Odbranimo šume Fruške gore, 4.deo: Mudra starina i starešina šume ili starkelja koji nam troši kiseonik - Prijatelji šume\nNaslovna / Razno / Odbranimo šume Fruške gore, 4.deo: Mudra starina i starešina šume ili starkelja koji nam troši kiseonik\nTekst iniciran izjavom jednog od zvaničnika, koji je na panel diskusiji vezanoj za seču šume na Fruškoj gori u svetlu klimatskih promena u martu 2020 godine naglasio da: „stara stabla troše kiseonik, zbog čega ih treba obnoviti“ (čitaj poseći) video zapis o tome možete pogledati OVDE, iz čega je proistekla sledeća dilema: da li su stara stabla trošenje prostora za komercijalni uzgoj ili nasušna potreba za opstanak šume, prirodnih vrednosti i očuvanje biodiverziteta?\nNa pitanje zašto su nam važni preci, odgovor je višeznačan. Ali da bismo izbegli popularizaciju, pomenućemo na početku krdo mladih slonova u Rwandi koji su se posle transporta sa ratišta (1990-1994), zbog emocionalnih i hormonalnih poremećaja u rezervatu u koji su transportovani ponašali kao delikventi i ubijali bele nosoroge, sve dok nisu doveli starije jedinke od kojih su mogli učiti i koji su uticali na njihovo ponašanje povezujući ih sa zaboravljenim znanjima prethodnih generacija (link o tome možete pogledati OVDE)….\nE sad, na pojmove poput poverenja u mudrost vezanu za iskustvo, zahvalnost za blagoslove i iskrenu brigu jednih za druge smo u međuvremenu takođe zaboravili. Mrtvih predaka se sećamo najdalje do drugog kolena – zašto čeprkati po prošlosti kada je život dovoljno težak, dok su živi preci postali doprinos kućnom budžetu u najboljem slučaju. Da li je baš tako? Poštovanje se gospodo, kao što možemo videti na primeru delikventnih slonova iz Ruande, uči od starijih.\nNa pitanje zašto nam je važna priroda, odgovora je mnogo, ali je čovek pored virusa, ipak jedino živo biće na planeti koje razara stanište u kojem živi. Poput krda mladih slonova delikvenata i mi smo pod dejstvom veštačkih hormona koje konzumiramo putem životinjske hrane iz masovne proizvodnje, medija i trke za privilegijama postali agresivni i nestabilni, interesuju nas jedino instant zadovoljstva, zaboravili smo na znanje koje se poput dobro poznatih slonovskih ruta odnosi na povezanost sa prirodom i zahvalnost majci zemlji koja nam je oduvek pružala mnogo, iako smo u međuvremenu, dok dobijamo mnogo više od onoga što nam je zaista potrebno, na tu povezanost (na prethodnom linku je lep primer), zahvalnost i poštovanje, jednostavno zaboravili.\nŠto se nas tiče, priroda je tu da služi čoveku za zadovoljenje njegovih potreba i bez njega ne može da opstane (taj stav je nadavno iznela zvanična predstavnica Ministarstva zaštite životne sredine na panel diskusiji vezanoj za seču šume na Fruškoj gori). Tolika kratkovidost može se objasniti situacijom u kojoj nedovoljno osvešćeni pojedinac opravdava uzimanje resursa iz prirode onako kako je to čovečanstvo radilo decenijama unazad, nemajući adekvatnu svest o tome da su se uslovi drastično promenili u međuvremenu, da se svetsko stanovništvo utrostručilo od polovine prethodnog veka, a sa njim i trošenje tih resursa, da je navedenih resursa sve manje i da se ne obnavljaju toliko brzo koliko ih čovečanstvo devastira.\nE sad nešto o kulturi prethodnih generacija na koju smo takođe zaboravili u prethodnih nekoliko decenija, ne samo svojom krivicom doduše…\nNarodi sa ovih prostora oduvek su imali visoko razvijenu kulturu poštovanja drveća. Sloveni, Gali, Kelti, Normani, Rimljani i Grci (koji su naseljavali ove prostore ili se sa stanovnicima Balkana vekovima mešali i čiji smo najverovatnije potomci) su veoma cenili šume i stabla. Verovali su da drveće ima čarobne moći, a posebno su poštovali hrast. Staroslovenski narodi, kao i grčki, rimski i skandinavski narodi, povezivali su stablo hrasta s najvišim božanstvom. Kod Grka on je Zevsovo drvo, kod Rimljana Jupiterovo, kod Germana Donarovo, kod Skandinavaca Torovo, a kod Slovena Perunovo, jer privlači grom, kišu i simbolizuje uzvišenost. Hrast je u starim indoevropskim religijama poznat kao drvo boga gromovnika. Za mnoge narode, drvo je stan božanstva, ima dušu ili je neka duša u njemu nastanjena.\nDrvo sa svojim večitim obnavljajućim zelenilom kao osa sveta predstavlja život. Njegov vrh je prostor neba, a koren drveta – donji svet. Smatra se da nas koren stabla vezuje za pretke, a grane i zelenilo koje se obnavlja pripadaju božanskom, višim svetovima i budućim generacijama. Stablo drveta predstavlja materijalizovani svet u kojem živimo, a koji je neraskidivo povezan sa gornjim i donjim svetom i predstavlja našu vezu sa precima i zemljom hraniteljicom, ali i sa nebesima.\nKonstantin Porfirogenit je sredinom X veka pisao o slovenskom poštovanju hrasta. I mnogo kasnije, hrastovi su sačuvali obeležje svetinje među Slovenima: pod njima su obavljani razni paganski, ali i hrišćanski obredi, pa se može smatrati i pretečom hrama. Veselin Čajkanović u knjizi “Mit i religija u Srba”, Srpska književna zadruga, Beograd, 1973. piše da je hrast simbol je otpornosti i čvrstoće. Kod Slovena postoji verovanje da se na hrast može preneti bolest: Ukrajnici, Poljaci, Česi, Moravci na hrastu ostavljaju odeću bolesnika dok Bugari, Srbi, Makedonci i Hrvati na hrastove grane vezuju trake i konce iz odeće. Voda kojom su kupani bolesnici se prosipala oko hrasta, u probušenu rupu se stavljala odsečena kosa ili nokti bolesnika. Stari običaj da se pod hrastom održavaju zborovi je u vezi sa verskim uvaženjem toga drveta.\n„Narod je smatrao svetim drveće koje se izdvajalo svojim izgledom, veličinom ili položajem, usamljena velika stabla nepravilnog oblika i zastrašujućeg izgleda. Smatralo se da je takvo stablo dom neke duše (najčešće božanskog porekla) i da u njegovoj blizini borave vile i druga natprirodna bića. Bilo je zabranjeno ložiti suve grane ili opalo lišće, ljuštiti koru sa stabla ili na bilo koji drugi način oštetiti stablo jer to, po verovanju, donosi nesreću, ne samo onome ko to čini, nego i svima oko njega. Pogotovu se ne sme odseći i uništiti, već mora samo od sebe da izumre kao čovek. Ko povredi ili uništi sveto drvo, po tim verovanjima ne može izbeći božju kaznu„.\nU toku turske vladavine, Srbi su se zarad molitve, u nedostatku crkava, okupljali ispod osvećenih hrastova – zapisa (kultna mesta sa svetim drvetom kod kojeg se obavljaju molitve). Taj hrast, na kome je „zapisan“ (izrezan ili isklesan) krst, koji je zamenio idola, imalo je skoro svako naselje, a pojedine porodice su imale svoje Zapise na imanjima, što je bila privilegija poštenih i uzornih domaćina (zvali su se i zavetni hrastovi). Nekada je glavni zapis bio u centru sela, ostali u polju i njima se pevalo da bi pšenica rodila, grožđe sazrelo i iz njega vino poteklo.\nSad malo činjenice (deo teksta o starim stablima preuzet sa stranice Prijatelji šume i grupe Odbranimo šume Fruške gore):\nZašto su nam sa biološkog i ekološkog aspekta važna stara stabla\nStara stabla su primarna skladišta ugljenika, obezbeđuju stanište za gnezda i jazbine brojnim pticama, glodarima i sisarima, obezbeđuju veliku količinu nektara i semena i imaju estetsku vrednost. Njihov značaj i vrednost raste sa godinama starosti. Činjenice:\nZrela i stoletna stabla imaju 2 do 15 puta veće cvetanje nego stabla srednjeg doba na istoj površini, a 3.5 puta više plodova od istih;\nObilje cveća i plodova utiče na dalji lanac ishrane i nepotrebno je isticati koliko je bogatiji i raznovrsniji živi svet pod krošnjama starih stabala;\nBroj gnezda i jazbina značajno raste sa starošću stabala;\nŠume su važne jer „zarobljavaju“ vodu iz atmosfere tako što uvećavaju padavine i kondenzaciju magle, što je šuma starija, to su efekti veći. Postoje studije koje dokazuju da je seča na nekim mikrolokacijama dovela do smanjenja padavina u regionu koji ih okružuje;\nZnačaj za vodotokove: bilo bi suvišno pominjati značaj šuma u regulisanju bujičnih procesa i prirodnom dreniranju tla;\nkroz sva godišnja doba šume sa starim stablima su bogatije životom (prim.prev. onima kojima novac nije na prvom mestu kada se radi o asocijacijama vezanim za šumu).\nVrednost stabla (večita dilema) – da li više vredi odsečeno ili živo drvo\nPod jednim starim stablom bresta kog svi u komšiluku zovu „Dinosaurus“, 1776. zaklonio se Džordž Vašington dok je posmatrao bitku na Vašingtonskim visovima. To stablo živi u Njujorku, na uglu St. Nicolas avenije i 163. ulice i ima svoju ličnu kartu – baš kao i sva stabla u Njujorku. Njegov JMBG je 2120654, star je 300 godina, visok 33 metra, prečnika 1.5 m. Pedantni Njujorčani su popisali stabla u gradu i omogućili interaktivnu mapu gde se mogu dobiti detaljni podaci o svakom od stabala – jednostavnim klikom na kružić koji predstavlja stablo. Link na stablo je https://tree-map.nycgovparks.org/#treeinfo-2120654 , a mapu možete pretraživati na https://tree-map.nycgovparks.org/\nDok je američka deviza „novac okreće svet“, za njih živo drvo donosi novac. Oni za svako stablo u bazi po preciznim naučnim metodama imaju podatak o vrednosti u ekološkom smislu, tako da naš starkelja prihoduje poprilično:\n– Godišnje „primi“ olujnih padavina 8,638 galona što vredi $85.52\n– Godišnje uštedi energije 2,920 kWh što vredi $368.66\n– Godišnje absorbuje 9 funti zagađivača što vredi $46.44\n– Godišnje „veže“ ugljenika 18,636 funti što vredi $62.24\nDakle, taj starkelja time što jednostavno postoji zaradi Njujorčanima 625.11 dolara godišnje.\n694,249 stabala Njujorka privređuju i zarađuju godišnje 110 miliona dolara!!!\nKrajnje je vreme da promenimo pogled na svet oko nas, a naročito na ulogu drveća i šuma.\nSvako drvo nama puno više vredi živo nego posečeno i to nije izmišljotina, već naučno utvrđena činjenica. Živo drvo vredi, a donosi i novac – onima koji znaju da mere.\nU staroj Evropi je ostalo veoma malo prašuma i tzv. „nedirnutih šuma“ sa stoletnim stablima. Prosečan žitelj Evrope nema priliku da vidi kako izgleda stoletna šuma, tako da i ne postoji neki bliski odnos prema problemu. Kako Evropska Unija jede šume po svetu i koliko bi se šuma spasilo kad bi Evropljani jednom nedeljno preskočili meso u svojim obrocima i još ponešto na tu temu na http://d2ouvy59p0dg6k.cloudfront.net/…/wwf_epo_eu_soy_repor… Kome se ne čita: 5 miliona hektara šume (godišnji gubitak šume u Rusiji) bi bilo manje posečeno kada bi Evropljani jednom nedeljno preskočili meso za ručak…\nDetaljniji izveštaj Evropske komisije na tu temu\nKod nas su brojni spomenici prirode stoletna stabla (Karađorđev dud, Lukića hrast ili legendarni Takovski grm pod kojim je knez Miloš proglasio početak II srpskog ustanka rečima „eto mene, eto vas – rat turcima“, koji se osušio 1992 godine – što su mnogi zbog događaja u vezi sa hrastom, protumačili kao znak nadolazećih teških vremena). Gubitak tih stabala nije samo naš ili evropski nego i svetski problem, jer su ta stabla deo kulturne i prirodne baštine čovečanstva.\nZaštićeno prirodno dobro „Lukića hrast – Lukića zapis“ u selu Raniloviću kod Aranđelovca predstavlja primerak sladuna koji ima izdanačko poreklo, ali najverovatnije spada u drugu ili treću generaciju. Oko stabla se svake godine na Spasovdan obavlja litija (1). Obzirom na veliku starost i tendenciju opadanja vitalnosti stabla, neophodno je sprovesti sanacione mere, međutim zbog priče meštana u selu Ranilović da je to sveto drvo i da se sa stabla ne smeju otkidati nikakvi delovi grana ni plodova, stvorila se otežavajuća okolnost za sprovođenje sanacionih mera zaštite (2).\nTomić, Zagorka (1992). Šumske fitocenoze Srbije. Beograd: Šumarski fakultet.\nKanic, Feliks (1985). Srbija Zemlja i stanovništvo. Beograd: druga knjiga.\nTakva verovanja su prenošena milenijumima pre ovih nekoliko decenija u kojima je brz tehnološki napredak i industrijski razvoj modernog čoveka ubedio da je baš on pametniji, sposobniji i veštiji od svih koji su postojali pre njega i da kao takav, ima pravo da zaboravi mukotrpno sticana znanja predaka o povezanosti duha sa prirodom i čoveka sa dešavanjima oko njega…\nZašto se stara stabla i dalje seku\nZa šumarska preduzeća u koje slobodno možemo ubrojati sve naše upravljače zaštićenih šumskih područja stara stabla su samo „trošenje prostora“ koji bi mogao da donese prihod. Zdrav razum kaže da su stara stabla sve samo ne trošenje, jer za njihovo održavanje i negu gotovo da i nema troškova. Običan čovek mora da shvati da kad su u pitanju zaštićena područja interes šumarske struke se kosi sa interesima zbog kojih je to područje stavljeno pod zaštitu. Šumarstvu se ne može poreći da je kompleksna nauka, da se studiozno bavi problemima vezanim za negu i rast šume, u ljudi u toj struci su veliki ljubitelji prirode i puno borave u njoj, ali krajnji cilj je uvek prihod od prodaje stabala, dakle novac i seča.\nDa bi se sve to „upakovalo“ u nešto što „pije vodu“ izmišljen je koncept „održivog upravljanja šumama“ koji je u prevodu „seci koliko god možeš, a da time ne srušiš šumski ekosistem“, koji podrazumeva da se na osnovu kalkulacije 10-godišnjeg zapreminskog prinosa stabala pravi 10-godišnji plan i onda se svake godine seče 1/10 iskalkulisanog obima u m3. To je suština, a u 50 nijansi sive spadaju detalji poput vrsta seče, angažovanih podizvođača, ljudstva i opreme tih podizvođača i detalja poput količine štete koju će pri tome napraviti jer su oni tu da poseku šumu i da za to dobiju novac…\nZbog svega navedenog, ne treba da čudi izjava zvaničnog lica da je staro drvo manje korisno za čoveka jer ne proizvodi kiseonik kao što to radi mlado stablo i da ga zbog toga treba zameniti (obnoviti, čitaj: poseći), iako radi kompletnosti informacija treba pomenuti da pri tom predstavnike šumarske struke naziva „de lux biolozima“. Uzimajući u obzir da se isto dešava i sa šumom u vlasništvu crkve na teritoriji Nacionalnog parka, ne može se sumnjati da su metode seče „stare šume“ radi obnove nepromenjive, kao da su na glinenim Mojsijevim tablicama zapisane.\nModel finansiranja: posle nas potop\nPrihodi u zaštićenim šumskim područjima ne smeju biti bazirani na seči šume, jer je to u suprotnosti sa glavnim ciljevima zbog kojih je to područje stavljeno pod zaštitu. Nema nijednog opravdanja osim ekonomskog za komercijalnu seču stabala u okviru nacionalnih parkova i drugih zaštićenih područja, bez obzira na razne šumarske bajke o sastojinama, konverziji itd. Nacionalni parkovi moraju naći druge izvore finansiranja koji će nadomestiti gubitak vezan za komercijalnu seču (razlika između troškova i prihoda proizvodnje, tj. seče šume) koliko im godišnje nedostaje za finansiranje preduzeća i trebalo bi da potpuno isključe seču u II zoni zaštite. Postoje naučni radovi kao npr. od Dr. Milene Lakićević gde je kao alternativa trenutnom modelu upravljanja kao najbolja opcija odabran model koji IUCN preporučuje i koji se ogleda u sledećem:\nAktivnosti koje podrazumevaju najmanji pritisak na resurse i odgovaraju statusu prostora;\nRazvoj bio-baštenske proizvodnje, proizvodnje voća i povrća, kao i proizvodnje semena, sadnog materijala i lekovitog bilja;\nPovećanje površina pod zasadima medonosnog drveća i žbunja;\nPošumljavanje vrstama koje imaju meliorativni i ekonomski značaj.\nMi bismo dodali još: razvoj eko turizma i veća saradnja sa biolozima, ekolozima, obrazovnim institucijama, strukovnim udruženjima i zainteresovanim građanima, makar samo radi razmene ideja jer 100 glava je uvek bilo pametnije nego nekoliko – možda osmislimo i bolje i dugotrajnije metode zarađivanja za nacionalni park i državu u globalu, a da pri tom uspemo da zadržimo i ulepšamo naše šume i da ih sačuvamo za nas same i generacije koje dolaze, tako će svi biti na dobitku…\nElem, situacija u kojoj se za opravdavanje komercijalne proizvodnje drveta u okviru nacionalnih parkova i zaštićenih područja izvlači iz zakona termin „održivo gazdovanje“ iako biljne i životinjske vrste u međuvremenu nestaju zbog devastacije prirodnih staništa, a na pitanje o efektima metoda obnove šume putem seče, dobija se odgovor da će biti vidljivi nakon 150 godina, može se opravdati jedino nedovoljnom obaveštenošću o aktuelnostima vezanim za klimatske promene, gde su upravljači ostali zarobljeni u tradicionalnom konzumerističkom pogledu na stvari, dok se svet oko njih u međuvremenu drastično promenio. To što su zaboravili i zapise predaka u tom kontekstu možda i nije najvažnije, ali je takođe nepobitna činjenica.\nU šumama koje se seku povećava se „mortalitet“ stabala koja se ostave jer postaju ranjiva na bolesti, vetrove, oluje, oštećuju se prilikom seče, često se ostavljaju gomile sitnog granja kraj stabala koje onda postaju idealna osnova za pokretanje prirodnih požara, narušava se kvalitet i struktura zemljišta… Postoje čak i studije po kojima veća stabla koja se ostavljaju na mestima oplodne seče postaju česta meta gromova i u roku od 2-5 godina 15%-37% njih strada. Takođe je upitan kvalitet mladih stabala koja nastaju kao rezultat oplodne seče jer su ona često deformisana i potisnuta i teško da će se neka od njih razviti u stoletna stabla koja pružaju stanište brojnim životinjama.\nPing-pong prebacivanje odgovornosti\nU gužvi oko seče, planova, programa, osnova gazdovanja i ostalih nerazumljivih dokumenata, zaboravlja se činjenica da je 15 godina unazad Fruška gora bila „ping-pong“ loptica u smislu prebacivanja osnivačkih prava na nivou pokrajine i republike i da je i od strane vlasti i od strane korisnika tretirana kao javno dobro u najgorem smislu te reči, a to je: uzmi sve što možeš, a nemoj ništa da daš…\nKada se menja vlast ili osnivač menjaju se i planovi: famozni Master plan koji je Vlada AP Vojvodina usvojila 2011. posle duge javne rasprave više nigde se ne može preuzeti.. U njemu se po prvi put pominje tunel kroz Frušku goru koji bi trebalo da smanji ili u potpunosti zaustavi protok saobraćaja preko teritorije nacionalnog parka (sa preko 10-12.000 vozila dnevno). Po završetku izgradnje trebalo bi zabraniti saobraćaj teškim vozilima preko Iriškog venca i Partizanskog puta, a poput npr. Učke na Istri naplaćivati prolaz kroz tunel i tako zauvek rešiti izvore finansiranja i smanjiti seču, naravno nakon inicijative za izmenu šumskih osnova i planova upravljanja koji određenu seču neumitno zahtevaju od upravljača.\nAli lepe želje su jedno, a realnost nešto sasvim drugo…\nPostavlja se večito pitanje ingerencija, između: dva republička ministarstva (Ministarstvo zaštite životne sredine i Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva), dva pokrajinska sekretarijata, dve inspekcijske službe vezane za republička ministarstva i pokrajinske sekretarijate, kao i republičke Direkcije za puteve (u čijoj su nadležnosti su putevi koji prelaze preko teritorije nacionalnog parka), a osim toga, tu su i Vojvodina šume i Srbija šume. Splet njihovih nadležnosti bi bio kompleksan poduhvat za razumeti i objasniti, čak i za mentalni kapacitet jednog Ajnšajna, a kamoli prosečnog zainteresovanog građanina koji pokušava da razume kome se obratiti sa pitanjima ili zahtevima kada se radi o Fruškoj gori. Mala bara, puno krokodila, što bi se reklo…\nZlatna generacija na prestolu od drvenih paleta i plastičnog otpada\nU toku je šesto masovno izumiranje vrsta na planeti, a razlog za to je samo jedan – čovek i njegovo neracionalno delovanje. Okeane i oranice smo zatrpali plastičnim otpadom, vodu zaprljali i zatrovali, ispuštamo otrovne gasove u atmosferu, šume mahnito sečemo. Dok iz njene utrobe vadimo sve što se izvaditi može i hranimo čudovište pohlepe, žalimo se kako nas priroda ometa da nastavimo sa redovnim užurbanim aktivnostima.\nŠta je dovelo do pojave instant konzumerizma sa tendencijom trenutnog zadovoljenja potreba i sticanja sve većih materijalnih koristi surovom eksploatacijom prirode, bez obzira ko će pri tome snositi posledice? Pohlepa ne poznaje tradiciju ni granicu i predstavlja faktor koji ubrzava stopu uništenja, utičući svakodnevno na nestanak stotina biljnih i životinjskih vrsta, što sa druge strane čoveka čini neosposobljenim na raznim nivoima (imunološkom, emocionalnom ili sistemskom) za krize koje se u prirodi neminovno dešavaju. To bi možda bilo razumljivo ako se izuzme činjenica da je svojim delovanjem, taj nezainteresovani, svemogući homosapiens uticao da se i ova poslednja kriza dogodi.\nNe treba da čudi da se priroda brani prirodnim nepogodama i virusnim mutacijama, jer čovek i dalje postupa bahato, neracionalno i bez svesti da će uništenjem planete i prirode koja mu predstavlja domaćina, nestati i on sam. Ukoliko odbacimo teorije svetske zavere i razvoj virusa u laboratorijskim uslovima, ostaje opcija da majka priroda već neko vreme razvija anti-humanoidne mere (kokošiji, svinjski grip, bolest ludih krava i sada konačno COVID19, virus sa zmije prešao na šišmiša i mutirao tako da može da ugrozi čoveka).\nDa, zlatna generacija je bahata, osiona, nemarna i sebična, nema dovoljno svesti ni razumevanja za prostu činjenicu: nemoguće je zadržati udobni „status quo“ ukoliko ne shvatimo da je promena ponašanja neminovnost na koju možemo da se odlučimo sami ili će nas na to naterati sile kojima više nećemo moći da upravljamo. Alternativa je nastaviti sa dosadašnjom praksom, pa dok traje traje.\nI da zaključimo gospodo, morate se menjati zajedno sa svojim stavovima: priroda može bez čoveka, ali čovek ne može bez prirode. Ponavljajte to kao mantru dok ne razumete konačno koliko je važno. Prirodu više ne smemo tako grubo zloupotrebljavati – i to mora postati jasno onima koji imaju moć donošenja odluka….\nNaše mudre starine i starešine šume (ogromni hrastovi iz priče), potrebni su nam kao vazduh koji dišemo, oni nas uče poštovanju bez kojeg nema ni napretka ni opstanka. Korenjem nas povezuju sa mudrošću predaka, krošnjom sa nebom i prenose blagoslove potomcima. Iako deluje da smo kako kažu naši starci kao „tikve bez korenja“ uzimajući u obzir kako se ponašamo prema životnoj sredini, preživele su naše mudre starine i starešine šume i gore tikvane od nas do sada, trebalo bi to da nas opameti na vreme.\nJedno amazonsko pleme pod imenom Tembe se samoorganizovalo i napravilo monitoring sistem svojih šuma korišćenjem starih mobilnih telefona, kao i svoju čuvarsku službu. Stari telefoni na koje su zbog postojanog napajanja nakačene solarne ćelije su umreženi i u centrali prate zvuk sa svake od pojedinačnih „stanica“ i ukoliko čuju zvuk motora, testere i sl. brzo se organizuju i odlaze na to mesto da bi ga odbranili…\nMožda će se u šume Fruške gore jednog dana vratiti drugovi Prle i Tihi da kao pripadnici plemena Tembe, mobilnim telefonima i fotoaparatima love neobaveštene drvoseče nakon što se iscrpe sva sredstva da se pregovorima i diskusijom institucije nagovore da poslušaju građane i ostave to malo zelenila kao prirodni filter za kiseonik koji nam je ovih dana zaista neophodan….\nPrethodna objava: « Panel diskusija – Model upravljanja Nacionalnim parkom Fruška gora u svetlu klimatskih promena i najboljih EU praksi\nSledeća objava: Koju pouku nismo izvukli »


