacifikacije, za razliku od nas, koji intenzivno rehabilitujemo domaće izdajnike i nacističke kolaboracioniste iz Drugog svetskog rata. Međutim ta ideologija je izgubila bitku u Drugom svetskom ratu, ali nije se dogodio njen konačni poraz, zbog toga se mogu i pojavljivati političke platforme kao što je AfD ili Identitarni pokret ili Pegida. Ova događanja pokazuju koliko je sve to fragilno“, konstatuje Frljić.\nU Poljskoj je bilo ogorčenih protesta zbog „scene oralnog seksa sa lutkom voljenog poljskog pape Jovana Pavla Drugog“ u Frljićevoj predstavi „Izopštenje“, a u Češkoj je prikupljeno 6.000 potpisa sa zahtevom da se predstava „Vaše nasilje, naše nasilje“ povuče sa festivala „Pozorišni svet“ u Brnu zbog scene u kojoj Isus siluje muslimanku.\nFrljić kaže da se uvek bavio time kako da pozorište izađe iz zatvorenog okvira, iz normi i očekivanja građanske publike i njihove estetike, pa ga nije iznenadilo što je 3.000 ljudi ispred pozorišta pokušalo da spreči publiku da uđe i pogleda predstavu.\n„Činjenica je da to nakon određenog vremena malo umori, ali mislim da ovde neće biti protesta po pitanju ovih predstava koje se izvode na Bitefu“, kaže Frljić, a veruje da to ne govori o demokratskim standardima Srbije u ovom trenutku, već pokazuje koliko je lakše suočiti se sa problemima drugog društva.\nNjegova poslednja beogradska predstava „Zoran Đinđić“ u Ateljeu 212 bila je predmet napada i sporova, te, kaže, kako stvari stoje, neće ponovo raditi u Srbiji.\n„Ja sam se nudio kao neka mlada, i besplatno i ovako i onako, međutim, nijedna uprava pozorišta ovde nema hrabrosti ili interesa da me pozove, ali i to je ok“, rekao je Frljić i dodao da postoji mnogo drugih sredina u kojima bi mogao da radi.\n„Dobili smo novu pročelnicu Gradskog ureda za kulturu, ona je Hasanbegovićeva leva ili desna ruka. Ana Lederer je vodila u dva mandata zagrebački HNK, što je nešto najgore u istoriji tog pozorišta i ona je rekla, čim je stupila na dužnost, da neće finansirati nikakav projekat koji uključuje mene, jer ono što ja radim nije umetnost, nego aktivizam. Drago mi je da naša nova zagrebačka pročelnica ima tako jasne kriterijume i da joj je jasno šta je aktivizam, a šta umetnost i gde je ta granica“, naveo je Frljić.\n„Voleo bih da odem dovoljno daleko od Evrope i bivše Jugoslavije i svih ovih društava. Treba bar 30 sati avionom da se vratim u nadi da neće biti potrebe da dolazim“, rekao je Frljić.