Dodik: BiH pokušava da eliminiše Srbiju kao ključnog partnera Republike Srpske - Izazov\nDodik: BiH pokušava da eliminiše Srbiju kao ključnog partnera Republike Srpske\nRadio-televizija Srbije 11. septembra 2020. 13:56\nNa pitanje kako vidi najavu novog pokretanja tužbe BiH protiv Srbije za genocid, Milorad Dodik kaže da bi u BiH bili presrećni da nema Republike Srpske, ali da ni Srbiju ne mogu "da vide", bez obzira što u diplomatskom govoru ponekad pokušavaju nešto drugačije da kažu.\nRepublika Srpska je, tvrdi Dodik, trn u oku BiH, a na sastancima u Sarajevu oseća se mržnja i prema Srbiji i prema Srpskoj.\n"Njima je trn u oku Republika Srpska i čine sve što mogu i imaju razrađenu stategiju kako bi trebalo eliminisati Srbiju da ne može da pomogne Srbima u Srpskoj, a oni, za ne daj Bože, kako su govorili ranije, hoće da se dovoljno naoružaju i pokušaju vojnički to pitanje da reše", rekao je Dodik.\nIstiče da to naravno nije moguće, jer ne bi bilo legitimiteta za bilo kakvo angažovanje vojske BiH.\n"A policija jednog entiteta po Dejtonu ne može da uđe na prostor drugog entiteta bez saglasnosti i to govori o tome da ako neko hoće na taj način da rešava probleme onda mora da zna da bi nelegitiman upad na prostor Srpske svakako legitimisao pravo Srbije da ona kao garant Dejtona bude tamo", rekao je Dodik.\n"Mislim da je neophodno da stalno upozoravamo na te stvari", istakao je Dodik.\n"Za Palmera Republika Srpska i Kosmet neuporedivi, meni su uporedivi"\nZamenik pomoćnika američkog državnog sekretara Metju Palmer rekao je u Sarajevu da su Republika Srpska i takozvano Kosovo za Sjedinjene Američke države neuporedivi slučajevi, rekao je Dodik i dodao da je on Palmeru rekao da su uporedivi.\n"Ja sam mu rekao da je naš stav da su uporedivi. Ne može neko da ima malo prava, a neko da nema nikakva prava", rekao je Dodik.\n"To govori da mi moramo da govorimo da je nemoguće da na užem prostoru postoji jedan slučaj, a da se primenjuju dve prakse, da pitamo kako je moguće, po kojim međunarodnim pravilima, da Albanci mogu da imaju pravo na samoopredeljenje, a Srbi kao konstitutivni narod u BiH to ne mogu", upitao je Dodik.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Film i pozorište / backUrl=/kultura/filmipozoriste/251897/danas-se-oskar-kupuje.html / topicId=251897 / view=comment / type=story\n"STARA GARDA" Šarliz u glavnoj ulozi novog filma o superherojima Holivudska glumica Šarliz Teron u posljednje vrijeme uspješno balansira između uloga u dramama i akcionim filmovima. Nakon odlične uloge u prošlogodišnjem hitu One su bombe (Bombshell), Šarliz će se u... 27. 05. 2020. 23:40 >> 23:43 Komentari 0\nODLUKA VLASTI Festival u Veneciji biće održan na jesen Italijanske vlasti potvrdile su informaciju da će filmski festival u Veneciji biti održan na jesen ove godine, kako je to ranije i planirano, prenosi "Variety"... 26. 05. 2020. 23:25 >> 23:21 Komentari 0\nU PRODUKCIJI RTCG Sjutra prva klapa nove drame "Naod" Drama "Naod", priča o teškoj dijagnozi-demenciji, laganom brisanju sjećanja sa kojim nestaje i sve ono što jedan život i ličnost čini posebnim univerzumom, počeće, od sjutra, da dobija svoj vizuelni oblik... 24. 05. 2020. 19:12 >> 11:17 Komentari 0\nBALETIĆ "Majka svih identiteta je kultura" Tokom 14 godiona od obnove nezavisnosti i dalje je identitet nešto na čemu se i dalje mora raditi, a majka svih identiteta je kultura, kaže za TVCG reditelj Branko Baletić. Direktor Crnogorskog narodnog... 23. 05. 2020. 20:22 >> 20:19 Komentari 0\nAKADEMIJA RAZMATRA Dodjela Oskara bi mogla biti odgođena Akademija za filmsku umjetnost i nauku razmatra odlaganje dodjele Oskara, koje je zakazano za februar 2021... 20. 05. 2020. 23:38 >> 23:35 Komentari 0\nIAKO JE U FEBRUARU Moguće prolongiranje dodjele Oskara Mada je 93. izdanje Oskara zakazano tek u februaru 2021, Akademija za filmsku umjetnost i nauku razmatra odlaganje ove velike noći, pišu svjetski mediji... 20. 05. 2020. 10:48 >> 10:46 Komentari 0\nFRED VILARD Preminuo Frenk iz "Moderne porodice" Fred Vilard, komičar i glumac koji se između ostalog pojavio i u seriji "Svi vole Rejmonda" preminuo je u petak veče, prenosi Huffington Post... 17. 05. 2020. 09:31 >> 09:30 Komentari 0\nDOSTUPNO 19 FILMOVA Prvi online Evropski filmski festival od 18. maja Prvi online Evropski filmski festival u Crnoj Gori počinje u ponedjeljak. Delegacija Evropske unije u Crnoj Gori i EU info centar svake godine tradicionalno organizuju filmski festival, a ove godine, u... 15. 05. 2020. 22:46 >> 22:45 Komentari 0\nMILIONSKI GUBICI Brodvej zatvoren do septembra, možda i duže Pozorišta na njujorškom Brodveju ostaće zatvorena zbog pandemije korona virusa bar do 6. septembra i još nije određen datum za ponovno otvaranje, saopštilo je profesionalno udruženje Brodvej liga (Broadway... 13. 05. 2020. 08:52 >> 08:50 Komentari 0\nODABRANI Filmovi sa Kanskog festivala na jesen na drugim smotrama Kanski Filmski Festival će početkom juna odabrati nekoliko filmova i zatim ih predstaviti na drugim filmskim festivalima, potvrđeno je za Variety... 11. 05. 2020. 23:48 >> 23:50 Komentari 0


Tešanj ima promet veći i od milijarde KM, a od PDV-a mu se vrati samo 5 miliona - Akta.ba\n26.03.2021. 08:02 / Izvor: Faktor\nOpćina Tešanj pokrenula je Inicijativu za izmjenu Zakona o pripadnosti javnih prihoda u FBiH.\nNačelnik Tešnja Suad Huskić je objasnio razloge za ovaj potez, šta bi eventualne promjene u finansijskom smislu značile za ovu sredinu, kakva su šanse da se ona usvoji, koja je procedura...\n"Zakon o pripadnosti javnih prihoda je donesen prije tačno 15 godina, uz uvođenje sistema indirektnog oporezivanja PDV-a na nivou Bosne i Hercegovine. Zakon je rađen i usvojen sa nizom rješenja koja su velikoj mjeri u suprotnosti sa Ustavom FBiH i koja su pored toga zastarjela i neprimjenjiva. Na primjer, u obračunu raspodjele javnih prihoda koriste se još podaci o porezu na promet roba i usluga čak iz 2005. godine. To su podaci i kriteriji koji su danas potpuno zastarjeli, irelevantni i ne odgovaraju stvarnosti i potrebama. Danas znamo puno više i imamo korisna iskustva, pa moramo razmišljati i raditi za budućnost razvoja cijele Federacije BiH. A to ne možemo sa podacima o prometu iz 2005. Konkretno, naša inicijativa se odnosi na utvrđivanje koeficijenta razvijenosti koji je osnov za raspodjelu spornog dijela prihoda. Trenutno postoji propis po kojem Federalni zavod za programiranje razvoja po jednoj metodologiji izračunava razvijenost općina i to važi za sve institucije, osim za Federalno ministarstvo finansija, koje po Zakonu o pripadnosti javnih prihoda, to radi na drugačiji način. Drugim riječima, kada se novac dijeli, važi jedan izračun, a za druge potrebe važe drugi obračuni i kriteriji", objašnjava Huskić.\nInicijativa je upućena preko Saveza općina i gradova FBiH i Vlada FBiH je može odmah razmatrati.\nZa Tešanj bi, dodaje, promjena zakona mnogo značila.\n"Općina Tešanj je zbog sporne odredbe već imala nezakonita umanjenje prihoda u 2019. godini od oko 600.000 KM. Nakon dugotrajnog procesa dokazivanja greške u sistemu obračuna Porezne uprave FBiH i Federalnog ministarstva finansija, ova sredstva su vraćena na račun Općine. Naša aktivnost je dovela do povrata sredstava i u nekim drugim oštećenim općinama, kao što su Kakanj, Breza… Iako se sadašnji obračun vrši prema korigovanim podacima, predloženom izmjenom bi se izbjeglo i ponavljanje greške u budućnosti i ponovno umanjene prihoda općina. U našem slučaju bi se radilo o sredstvima koja na godišnjem nivou iznose blizu 500.000 KM.Nije u pitanju samo pozicija Općine Tešanj, niti je u pitanju samo trenutna raspodjela sredstava u ovoj ili narednoj godini. U pitanju je ukupno pogrešno postavljen sistem! Mora se vrednovati šta, kako i koliko neko radi da bi svima bilo bolje", poručuje Huskić.\nPodsjetimo, u Tešnju je do 1. decembra 2020. godine, ostvaren promet preko fiskalnih uređaja, od milijardu i 280 miliona KM. Zanimljivo je da je to bio veći promet od Zenice, te dva puta veći od Kaknja, Vogošće ili Cazina. To je sedmo mjesto u FBiH.\nOpština Ljubinje poklanja industrijsku halu investitoru koji zaposli radnike\nAutoceste FBiH: Struka će dati rješenja za izgradnju tunela Hranjen\nPorezni aspekt isplate dobiti\nSavez općina i gradova FBiH Sarajevo\nMusala 5/1 71000 Sarajevo