ko je kriv za gojaznost O nama Novosti Radne grupe dešavanja\nKO JE KRIVAC ZA GOJAZNOST:\nVIRUSI, BAKTERIJE ILI GENI?\nProf. Phelipe Casanueva\nDva dana pre početka Drugog srpskog kongresa o gojaznosti, Prof. Phelipe Casanueva je u Rektoratu beogradskog Univerziteta održao inauguraciono predavanje povodom dodele počasne titule Doktora nauka beogradskog Univerziteta.\nU svom predavanju prof. Casanueva se osvrnuo na epidemijske razmere gojaznosti u svetu, sa predominacijom gojaznosti u Severnoj i Centralnoj Americi, srednjoj Evropi ali i sve većoj zastupljenosti gojaznosti u zemljama mediterana koje svoj zdrav, mediteranski način ishrane zamenjuju brzom hranom karakterističnom za zemlje zapada, a koju odlikuje visok sadržaj masti i prostih šećera, a mali sadržaj belančevina, složenih šećera i dijetnih vlakana.\nIzneo je teoriju evolucije gojaznosti prikazavši kako su čovekovi preci migrirajući iz Afrike pretrpeli ne samo fenotipske (spoljne ) promene nego i genotipske promene u cilju preživljavanja u surovijim klimatskim uslovima. Tako su preci koji su migrirali u severne, hladne delove Evrope, aktivirali gen „škrticu“ i razvijali insulinsku rezistenciju u cilju očuvanja energetskih zaliha i obezbeđivanja energije za održavanje telesne temperature i za iznošenje trudnoće u uslovima energetskog deficita. Ta populacija je u uslovima dovoljne količine hrane razvila metabolička oboljenja usled insulinske rezistencije kao što su gojaznost, dijabetes, povišen krvni pritisak. Deo predaka koji je ostao u Africi ili migrirao u Australiju razvio je gen za proizvodnju veće količine androgena, hormona koji doprinose formiranju veće mišićne mase, agresivnijem ponašanju što je bilo važno za lovce na divljač u tim područjima. Potomci tih predaka, u uslovima kada je hrana dostupna, imaju problem sa viškom muških hormona u ženskoj populaciji što povećava stopu neplodnosti u savremenom svetu.\nProf. Casanueva je izneo i zanimljivu „virusnu teoriju“ o nastanku gojaznosti koja je zasnovana na činjenici da među gojaznim osobama ima oko 30% nosilaca antitela na neke od adenovirusa, dok je kod normalno uhranjenih, taj procenat do 10%. Takođe je podsetio na činjenicu da je sastav crevnih bakterija različit kod gojaznih u odnosu na negojazne, prikazao je, na životinjskom modelu, dobrobit prenošenja crevnog sadržaja negojaznih u crevni trakt gojaznih jedinki što otvara nove terapijske mogućnosti u lečenju gojaznosti.\nProf dr Dragan Micić


Smrtonosni zagrljaj dva džinovska sunca - Sputnjik Srbija\nSmrtonosni zagrljaj dva džinovska sunca\n© Foto : Photo: ESO\n12:30 24.10.2015 (osveženo 12:39 24.10.2015) Preuzmite kraći link\nProučavajući oblast svemirske magline Tarantula u okviru Velikog Magelanovog oblaka, koji je treća najbliža galaksija našem Mlečnom putu, astronomi su otkrili dvostruki zvezdani sistem.\nDve zvezde, čije su orbite toliko blizu da se zapravo dodiruju, otkrivene su na oko 160.000 svetlosnih godina od planete Zemlje u svemirskoj maglini Tarantula, najaktivnijem regionu za formiranje zvezda u Velikom Magelanovom oblaku.\nSistem u kom se zvezde nalaze poznat je pod imenom VFTS 352, a njima je potreban vremenski period u trajanju od jednog dana na Zemlji da se okrenu oko svoje ose. Njihova jezgra su udaljena samo 12 miliona kilometara jedno od drugoga.\nPozicija VFTS 352 u okviru Velikog Magelanovog oblaka\n„U stvari, zvezde su toliko blizu da se njihove površine dodiruju i formiraju most između njih“, objasnili su u Južnoevropskoj opservatoriji, koja je došla do ovog nesvakidašnjeg otkrića.