SJAJNE VIJESTI! Stiže nova NOVČANA POMOĆ države građanima Srbije, 500 evra po domaćinstvu! SVI SU NA NOGAMA: Evo ko je prvi na spisku! – Sve Za Vas\nSJAJNE VIJESTI! Stiže nova NOVČANA POMOĆ države građanima Srbije, 500 evra po domaćinstvu! SVI SU NA NOGAMA: Evo ko je prvi na spisku!\nSrbija se opet gradi, doveo je jako veliki broj stranih investitora koji ulažu u zemlju, a fabrike i novi projekti niču kao gljive posle kiše. Ono što je on izjavio pre par dana se graniči sa naučnom fantastikom, kada je rekao da je cilj da jako skoro prosečna plata u Srbiji bude 1.000 evra. Međutim, ako pogledamo šta je uradio prethodnih 6 meseci, onda ovo i ne zvuči toliko nerealno.\nDovoljno je samo da pogledamo kako je protekao proces vakcinacije u ovoj zem,lji, aa dok neke zemlje oskudevaju sa vakcinama, Vučić ih ima napretek, čak je i pozvo stanovnike okolnih država, koji su u velikom broju došli i još uvek dolaze na besplatnu dozu vakcine.\nPrevious: P0GLEDAJTE kako je Brena izgledala prije nego što je postala poznata! Niko je nije mogao prepozanti na ovoj slici! (FOTO)\nNext: P0GLEDAJTE KAKO IZGLEDA MAJKA SANDRE REŠIĆ: Ljepotica koju je Nino volio, PROMIJENILA SE OD GLAVE DO PETE, POŽELJNA UDOVICA ZA KOJOM SVI ŽUDE! (FOTO)


Tamara Spaić | 21. okt 2019.\nTokom sedmice u kojoj je morao da izveštava o slučaju hapšenja uzbunjivača iz Krušika i o tri protesta u kojima se traži njegovo oslobađanje, građani su mogli do detalja da se informišu o branju grožđa i pravljenju vina u Lombardiji, ali o protestima – ni reči\nOdržana su dva građanska protesta ispred Centralnog zatvora, a RTS ni o jednom od njih nije izvestio u svojim centralnim informativnim emisijama, ni 13. ni 14. oktobra\nApelacioni sud pod pritiskom protesta ispred CZ-a pustio uzbunjivača u kućni pritvor. RTS te proteste nije ni pomenuo (foto: Cenzolovka / Perica Gunjić)\nNovinari i urednici RTS-a ćute, a to njihovo sakrivanje događaja ne može da se objasni drugačije osim ako ne zamislimo da im neki naoružani snagatori ne drže ruke zavrnute na leđima u bolnom grču. Jer nemoguće je zamisliti ijednog novinara da odoli ovakvoj storiji bez lisica na rukama\nNikome ko se oslanja samo na informisanje sa RTS-a nije ni približno moglo biti jasno o čemu se radi. Pre su mogli da pomisle da je u pitanju neki kriminalac koga opozicija hoće da oslobodi, nego da je reč o hrabrom čoveku koji je rizikovao svoju sudbinu i sudbinu svoje porodice da bi otkrio zašto propada njegova fabrika, u nadi da to zaustavi\nO (ne)izveštavanju RTS-a možda najbolje govore reči Aleksandra Obradovića o tome kako nije znao šta se dešava dok je bio u Centralnom zatvoru. U NIN-u od 17. oktobra on kaže:\nAleksandar Obradović RTS\n← Tužilaštvo: Prijava protiv optuženog za prebijanje novinara Matorčevića preuranjeno odbačena\nFilm „Nerešeni slučaj Hamaršeld“ u sredu u Pres centru UNS-a →\n2 komentara za: “Sramno ćutanje javnog servisa: RTS sakrio svetsku priču o hapšenju uzbunjivača”


PREDLOG IZMJENA I DOPUNA ZAKONA O VISOKOM OBRAZOVANJU\nPoslanici Socijalističke narodne partije (SNP), Srđan Milić i Snežana Jonica, ponovo su u skupštinsku proceduru predali Predlog izmjena i dopuna Zakona o visokom obrazovanju.\n"Cilj našeg predloga je da obezbijedimo jedinstvenu primjenu pravila studiranja na svim fakultetima u Crnoj Gori, kako bi onemogućili da se pravila različito primjenjuju od fakulteta do fakulteta i od profesora do profesora", navela je Jonica u izjavi.\nKako je rekla, nedavno usvojena Pravila studiranja, kojima su samo djelimično uvaženi zahtjevi studenata, potvrdila su opravdanost zahtjeva da ključna pravila za koja su zainteresovani studenti moraju biti propisana zakonom.\nMilić i Jonica predložili su tri ključne izmjene, odnosno poboljšanje prava studenata – pravo prenosa dva ispita sa osnovnih na specijalističke studije, pravo da u dodatnom (avgustovskom) roku studenti mogu da prijave sve ispite koje nijesu položili u redovnim rokovima, kao i najviše tri ispita koja nijesu prijavili na početku studijske godine.\nPredlogom je predviđeno i pravo da studenti mogu da polažu završni ispit bez obzira na to da li su položili predispitne provjere znanja.\nU avgustovskom roku, dodala je Jonica, prilikom polaganja ispita obavezno se moraju priznati svi kolokvijumi položeni tokom studijske godine.\nIzvor: Vijesti, 27.4.2015.


Republika / RAJ UMESTO KLANICE: Ovde odbačeni konji započinju novi život\npetak, 26. 7. 2019.| 04:13\nAzil Staro brdo u Lapovu se već četiri godine stara o napuštenim, zlostavljanim i povređenim životinjama i neće stati, ma koliko problema imali.\nFoto: Azil za konje "Novo brdo"\nAko konji ne uspeju da nađu dom, azil ih se ne odriče, već se stara o njima do kraja života\nO zlostavljanju životinja, nažalost, čitamo i slušamo redovno, a o herojima koji sve što mogu ulažu u bolju budućnost i njihovu sigurnost retko kada možemo išta da čujemo. Zbog toga i ne čudi što malo ljudi zna za azil za konje Staro brdo u Lapovu kod Kragujevca i njihovoj svakodnevnoj i iscrpljujućoj borbi da grandioznim životinjama obezbede bolji život. Ovaj azil, prvi ovakve vrste, počeo je sa radom 2015. i od tada je kroz njega prošlo skoro 40 konja i magaraca. Trenutno se brinu o 11, a osnivač i koordinator azila Željko Iličić za Srpski telegraf i Republiku kaže da se trude da svaku životinju spasu i udome.\nSPASENI OD KLANJA\nAzil je od samog početka rada dospeo u javnost zbog priča da su jadne konje otkupljivali iz klanica. Cilj je bio da se podigne svest šire javnosti da konji nisu samo hodajuće kobasice. Iličić nam je otkrio da se svim silama trude da to rade i danas, ali da imaju velikih finansijskih problema.\n- Naše mogućnosti su više nego skromne. Sve konje je otkupila engleska grupa za zaštitu životinja Serbia's Forgotten Paws. Azil jedva pokriva elementarne troškove i nemamo finansijske mogućnosti da konje sami otkupljujemo - kaže Iličić. Zbog toga žele da u budućnosti budu samoizdrživi i da, pored donacija, novac prikupljaju i preko projekata.\n- Kroz organizovanje radionica, seminara i aktivnosti u prirodi želimo da poboljšamo rad azila, spasemo više konja, napravimo bolje bokseve za njihov smeštaj, obezbedimo veći i puniji senik, dočekamo spremniji zimu i budućnost - objašnjava koordinator azila i dodaje da spasene životinje znaju da uzvrate ljubav i pruženu pažnju. Prepoznaju dobre ljude, a naročito vole decu.\nSoko - heroj azila\nSvako spasavanje i mučenje koje životinje prođu su teška priča za sebe. Ipak, jedan konj je prošao pravi pakao i uspeo da preživi. U pitanju je Soko.\n- Konji sa slomljenom nogom često imaju samo jedan put, ka klanici. Sokolova sudbina je bila drugačija. Sa višestrukim i teškim prelomom zadnje noge stigao je u azil. Spasla ga je devojka koja je veliki ljubitelj i zaštitnik životinja Andrijana Kozić. Prikupljala je pomoć za njegovu negu i lečenje i, zahvaljujući našem veterinaru i donaciji terapije matičnim ćelijama, Soko je nakon godinu dana uspešno oporavljen, a zatim i srećno udomljen - rekao nam je Željko Iličić.\nU INAT PROBLEMIMA\nU azilu se staraju o svim životinjama i ne odriču se nikog. Ovde su boravili i psi i mačke, a sada imaju i sedam prasića, koji su spaseni sa jedne deponije kada su bili stari svega nekoliko dana. Što se konja tiče, ako ne uspeju da im nađu dom, onda se staraju o njima do kraja života i nemaju nameru da ih se odreknu.\n- Zbog bolesti i starosti neki od konja će ostati trajni stanari azila. Dolar, koji ima 27, i Majridl, koji ima 24 godine, zbog starosti, a Čarli zbog Voblerovog sindroma će biti zbrinuti u azilu do kraja života - naglašava Iličić i dodaje da u azilu trenutno aktivno dvoje ljudi brine o životinjama, što je premalo za količinu posla. Od početka su znali da neće biti lako, ali su za četiri godine naučili mnogo i veruju da su ostavili pozitivan trag.\n- Dajemo i daćemo sve od sebe da budućnost konja bude bolja - jasan je Iličić.\nAko se nalazite u blizini Lapova i želite lično da se upoznate sa predivnim konjima o kojima azil brine, možete to da uradite svake poslednje nedelje u mesecu od 10 do 17 časova. Ovog meseca će azil biti otvoren za posetioce 28. jula, a svaki naredni otvoreni dan biće najavljen na društvenim mrežama.\nUdomite nekog od lepotana\nJedan od ciljeva azila je da konjima pronađu novi dom. Međutim, ne poklanjaju ih svakome. Prvo moraju da se uvere da su se stekli svi uslovi, a obavezno je i potpisivanje ugovora o udomljavanju. Žele da u novom domu konji srećno prožive ostatak života. Kada su životinje spremne za novi dom, oni šalju poziv zainteresovanima preko njihovog sajta www.starobrdo.com ili preko profila na Instagramu i Fejsbuku. Ako ste zainteresovani i imate uslova da čuvate konje, obavezno pratite ove kanale i javite se kada sledeći put pošalju poziv.\nAzil živi od donacija ljubitelja konja i svaka pomoć im je bitna. Najbitnija im je novčana pomoć uz pomoć koje pokrivaju ostale potrepštine. Trenutno je najveći problem infrastruktura, jedan od puteva je u veoma lošem stanju, jedan deo nema stalni izvor vode, neki od konja su smešteni u montažnim objektima i neophodno je da se broj zidanih objekta poveća, a trenutno ih je samo četiri.\nSrpski telegraf i Republika vas pozivaju da, ako ste u mogućnosti, pomognete azilu uplatom donacije na broj žiro računa 150-25986-71, primalac: Udruženje Staro brdo, Lapovo, uplatom putem postneta na broj 0641818607, ime Violeta Jović ili putem pejpala uplatom donacije na sanctuaryoldhill@gmail.com.\nLjubimac Životinja Životinje Pomoć Spasavanje Azil Lifestyle Konj Udomljavanje Magarac Magarci Konji Azil za konje "Novo brdo"


8. Serbian Version\nSerendib Guest House nalazi se u mirnom okruženju, 5 minuta pešice od obale i priobalnog puta uz koji se nalaze brojni restorani i prodavnice, namenjeni pre svega turistima. Od aerodroma je udaljena samo 8 km, što omogućava vrlo brz smeštaj posle dugog leta. Na raspolaganju vam stoji prelep miran vrt s dva bazena kao i otvorenom i zatvorenom trpezarijom. Sve sobe su opremljene klima uređajima (A/C), plafonskim ventilatorima i mrežama protiv komaraca. Svaka soba ima privatno kupatilo sa tušem ili kadom. Gosti mogu koristiti dva velika dnevna boravka s TV-om i dve kuhinje, gde mogu sami da pripreme besplatnu kafu ili čaj.\nU masažnom salonu možete sebi da priuštite odličnu ajurvedsku masažu, a posle toga odmor u mirnom zelenom okruženju među palmama i ispod stabala drveta manga. Drugi bazen omogućava privatnost i vrlo je pogodan za mlade parove na bračnom putovanju. Njima posvećujemo posebnu pažnju i posluženje uz bazen.\nRecepcija radi 24 sata, a moguće je i posluženje u sobi.\nU cenu noćenja je uključen bogat doručak s voćnim tanjirom, a uz prethodnu narudžbinu možemo da vam pripremimo i šrilanški doručak. Na vašu želju možemo da vas dočekamo i na aerodromu i dovedemo vas u naš hotel. Postoji i mogućnost da vam organizujemo putovanje po Šri Lanci našim automobilom i s pouzdanim šoferom koji dobro govori engleski, ili možemo da vam pomognemo kod planiranja vaše ture, ukoliko želite da je obavite vozom ili autobusom. Možete da pozajmite bicikl za istraživanje Negomba i okoline ili da koristite naš tuk tuk s vozačem koji govori engleski.\nRadujemo se vašoj poseti i garantujemo vam da ćemo se potruditi da se osećate kao kod kuće.\nGovorimo vaš jezik.\nNataša i Pradeep


Ivanjica, Golija, Arilje « Turistička organizacija Srbije\nPočetna » Destinacije » 52 vikenda u Srbiji » Ivanjica, Golija, Arilje\nMalinjacima kroz vekove\nNa jugozapadu Srbije, na 224 kilometra udaljenosti od glavnog grada, nalazi se Ivanjica. Graniči se sa opštinama Sjenica, Nova Varoš, Raška, Novi Pazar, Kraljevo, Lučani i Arilje. Leži na obali reke Moravice, koja izvire na planini Goliji, na nadmorskoj visini od 468 metara. Zvanično je – vazdušna banja. Na nekoliko mesta ovog, Moravičkog kraja, postoje lekoviti izvori. Između ostalog, njih ima i u samom gradu Ivanjici.\nOd kulturno istorijskih spomenika Ivanjice izdvajaju se crkva Sv. cara Konstantina i carice Jelene, podignuta 1836. i kameni most na reci Moravici, sagrađen 1904. godine, koji je najveći jednolučni most na Balkanu. Na Moravici je 1911. godine sagrađena i električna centrala sa prelepim vodopadom koji je vizuelni simbol Ivanjice. Još uvek je u funkciji, osvetljava gradski park, ali je, u isto vreme, i muzejski eksponat.\nNadomak grada je Palibrčki grob, po predanju grobnica braće Jugović, na kojoj je podignuta crkva Lazarica. Desetak kilometara od grada nalazi se Hadži-Prodanova pećina. Smatra se da je izuzetno bogata pećinskim nakitom, pa je uvršćena među značajne turističke i arheološke lokalitete. Pećina je ispitana u dužini od oko 400 metara, a sastoji se od dva sprata. Donji sprat, pored glavnog, ima i dva sporedna kanala. Ulazni deo pećine je oko tri metra širine i završava se suženjem, iza koga se nalaze prostrane dvorane, dužine oko 50, a širine oko 15 metara.\nSa vrha Golije se, kažu, vidi pola Srbije. Njeni predivni tereni sa dosta snežnih dana idealni su za razvoj zimskih sportova. Ovde je i puno izvora sa čistom planinskom vodom, preko 100 vrsta lekovitog bilja, mnogo divljači, kao i reke i potoci prepuni riba.\nNa nadmorskoj visini od 1500 m, na Dajićkom brdu, nalazi se jezero Tičar koje dobro poznaju ribolovci ovog kraja. Drugo je jezero na Okruglici, nastalo 1974. nakon zemljotresa koji je pogodio Rumuniju. Kašinovo jezero je zaraslo u tresavsku vegetaciju. Predivni su i vodopadi na reci Izubri. Lov i ribolov značajne su delatnosti u ovom kraju. Tradicionalna „Hajka na vuka“ na Goliji najveća je manifestacija tog tipa u zemlji.\nPlanina Javor ne zaostaje po lepotama za Golijom. Poznata je po listopadnim šumama i mnogim izvorima. Najviši vrh je Vasilijin vrh (1520 m), a ispod njega je spomenik majoru Iliću, junaku Javorskog rata.\nSamo 28 kilometara jugoistočno od Ivanjice nalazi se manastir Pridvorica, u istoimenom selu. Po arhitektonskom rešenju tipičan je predstavnik srednjovekovne Raške škole. Pominje se i u Nemanjinoj povelji, što znači da je veoma star. Manastir Kovilje, nalazi se u selu Smiljevac. Izgrađen je u steni pored reke, a prvi put se pominje 1606. godine. Ovde je postojala škola za buduće sveštenike, a od 1813. godine manastir vrši aktivnu funkciju redovne parohijske crkve.\nGradić Arilje udaljen je od Beograda 195 kilometara. Sava Nemanjić je ovo mesto 1219. godine proglasio za sedište Moravičke episkopije. Simbol grada je crkva Svetog Ahilija, koju je podigao Dragutin Nemanjić između 1283. i 1296.\nDanas je Arilje grad maline i privatne privrede. Mesto je bogato čistim izvorima vode i zahvaljujući tome napravljen je sistem vodosnabdevanja koji obezbeđuje vodu za piće za oko 300.000 ljudi u pet opština.\nU selu Visoka, pored Arilja, nalazi se banja čija voda izvire u samom koritu reke. Temperatura vode je 280C i leči bolesti kostiju, srčane tegobe i poboljšava vid. Na granici između sela Brekova i Dobrača, u kanjonu reke Panjice, nalazi se ulaz u atraktivnu vodenu pećinu koja još uvek nije u potpunosti ispitana.\n– Festival izvorne srpske pesme u Prilikama\n– malinjake u Arilju\n– obilazak Hadži-Prodanove pećine\nOdlukom Vlade Srbije proglašen je Park prirode Golija, na prostoru od 75.183 ha. Deo Parka prirode je odlukom Komiteta MAB – UNESCO, 2001. proglašen za Rezervat biosfere „Golija – Studenica“, kao jedan od 211 rezervata u svetu i jedini u Srbiji.