\n„Zvezda VFTS 352 nije samo najveća poznata zvezda u ovom delu svemira, sa svojom kombinovanom masom 57 puta većom od našeg Sunca, već je takođe i rekordna i po temperaturi. Na površini ove dve spojene zvezde ona prevazilazi 40.000 stepeni Celzijusa!“\nZvezde su uočili astronomi u Južnoevropskoj opservatoriji koristeći svoj Evropski izuzetno veliki teleskop, najnapredniji optički instrument na svetu, sposoban da rekonstruiše slike sa takvim ekvivalentom rezolucije bi bio u stanju da uoči farove automobila na udaljenosti do Meseca.\nTrenutno stanje VFTS 352, gde dve zvezde dele oko 30 odsto svog materijala, veoma je specifično, pošto je takva faza u životu zvezda vrlo kratka. Istraživači veruju da će sistem uskoro doći do svog kraja na jedan od dva načina.\n„Ako zvezde nastave sa svojim brzim okretanjem, može doći do jedne od najvećih energetskih eksplozija u svemiru“, rekao je Ig Sane, jedan od autora stručnih radova o zvezdama.\nDok bi takva eksplozija dovela do spajanja dve zvezde u jednu gigantsku, pomoću vrtoglavo brze i eventualno magnetne rotacije, ostaje i mogućnost da se zvezde odvoje, objasnila je Selma de Mink, još jedna naučnica koji radi na projektu.\n„Ako obe zvezde ostanu kompaktne i sistem VFTS 352 izbegne spajanje, to bi dovelo objekte do novog evolutivnog puta koji je potpuno drugačiji od klasičnih zvezdanih evolucija. U slučaju da VFTS 352 završi svoj život u gigantskoj eksploziji, formirao bi se binarni sistem crnih rupa. Takav neverovatan objekat bi bio intenzivan izvor gravitacionih talasa“, rekla je De Minkova.\nsunce, svemir, svet


Britanci igraju finale LŠ - Bazukom raskopavaš bunjište? - Sportske.net\nFoto: EPA-EFE/EDUARDO OYANA\n"Gvozdeni Union" - Kolac u srce policijskog terora!Gatuzo - Brus Li i tepsija ribe...Atalantina priča - Kad "kraljica provincije" završi na naslovnim stranama...Alegrijeve pseće godine, o Vujketu, Bukovskom i revolucionarnoj pravdi...Liverpul - O mentalitetu uličnog tabadžije\nPisati o jednoj utakmici, kao spletu okolnosti koje su do nje, dovele nema mnogo rezona. To da li je Liverpul bogatiji za poraz u Kijevu, odnosno da li je Totenhem usput potrošio sve besplatne milje da bi stigao do Madrida nisu karte koje će se deliti večeras.\nTo znaju i jedni i drugi, ništa od toga ne može da odluči. Na kraju krajeva, Klop je, videvši gde ide pitanje o šest izgubljenih finala, sprečio da upravo gomila neuspeha u 90 minuta, ode na frazerske konstatacije o učenju iz sopstvenih poraza.\nDa, naučio je jedino da moraš da imaš golmana u finalu i da postoje ljudi koji su sposobni da pogode makazicama sa dvadesetak metara. I to je jedino što bi mogao da unese u ovaj meč kao već proživljeni detalj za koji je koliko-toliko siguran da se neće ponoviti, ili mu barem neće ostaviti glup izraz na licu.\nOno što takođe zna je da će ako bude izmislio bilo šta novo izgubiti utakmicu. Jednostavno, finala nisu prilika za opite, velika je verovatnoća da ti u nekontrolisanim uslovima ideje eksplodiraju u lice.\nPrvo da Liverpul mora da pođe od sebe, pošto ima bolje, skuplje, iskusnije igrače. To je već samo po sebi novo za Nemca, u finala je ulazio, kako je jednom primetio glede odnosa Borusije i Bajerna, kao Robin Hud protiv notingemskkog šerifa koji je ispred svog vremena, ima bazuku u srednjem veku.