INTERNISTIČKE ORDINACIJE BEOGRAD BEL MEDIC OPŠTA BOLNICA I DOM ZDRAVLJA Ordinacija interne medicine. Interna medicina je grana medicine koja se bavi problemima i bolestima unutrašnjih organa, u čije grane spadaju endokrinologija, kardiologija, pulmologija, gastroenterologija, reumatologija, alergologija, hematologija, nefrologija, onkologija, kao i higijena ishrane i dijetetika. Na specijalistički pregled ne morate da čekate.\nSpecijalistička internistička služba. Internističku službu čini čitav niz subspecijalnosti uključujući kardiologiju, nefrologiju, reumatologiju, gastroenterologiju, endokrinologiju, hematologiju, infektologiju i pulmologiju. Ova služba se bavi prevencijom, dijagnostikom i lečenjem praktično svih oboljenja unutrašnjih organa. U ovoj službi rade lekari sa ogromnim i dugim kliničkim iskustvom stečenim u našim najeminentnijim zdravstvenim ustanovama kao što su Vojnomedicinska akademija i Klinički centar Srbije. Pored individualne stručne kompetentnosti kvalitet više u radu ove službe predstavlja timski rad koji danas predstavlja imperative u pravilnom dijagnostikovanju i lečenju bolesnika sa oboljenjima unutrašnjih organa. Pored dijagnostikovanja i lečenja različitih internističkih oboljenja, posebna pažnja se poklanja prevetivnom radu koji podrazumeva rano otkrivanje i korigovanje faktora rizika koji su osnov za nastanak vrlo ozbiljnih oboljenja kao što su infarct srca, šečerna bolest, tumori debelog creva itd. Ova aktivnost Poliklinike Intertim promovisana je kroz izuzetno povoljne pakete sistematskih pregleda. Internistička služba raspolaže sa savremenom dijagnostičkom opremom uključujući: EKG, aparat za ultrazvučne preglede sa mogućnošću kolor dopler dijagnostike, bicikl ergometar, holter EKG i holter krvnog pritiska, aparat za endoskopske dijagnostičke procedure kao što su gastroskopija, kolonoskopija i anoskopija.\nInterna medicina. U klinici IMPULS pacijentima je omogućen pregled interniste kao i dijagnostika neophodna za lečenje i sagledavanje celokupnog zdravstvenog stanja. Pregled specijaliste interne medicine je potreban pacijentima koji imaju probleme sa srcem, disajnim organima, organima za varenje, krvi i lifmnim žlezdama ili radi procene zdravstvenog stanja ili otkrivanja uzroka tegoba, a potom i lečenja. Internistički pregled obuhvata: anamnezu, perkusiju, palpaciju, auskultaciju i EKG. U okviru internističke ambulante posedujemo savremene ultrazvučne aparate kojima obavljamo preglede, a koji daju važan uvid o stanju srca, krvnih sudova, jetre, bubrega, slezine, mokraćne bešike i žlezda sa unutrašnjim lučenjem kao i limfnih žlezda. Osim ultrazvučne dijagnostike posedujemo i dodatne dijagnostičke metode: Test opterećenja, Holter EKG-a(24 satno snimanje EKG- a), Holter krvnog pritiska (24 satno snimanje krvnog pritiska), Spirometrija, Endoskopski pregled\nINTERNISTIČKA ORDINACIJA. U poliklinici MEDIKOM možete uraditi specijalističke i subspecijalističke preglede iz svih oblasti interne medicine: pregled,kardiologija, endokrinologija, pulmologija, gastroenterologija, reumatologija, nefrologija. Naš tim čine profesori i docenti, subspecijalisti interne medicine koji ukoliko je potrebno zajedno mogu da postave dijagnozu. Istovremeno, ukoliko je potrebno moguće je uraditi sve dijagnostičke internističke procedure\nINTERNA MEDICINA, reumatološki pregledi, kardiološki pregledi, imunološki i alergološki, gastroenterološki, pulmološki pregledi. Internistički deo Poliklinike vodi njen osnivač, mr sc dr med Miloš Obrenović\nINTERNISTIČKA ORDINACIJA. INTERNA MEDICINA: Kardiologija, Endokrinologija, Gastroenterologija, Nefrologija, Reumatologija, Pulmologija, Hematologija\nINTERNA MEDICINA. PREGLED LEKARA INTERNISTE. SVI INTERNISTČKI PREGLEDI.\nInterna medicina je specijalistička grana medicine koja se bavi prevencijom, dijagnostikom i lečenjem bolesti odraslih osoba. Grana medicine koja ima više subspecijalističkih grana : kardiologija, gastroenterologija, endokrinologija, hematologija, alergologija, pulmologija, reumatologija, nefrologija i onkologija. Lekari specijalisti interne medicine se bave lečenjem pacijenata koji mogu imati izolovane zdravstvene probleme određenih unutrašnjih organa ili nediferencirane ili multisistemske procese ili oboljenja. U svom radu koriste savremene medicinske aparate za dijagnostiku i svojim pacijentima omogućavaju kompletan uvid u njihovo zdravstveno stanje kao i dalje praćenje. U Poliklinici Beograd izuzetnu pažnju poklanjamo i prevenciji koja se sprovodi putem redovnih specijalističkih i sistematskih pregleda kako za pojedince tako i za grupe. Tim naših eminentnih stručnjaka pruža kontinuiranu brigu svakom pacijentu počev od prvog susreta koji je obično u obliku fizikalnog pregleda, zatim dijagnostike i utvrđivanja trenutnog zdravstvenog stanja do savetovanja, određivanja adekvatne terapije i daljeg praćenja ukoliko postoji potreba. Sve procedure je moguće obaviti u Poliklinici Beograd, ali i na vašem radnom mestu ili kod kuće, dvadeset četiri sata dnevno sedam dana u nedelji.


Kuća Ortigia uz more - Airbnb\nCeo prostor (dom), čiji je domaćin Paolo\nPaolo je superdomaćin\nKuća uz more je prekrasan smještaj smješten u baroknom srcu Ortigije, u jednoj od najstarijih i najkarakterističnijih četvrti otoka Aretusea, među šarmantnim ulicama povijesnog centra i samo 20 metara od očaravajuće besplatne plaže Calarossa, od koje možete ugodno uživati u pogledu koji oduzima dah ispijajući dobro vino od kuće. Živjet ćete u izvanrednom kutku raja, gdje svaka uličica miriše na povijest i otkriva veličanstvenost Magne Grecie!\nStan, koji datira iz 1894. godine, nedavno je renoviran u modernom ključu, istovremeno održavajući stil antičke grčko-sicilijanske tradicije. Nalazi se na jednom spratu od 40 kvadratnih metara u blizini mora, lako dostupna i lako dostupna automobilom.\nPredviđa tri široke strane, garantujući prirodnu svetlost u svakom okruženju. Sastoji se od prostranog kuhinjskog sna opremljenog svim potrebnim udobnostima i svime što vam je potrebno za isprobavanje novih lokalnih Masterchefova, prostranog stola sa stolicama i udobnog kauča na razvlačenje.\nUdobno odvajanje prethodi uslugama, obezbeđujući privatnost i diskreciju.\nUdobna spavaća soba, koja gleda na skrovito unutrašnje dvorište i ima sekundarni ulaz, razmaziće vas i obezbediti vam odmor koji zaslužujete!\nPored toga, kuća ima klima-uređaj /toplotne pumpe u svakoj sobi, smart TV (netflix uključen) i neograničen Wi Fi sa vlaknima (do jedne giga brzine).\nDa bismo osigurali bezbjednost naših gostiju, cjelokupno okruženje je dezinfikovano, u skladu sa ministarskim propisima protiv virusa COVID-19.\nKuća je opremljena brzom prijavom, kako bi gosti u svakom trenutku mogli da dođu u potpunosti samostalno.\nKuća uz more nalazi se 20 metara od besplatne plaže Kalarosa, razglednice jednog od najlepših mesta na Siciliji, na istočnoj obali, koja se proteže preko kristalno čistog Jonskog mora. Oaza mira u blizini švapske tvrđave u zamku Maniace, savršeno integrisana u srdačan sicilijanski kontekst.\nNjegova strateška pozicija, koja vam omogućava da u nekoliko koraka dođete do mesta za kupovinu i noćni život, svedoči o blistavom i živopisnom istorijskom centru, kao što su Via Roma, Via Cavour i Corso Matteotti, kao i šetnici zapadne obale, poznatoj lokalcima kao "Alfeo” koja vodi do mitološkog područja Fonte Aretusa.\nŠatl/autobuska stanica, sa kojom možete doći do raznih delova ostrva i parkinga, udaljena je 40 sekundi od kuće.\nSamo 5 minuta pešice možete da se divite Pjaca Duomo, jednom od najlepših baroknih trgova u Italiji, sa izuzetnom elegancijom i jedinstvenom vrstom.\nŠetajući manje od minuta naići ćete na pabove, barove i restorane u kojima možete da probate vina, pića i kulinarske delicije Trinakrije, uživajući u svežini morskih plodova, suštinskim gastronomskim zadovoljstvima dobre hrane.\nNa kraju, 7-minutna vožnja odvešće vas na poznate klasične predstave u Grčkom pozorištu u Sirakuzi, jednom od najpoznatijih u antičkom svetu koje datiraju između 238. i 215. godine pre Hrista. U blizini pozorišta zastanite da vidite Dionizijevo uvo, veštačku pećinu okruženu tajanstvenim grčkim mitologijama.\nKuća uz more idealno je rešenje za one koji vole da uživaju u opuštajućoj kulturnoj šetnji i okusu sicilijanskog folklora, kao i za one koji žele da se presele u neke od najlepših gradova na istoku Sicilije. Kolevka civilizacije i drevne istorije, naroda i višestrukih tradicija, ali danas sve više nosi vitalnost, inovativnost, zabavu i kulinarsku umetnost.\n"U Sirakuzi nema dana bez sunca!" Cit. Ciceron\nBiće vam dostupan za sve što vam je potrebno.


💐 Batinci Zapanjujuća ljepota | Žute i ružičaste ruže | DOSTAVA CVIJEĆA BATINCI - ONLINE CVJEĆAR BATINCI\nBijelo cvijeće , Godišnjica , Ljiljani , Majčin dan , Mješoviti cvijeće , Najbolji prodavači , Nova beba , Rođendan , Ruža , Ružičasto cvijeće\nZapanjujući žuti, ružičasti i bijeli mješoviti buket cvjetova, živi s raznim cvjetovima. Roses, Gerbera i Alstromeria. Maloprodaja nije uključena.\n7 žuta, 7 ružičastih ruža, 6 ružičastih gerbera, 5 bijelih ljiljana USD 89.86\n© Cvijeće za Batinci • 2020


Podovi i podne obloge - BUILD magazin\nBuild br. 14, jun 2010. Untitled Document\nPodovi i podne obloge po prirodi svog položaja jesu površine u objektima koje treba da istrpe najviše nepovoljnih uticaja. Ovo je osnovni razlog zašto moraju biti izrađene od kvalitetnih, zdravih i dugotrajnih materijala... Pored opštih uticaja u enterijeru: sleganje objekta, vlažnost ili UV-zračenje koje prodire u objekat, podovi više od drugih površina trpe i pokretno opterećenje, habanje, prljanje, agresivne supstance (sredstva za higijenu ili ulja iz motornih vozila u industrijskim pogonima), itd.\nPored osnovnih funkcionalnih karakteristika, podovi treba da poseduju i određene estetske odlike i u tome leži glavni problem: kako što duže zadržati prvobitni izgled površine koja trpi veoma agresivne uticaje, a pri tome koristiti zdrave materijale i završnu obradu? Tehnologija izrade napreduje, materijali za podove menjaju se, a primena novih rešenja teče dinamičnije nego što je to slučaj, na primer, sa završnom obradom zidova. Ko bi pre petnaest godina rekao da ćemo parket u stanovima zameniti, ne samo laminatima, već i takozvanim hladnim podovima kao što su keramičke pločice ili kamen? Ko bi rekao da ćemo podove industrijskih hala, umesto od betona, izrađivati od polimera? Upravo to se dogodilo, i dogodilo se brzo. Nije u pitanju samo cena (čak nije uvek niža), razloga je više. Jednostavnost ugradnje daje prednost laminatima u odnosu na parkete jer uz osnovno znanje i malo veštine mnogi se odlučuju da sami ugrade laminat na čemu postižu dodatne uštede. Laminat je otporniji na grebanje i prljanje, jednostavniji je za postavljanje i održavanje, a neki laminati imaju furnir od prirodnog drveta kao završnu obradu ili klik sistem.\nSamoliveni podovi takođe pojednostavljuju ugradnju, a materijali od kojih su izrađeni imaju bolje karakteristike od običnog betona ili klasične cementne košuljice. Takođe, ne predstavlja nikakav problem da savremeni pod liven na licu mesta bude jarkih boja, kombinacija boja i oblika ili natpisa. Danas u samom podu mogu biti iscrtani pravci kretanja poput ulica na tepihu za dečiju sobu ili šeme kretanja u javnim objektima. Ovo nisu površinski crteži i habanje i poliranje ne dovode do brisanja.\nČak i kada se ipak opredelite za puno drvo, danas su dostupne tehnologije obrade drveta koje u velikoj meri poboljšavaju njegove karakteristike: dugotrajnija boja, otpornost na habanje, vlagu i vodu, zaštita sredstvima neutralnim po zdravlje čoveka i okolinu, itd. Dodatno, sečenje parketa CNC mašinama ipak je donekle širem krugu kupaca učinilo pristupačnijim i mozaik parkete.\nUgradnjom cevnih instalacija pod prestaje da bude prosta obloga međuspratne konstrukcije i postaje integrisani deo sistema za grejanje i hlađenje prostora. Razvoj tehnologije završne obrade podnih obloga omogućio je da betonski pod izgleda kao kameni, drveni ili pod od opeke, da keramičke pločice imaju površinski sloj od prirodnog kamena u vidu mlevenog praha ili tankog furnira, itd. Dakle, danas više nije važno kako želite da vam pod izgleda i čemu treba da služi. Danas možete dobiti više, nekada suprotstavljenih, osobina u jednom proizvodu.\nNe treba zaboraviti ni ponude tepisona, tepihe od recikliranih materijala, ali i posebno zanimljivog rešenja koje možete postaviti na terasi i u stanu – veštačku travu. Međutim, jedno treba imati na umu: potreba da podovi pomire estetsko (boje i teksture) i funkcionalno (higijena i habanje) nekada je iziskivala primenu veoma štetnih supstanci čija isparenja ugrožavaju zdravlje čoveka. Danas to ne mora biti slučaj iako najčešće i dalje jeste. Možda bi bilo dobro povesti računa i tražiti od proizvođača sertifikat koji tvrdnju o neškodljivosti potvrđuje. Tehnologija izrade podova, pre nego druge u građevinarstvu, briše granice prirodnog i veštačkog, napravljenog i naštampanog, skupog i povoljnog, održivog i neodgovornog, unutrašnjeg i spoljašnjeg, starog i novog, toplog i hladnog...\nPodove možemo deliti po materijalu (drveni, betonski, itd), načinu izvođenja (npr. samoliveni), obliku elemenata (parket, brodski pod), ili po raznim drugim osobinama (topli, higijenski, otporni na habanje, vodootporni, plivajući, itd). Kao i svaka podela ni ova ne može biti savršena pa ćemo, umesto prostog indeksiranja, kroz osnovnu podelu isključivo po materijalima podsetiti na osnovne tipove podova i neke prateće karakteristike primene, postavljanja i korišćenja, kao i na mnogobrojne mogućnosti prilagođavanja poda arhitekturi objekta.\nDimenzija komada parketa smanjivala se sve do veličine lamel parketa kakvi su postavljani u stanovima kod nas 70-ih i 80-ih godina prošlog veka, da bi se danas trend ponovo kretao prema većim elementima i kvalitetnijim vrstama drveta za ovaj tip poda. Posebno popularni poslednjih godina jesu parketi od drveta iz tropskih predela, pre svega od bambusa. Ovi parketi, pored egzotičnog izgleda i kvaliteta, apsolutno su konkurentni i sa cenom, a težnja ka primeni održivih materijala daje im dodatnu prednost na tržištu. Dovoljno je reći da je drvetu potrebno oko 30 godina da postigne punu zrelost, dok za isti taj period može da se uzgoji šest generacija kvalitetnog bambusa.\nMeđutim, veliki udeo tržišta drvenih podova u poslednjoj dekadi preuzeli su laminatni podovi načinjeni od drvenih kompozita. Podovi od drvenih kompozita su u većoj ili manjoj meri slični prirodnom drvetu. Laminatni drveni podovi vrlo brzo su preplavili tržište zahvaljujući jednostavnosti postavljanja, praktičnosti, težnji ka očuvanju prirodnih resursa i naravno – ceni. Brzom prodoru i uspehu laminata na našem tržištu doprineo je i dugi niz godina u kojima je praktično nemoguće bilo kupiti kvalitetan parket (i drvo za druge namene). Najveći problem je bio taj što su rezerve osušenog drveta bile iscrpene tokom 1990-ih godina pa je parket prodavan sa previsokim procentom vlage. Podovi od ovakvog parketa praktično su neupotrebljivi i vrlo brzo bi dolazilo do velikih deformacija (podizanja ili rasušivanja poda). Kada se tome doda da je kod nas moguće sresti izvedene podove od čamovine ili jelovine na kojima zbog mekoće tih vrsta drveta ostaje trag potpetice ili nogice nameštaja onda je jasno zašto je naše tržište izgubilo poverenje u skupi parket i prihvatilo laminate, oprostivši im određene mane (pomalo veštački zvuk i osećaj pri dodiru). Ipak, čini se danas da njihov početni uspeh jenjava i da se korisnici sve rađe vraćaju prirodnijim varijantama u enterijeru. Sa druge strane, kompoziti na bazi drveta rado se koriste za spoljašnje površine: terase, bašte kafića, palube splavova i brodova. Kombinacija prirodne sirovine i vezivnih polimera čini odličnu podnu oblogu kakva se koristi i na palubama prekookeanskih jahti gde trpi slanu vodu i ekstremne vremenske uslove.\nU Sjedinjenim Američkim Državama uobičajeno je da se podovi izrađuju i od OSB-a preko kojih se može (ali ne mora) postaviti samo podna obloga (tepih, etison, itd). Iako je ovo ispod uobičajenih standarda kod nas, pod vikendice, kućice za pecanje ili adaptiranog potkrovlja možete rešiti na ovaj način sa svega nekoliko komada ploča. Prednosti upotrebe OSB ploča za podove jesu cena, higijena (malo spojnica), brzina postavljanja i pouzdanost materijala. Međutim, treba imati u vidu da se u SAD strogo kontroliše sastav materijala i prisustvo štetnih supstanci (VOC – isparljive organske materije). Iz tog razloga trebalo bi da OSB (ali i drugi srodni materijali poput iverice) za primenu u enterijeru ima sertifikate koji potvrđuju neutralan uticaj na zdravlje ljudi. Podovi od keramike, kamena i betona Ploče, pločice, mozaik... razlika je jedino u veličini površine pojedinačnog komada. Podovi od pločastih elemenata mineralnog porekla druga su najčešća površina po kojoj hodamo u zgradama. Mogu se izrađivati od kamena, gline, stakla, keramike, betona...\nSve češća primena podnih sistema za grejanje i hlađenje prostora doprinosi i rasprostranjenoj upotrebi ovih podova. Cevi sistema predaju temperaturu cementnoj košuljici, ona podu, a pod prostoriji. Mineralni materijali idealni su za ove podove jer, zahvaljujući svojoj velikoj gustini, kao i cementna košuljica predstavljaju termalnu masu koja akumulira toplotnu energiju i na taj način pozitivno utiče na komfor. Sa druge strane, drveni pod iznad podnog grejanja ponaša se kao toplotni izolator zbog čega bi bila umanjena efikasnost sistema. Dodatno, neposredan dodir sa izvorom toplote (cementnom košuljicom u koju su smeštene cevi) negativno bi uticao na parket (rasušivanje i razdvajanje spojnica). Prednosti ovih površina u odnosu na parket, pored navedenog, jesu i jednostavnije održavanje i dugotrajnost. Ipak, treba imati na umu da će pločice sa lameliranom završnom obradom ili glazurom imati kraći rok trajanja od pločica koje su od homogenih materijala (kamena, glinena, keramička ploča) jer će ove druge ostati iste i kada se od upotrebe izliže površinski sloj. Od podova livenih na licu mesta od mineralnih materijala svakako treba pomenuti teraco – jedan od najrasprostranjenijih podova prepoznatljiv po kombinaciji crnog i belog kamenog agregata. Teraco pod se nakon postavljanja polira specijalnim mašinama, lako se održava jer čini homogenu površinu i pogodan je za javne zgrade, stepeništa, terase, itd.\nSamoliveni podovi od betona koriste se u industrijskim objektima, a nekadašnje mane danas se u velikoj meri mogu otkloniti uz pomoć specijalnih materijala za impregnaciju koji poboljšavaju vodootpornost i kvalitet površinskog sloja betona. Specijalni aditivi pospešuju i reonizaciju (tečenje) betona, pa je nivelacija prilikom postavljanja jednostavna kao i kod polimernih podova.\nKao i u drugim oblastima građevinarstva, ništa nije crno-belo i trik je pronaći najadekvatnije rešenje. Bez obzira na održivost bambusa, pitanje je da li njegov transport desetinama hiljada kilometara predstavlja odgovornije rešenje na tržištu Srbije od primene domaćeg drveta. Pa opet, šta kupcu garantuje da parket domaće proizvodnje ima odgovarajuće osobine? Zašto imamo više poverenja u uvezeni parket, makar iz Indonezije, nego u domaći jasenov? Zašto lošom pripremom i izvedbom izuzetan materijal načinimo neupotrebljivim? Da li je naša industrija sposobna da se odgovornim ponašanjem prema tržištu izbori za svoje brendove? Sve dok majstori pristaju da postavljaju pod od obične jelovine – ne. Da li je sposobna da primeni specifične tehnologije kojima se može dobiti prepoznatljiv proizvod? Dok izvozimo trupce i uvozimo gotove proizvode na bazi otpadaka drveta – ne. Da li je naša industrija sposobna da se izbori za svoje kupce? Dok god se bori za kratkoročne ciljeve – ne.\nOvo nije slučaj samo sa livenim podovima već i sa raznim oblogama koje se mogu ukrojiti na licu mesta i zalepiti po spojnicama tako da čine jednu neprekinutu površinu dizajniranu prema želji projektanta enterijera. Zbog navedenih karakteristika polimera koji se primenjuju za izradu podova njihova primena nema ograničenja. Pogodni su za spoljašnju i unutrašnju upotrebu, za prostore u kojima se zahteva visok stepen higijenskih uslova, za industrijske i javne objekte, ali i za stambene prostore. Podovi liveni na licu mesta\nPosebno se izdvajaju samoliveni podovi: jednostavni za održavanje, odličnih mehaničkih karakteristika, postojanosti i estetike. Danas se uspešno primenjuju mnoga rešenja koja poboljšavaju osobine običnih betonskih podova. Dodavanjem praškastih materijala na izliveni svež beton postižu se bolje hidroizolacione karakteristike betona, to jest produžava se njegov vek trajanja, beton se može bojiti, može mu se dodati željena tekstura... Ostalo o podovima\nNaravno, spisak podova ne završava se gorenavedenim tipovima. Zavisno od želja investitora i projektanata, podovi mogu biti i od utabane zemlje, stakla ili metala... Pomenuli smo značaj poda u sistemu sa cevnim instalacijama za grejanje i hlađenje prostora, ali pod je takođe važan za prirodno osvetljenje i kvalitet vazduha u prostoriji. Ukoliko zonu poda ispred prozora ili zastakljenih vrata ne pokrijemo nekom tkanom podnom oblogom, lakiran parket ili keramičke pločice pojačaće odsjaj prirodnog svetla dalje u prostoriju. Treba pronaći sredinu između mat površina i previsokog sjaja koji može biti neprijatan koliko i ugušeno prirodno svetlo.\nPod može biti rešen i kao prirodni travnjak ili vodena površina prekrivena staklom na metalnoj ili drvenoj konstrukciji. Šara na samom podu može zameniti šaru podnih obloga. Najpoznatiji primeri su podni mozaici od parketa ili kamenih ploča koje se seku CNC mašinama u bilo koji oblik. Podne obloge\nDanas je još uvek svetska vest kada neka podna obloga dobije neki od zelenih sertifikata i to se neće promeniti ni u narednim godinama. Ipak, industrija podova napreduje a pritisak propisa i zahteva kupaca sve je veći na svetskom tržištu. Nema sumnje da će tako biti i kod nas. Sa druge strane, svakodnevna otkrića u nauci sve više otkrivaju mehanizme iz prirode koji se mogu primeniti u industriji. Sintetizovne prirodne materije preuzimaju uspešnu formulu koja je nastala tokom miliona godina evolucije, i priroda se, kroz tehnološku interpretaciju, vraća u naše domove, javne i radne prostore.