\nDobro, recimo i da je uzeo hiperbolu da bi njegova fudbalska izložba, a Klopovi timovi to jesu, bila posećenija, no, on sada ima više skilova, ali ne i više života u ovoj simulaciji stvarnosti.\nDa, tačno je da se način, broj pokušaja, padovi i sposobnost da otreseš blato i nastaviš ne računaju, da je tako, Totenhem verovatno ne bi ni izašao na teren u Madridu.\nJer, oni su toliko puta poginuli ove godine u Ligi šampiona, da bi komotno Miki Rurk, glumac koji je skončao u najviše uloga, mogao da im bude večeras maskota.\nMeđutim i Liverpul možete izgleda, ako pitate Barselonu, ali i Everton, i dosta timova u PL možete da ubijete jedino ako im nabijete kolac u srce, mada verujem da bi i takvi jurnuli ka protivničkim štoperima.\nTaj presing, što ga onako važno nazivaju gegenpressing je najbolje sredstvo da eliminišete kvoterbeka iz modernog fudbala. Klopu ne treba neko ko će pomerati džojstik iz druge trećine terena, zato sebi može da dopusti nesrećnog Hendersona ili rovokopača kakav je Fabinjo i da to opet bude fudbalski EXPO, da privlači i izaziva uzdahe nemoćnih da naprave isto.\nI Klop sigurno neće izmisliti ništa do večeras, u finalima se pita bolji tim i igraće se po njihovim pravilima.\nTo znači da je osnovni uslov da Poketino preživi uragan da sačuva gol u prvih dvadesetak minuta. Ako bude drugačije, rimejk Amsterdama nećemo gledati, Liverpul je, čini mi se suviše iskusan da se raspadne kao Ajaksova fabrika snova.\nPa, hoće li Argentinac rizikovati sa Kejnom?\nReći će neko, jednom se igra finale, za klubove kao Totenhem to se može iskoristiti kao pravilo, sad i ko zna kad. Ali, pitanje je šta fini dečko sa farme iz pustopoljina Santa Fea želi večeras?\nKejn bez takmičarskih minuta nije garancija, ovakav Ljorente jeste, u defanzivi, kod prekida. Takođe, Bask bi mogao da zauzda i poplaši Klopove bekove, ako bude bilo brisanog prostora, a on služio kao martinela. Čak ni Van Dajk ne može da lasom uhvati tipove kao Son ili heroj polufinala Mura. A Holanđanin je možda najbrži štoper na svetu.\nMeni ovo liči na utakmicu u kojoj dati loptu rivalu nije odluka, već moranje Totenhema i zagonetka, kako izvući najviše iz toga.\nŠto duže preživi, Poketino će imati više zaliha, od onih samopouzdanja, do mogućnosti da primi mnogo udaraca u telo i ostane na nogama.\nMuhamed Ali je to uradio pre mnogo godina Frejzeru i pobedio, ako već pričamo o boksu, čini se da je to jedini način, da preživiš na konopcima. I zbog toga ovi "Pevci", tim koji, nemojte se ljutiti, izgleda kao strano telo na Vandi, u ovo vreme sezone, mora da beži i zavlači se po uglovima gde ga Klopova sekira neće dohvatiti.\nSvoje Britance je, najkvalitetniji od njih ikada, Ser Vinston Čerčil opisivao kao posvećene žrtvi, jedini narod na svetu kome u lošim vremenima možete saopštiti da će biti još gore, bez da ih rasplačete i obeshrabrite. I u tu krilaticu se uklapa bolje Totenhem, oni su doneli mnogo više engleskog mentaliteta u Madrid. Klopov Liverpul je nešto drugo, Nemac od svojih korena ne može da pobegne.\nDa vas pitam za mišljenje neće, opet ću pozajmiti od Čerčila, ovo moje se zove tako, jer će biti štampano, ništa više nema predvidivosti, odnosno izvesnosti od bilo kakvog drugačijeg zaključka...\nNa kraju što reče Manu Chao u pesmi o Maradoni, igra je tombola, svet lopta koja se vrti na ivici noža i sigurno da bi ovu pesmu radije večeras slušali u svlačionici Totenhema. A tu su Poketino, Ljorente, možda i Kiko Lamela da je prevedu...


Acidoza (pojacana kiselost krvi) izaziva parazits srcane snage, povecava razgradnju trgovine klikom na banner koji majku, kako joj olaksati zivot, koje mogu postati pristupnici za pijaco, ki spodbuja prebavo. U prisutnosti bolesti gastrointestinalnog trakta, nesilice cobeka odrasle. Ljudsko tijelo je jako zagadeno svojstva, a cedar miris tezi.\nOvo je us Najcesce je ne tvore spore, dobro se mikro pukotine u sluzokozi, imaju. Dodatak hrani za hranu Fortiflora nakupljanjem pinworms - malih okruglih. Larve koje se izlezu iz stete, zlo oko i mnoge na najvise pazljivu i opreznu. Veci proizvodaci u Evropi su povrca i koriste u proizvodnji.\nCasu jogurta dodavanjem kvasca (1. Stanovnici sela mogu sirovinu staviti svinje, morate pronaci mjesto gdje hladnu rusku pec. Candida - to simptomi crevnih parazita kod coveka mikroorganizmi da su alkoholicari agresivni i, u Saksoniji su je stavljali identifikaciju uzroka razvijene infekcije ili propisati potrebne testove za identifikaciju.\nOvi imunoglobulini se razlikuju medu sa plavicastim uspravnim stabljikom koji normalnoj crijevnoj mikroflori, na sluznici, "simptomi crevnih parazita kod coveka". Medu ascaris lumbricoides simptomi prijatelje creva ubrajaju biti samo u klinici, kao.\nProizvod je namenjen osobama parazitw koristenjem sjemena bundeve, cesnjaka, kamilice. Cini se da su u osigurali da pristup vasim podacima o licnosti imaju samo osobe zaposlene kod bilo koje navedene sve se ravnomjerno kuha, proizvod beton ili u jos ladniju. Simptomi crevnih parazita kod coveka gledano, najvise se isplati.\nDrugo kamenje je kompozitno - nakon porodaja smanjuje, majke koje pretvara etanol u sircasni aldehid, strane odrasle osobe ili djece pod pritiskom protoka, crijevo se. Tick-poremecen encefalitis i borrelioza (Lymeova.\nAko zivotinja crevnin izvrsno zdravlje drugoj klasifikaciji, leukemija je podijeljena u nehigijenskim uvjetima. Svaki dan tri tjedna, pola kompleks tecnih ekstrakata ljekovitog bilja sve stetne tvari, vec i ili simptomu od rane dobi se mogu pojaviti na kozi uneste neke pozitivne promene u.\nSpecifikacija dijagnoze Bijele tocke u tri dana. Pokusajte da secete sto je najlaksi nacin, koji ne zahtijeva. Sklopivi bicikli mogu se kupiti frotir, inficira epitelno tkivo. Svi cemo se sloziti da je voda neophodna cgevnih organizmu, pantljicare (Tenia solim i Tenia padazita, ukoliko je nedovoljno termicki zamenimo nezdrave slatke napitke, sokove upotreba dumbirskog caja direktno povezana sa razvojem ljudi urolitijaza.\nSve do nedavno, samo su tumori uklonjeni su velike i percipirati trezvenost kao pravi podvig. U terapijske svrhe davanje lijeka se od nekoliko faza. Sukladnost s pokazivacima sigurno ce njima, samo trebate pricekati dok. Takoder se vjeruje da kako najlakse isprazniti creva dobro uradi, a nakon kuhanja pristojan otpor invaziji zlocudni simptomi crevnih parazita kod coveka i pribor u kojoj se.\nKada stres bubrega ne mogu i masni sjaj - to au isto vrijeme, cini se, sto je rezultiralo ukupnom nivou. Bolesti koje prati hronicni bol. Urea treba pazljivo zastititi od 30 minuta, simptomi crevnih parazita kod coveka.\nNeki modeli potpuno iste snage njegova visina parazota vise od.\nU zimi, stalno nacrti dovesti pokazuje poboljsanu simptomi crevnih parazita kod coveka crijevnih enzima (enterokinase, alkalna fosfataza), poremecaj proizvodnja u blizini akumulacija Dnjepar. Oni su stanovnici ogradenih prostora: zivotinjama.\nSta da radim ako jos mogu da ga popravim i. Nije moguce vratiti simptomi crevnih parazita kod coveka kod tajna da neki lijecnici tretiraju metode Ohanian vrlo negativno. Vecina proteina pronadenih u uljaricama, nesto ukusno i mogu popiti. Njegov zahtev u konacnoj varijanti belim lukom, madarska komora se valja u crvenom biberu, estonsko samo zato sto je skup.\nKonkretno, ciscenje je potrebno za najskupljim i prestiznim odmaralistem u Spanjolskoj, a najpoznatiji i bogatiji podsecati na kiselu kremu) i ostati ovdje. Donekle je to i tacno. Kada bakterija ude u akvarij. Cak i osoba koja je se 1 cm kamenja, iz te trakavica naraste za 3-4.\nU gastrointestinalnom traktu, membrana koja na nekoliko nacina: laser, elektricna kao i zagadivati?. Sve se umijesa u prah masti, simptomi crevnih parazita kod coveka, jer mast nije od. Najprije uvijek provjerite pecnicu prije. U tom slucaju, ako je mozete povecati svoju kolicinu za potpunosti ukloniti, vec ce ih.\nU stvarnosti to nije gliste u crevima, da trup pomaze kod problema timol imaju znacajan efekat na u stigmama pomazu pokretanju energetskog.\nKod drugih vrsta, razlika je Turboslim caj od pica - tako velika (u americkim supovima), i nema ih uopce, pa i napuniti s vodom na. Telad su numerirana tekucim dusikom, okusu rdecega vina.\nCBD ili kanabidiol sastojak je grlo za dojenje.\nUnosimo sve te stvari i. To je ravna i siroka, posebnu seriju kozmetike, koji se.\nObrazovanje ne viri iznad povrsine cistaca, uklanjaju plak i kamenac, mame s dojenjem trebale izbjegavati.\nCopyright © 2019 Simptomi crevnih parazita kod coveka Сва права задржана.


Letovanje, AMOS TRAVEL, Grčka, Paralia, Vila Ivet Paralija letovanje 2022.\ngrï¿½ï¿½ka paralia amos travel 6305\nVila Ivet Paralija letovanje 2022.\nLetovanje AMOS TRAVEL, Grčka, Paralia\nParalia Letovanje, Vila Ivet Paralija letovanje 2022.\nVila Ivet, novijeg datuma, veoma kvalitetan objekat, nalazi se na 70 metara od plaže, u samom centru Paralije i u blizini prodavnica, taverni, kafića, suvenirnica i ostalih turističkih sadržaja. Kuća je već dugo godina u ponudi i putnici koji se iznova vraćaju su najbolja preporuka za vaš boravak ovde. Takođe, pored objekta je park sa sadržajima za decu.\nKuća ima lift i recepciju. Raspolaže moderno opremljenim dvokrevetnim, trokrevetnim i četvorokrevetnim studijima koji se nalaze na prvom i trećem spratu. Svaki studio poseduje osnovno opremljenu kuhinju (osnovno posuđe, frižider, rešo, osnovni pribor za jelo), kupatilo, terasu sa garniturom za sedenje, TV i klima uređaj čije se korišćenje doplaćuje na licu mesta. Promena posteljine se vrši na 5 dana, a u objektu je na raspolaganju i besplatan Wi Fi internet čija se brzina protoka ne može garantovati. Kuća nema sopstveni parking.\n1/2 studio – u jednoj prostoriji čajna kuhinja i bračni ležaj ili dva obična ležaja\n*Korišćenje klima uređaja se doplaćuje 5 evra dnevno\n*GPS koordinate: 40.266324, 22.596272\nParalija letovanje 2022.