Najviše priznanje: Srpski vladika odlikovan u Moskvi - Sputnjik Srbija\n16:55 20 Oktobar 2020\nNajviše priznanje: Srpski vladika odlikovan u Moskvi\n14:00 13.07.2020 (osveženo 15:49 13.07.2020) Preuzmite kraći link\nDrugi čovek Ruske pravoslavne crkve, mitropolit Ilarion, koji rukovodi Odeljenjem spoljnih crkvenih veza Moskovske patrijaršije, odlikovao je srpskog vladiku Antonija medaljom svetitelja Marka Efeskog prvog stepena.\nU pitanju je najviše odlikovanje Odeljenja spoljnih crkvenih poslova RPC, koje je episkopu moravičkom Antoniju uručeno u nedelju, prilikom obeležavanja Petrovdana, krsne slave Hrama Svetih apostola Petra i Pavla — podvorja Srpske crkve u Moskvi.\nVladika Antonije je starešina srpskog podvorja, odnosno predstavništva Srpske pravoslavne crkve u Moskvi.\nMitropolit Ilarion je ovom prilikom istakao da je vladika Antonije doprineo da se napišu nove stranice zajedničke istorije ruskog i srpskog naroda i da je pokazao veliku brigu oko razvijanja odnosa naše dve crkve.\n„Vi ste uspeli da obnovite sve one slavne tradicionalne rusko-srpske odnose, koji su utemeljeni još u periodu pre izbijanja revolucije. Očinska duhovna briga o srpskoj dijaspori na kanonskoj teritoriji Moskovske patrijaršije, kao i neumorni napori Vašeg preosveštenstva usmereni na svestrano razvijanje odnosa između Ruske i Srpske pravoslavne crkve, ispisali su nove stranice u zajedničkoj istoriji naša dva pravoslavna naroda“, naveo je mitropolit Ilarion.\nOn je, takođe, pohvalio prevodilački autorski rad vladike Antonija, koji je doprineo bližem upoznavanju duhovnih vrednosti pravoslavnog srpskog naroda.\n„Učinili ste mnogo i kada je u pitanju očuvanje, ali i unapređenje drevne tradicije obrazovanja srpskih studenata u ruskim duhovnim školama, za koju se vežu i imena Prepodobnih Simeona Dajbabskog i Sevastijana Džeksonskog, Svetog Nikolaja Ohridskog i Žičkog i Svetog Mardarija Uskokovića, ali i mnogih drugih Srba svetitelja, koji su se obrazovali na tlu Rusije“, naglasio je mitropolit Ilarion.\nSrbija, Rusija, vladika, odlikovan, Moskovska patrijaršija


Naslovna Info Srbija Srbi ilegalno ušli u Crnu Goru, a sačekala ih je kazna od...\nDržavljani Srbije N. V. i M. M. oglašeni su presudom Osnovnog suda u Rožajama krivim za nepostupanje po zdravstvenim propisima o suzbijanju opasne zarazne bolesti, zbog čega im je izrečena novčana kazna od po 1.000 evra.\nPrema presudi od 7. avgusta, oni su polovinom jula 2020. u Rožajama postupili protivno naredbi o privremenim merama za sprečavanje unošenja u zemlju i suzbijanje prenošenja novog koronavirusa, kojom je zabranjen ulazak strancima, osim sa liste država koja ispunjavaju epidemiološke kriterijume, pišu Dnevne novine.\nKako prenosi Radio televizija Crne Gore, u presudi se dodaje da su oni nelegalno ušli u Crnu Goru iz Srbije, države koja nije ispunjavala epidemiološke kriterijume i izvršili krivično delo nepostupanje po zdravstvenim propisima za suzbijanje opasne zarazne bolesti.\n„Ako okrivljeni ne plate novčanu kaznu u ovom roku, sud će istu zameniti kaznom zatvora tako što će za svakih započetih 25 evra novčane kazne odrediti jedan dan kazne zatvora“, navodi se u presudi.\nTužilac je kao kaznu tražio i po dva meseca zatvora okrivljenima, dok je branilac okrivljenih predložio da sud okrivljene ukoliko ih oglasi krivim osudi na blažu vrstu i visinu kazne.\nPrethodni tekstIstorijska odluka suda: Deca moraju da rade, a ne da budu izdržavana\nSledeći tekstNajveći slikari Bačke Palanke


Sistem pametnog stana nervira svakog korisnika - Pametan stan\tSistem pametnog stana nervira svakog korisnika - Pametan stan\nSistem pametnog stana nervira svakog korisnika\nKada ne radi !\nSistem pametnog stana nervira svakog korisnika u jednom slučaju. Kada ne radi !\nRazgovarajući sa prijateljima i kupcima, često dođemo do pitanja šta je stvarno sistem pametnog stana i šta bi takav sistem trebalo da radi? Relativno nov pojam kod nas, i nažalost zatrpan sa raznih strana uređajima koji koriste predznak smart.\nUvek pokušavam da izbegnem razgovor o vrsti kablova, komunikacionim protokolima i uređajima koji se koriste. Kupca ili potencijalnog kupca ne bi trebalo da interesuje specifikacija kabla i količina bakra u istom, kao ni processor u uređaju koji obavlja neku funkciju. Ono što bi po mom mišljenju trebalo biti fokus razgovora je svakako način interakcije budućeg korisnika sistema sa samim sistemom pametnog stana.\nNEMOJTE SE POKORAVATI TEHNOLOGIJI\nPosle intalacije sistema pametnog stana, većina korisnika uradi istu stvar : otvori apliakciju na mobilnom telefonu i uključi/isključi neku svetiljku. Takav novi način upravljanja povezanim uređajima daje im osećaj da su kući podigli na neki drugi nivo. Da, jesu, ali ono što je stvarno pametan stan daleko je napredniji od daljinskog upravljanja.\nOglasi su preplavljeni “pametnim” uređajima, od termostata do sijalica koje se upravljaju putem apliakcije za mobilni telefon ili tablet uređaj. Ponovo se vraćamo na predhodnu rečenicu, gde korisnik “zavrne” sijalicu u sijalično grlo, instalira apliakciju na mobilnom teleofnu, i u nekoliko klikova dobija mogućnost da tom sijalicom upravlja. Ono što gubi ovakvim načinom “implementacije” je prekidač ! Posle kratkog vremena, korisnik dolazi kući tokom noći sa praznom baterijom na mobilnom telefonu, I prvo što radi je da po mraku traži punjač telefona da bi uključio svetlo.\nNaravno, ovaj problem se u pravom sistemu pametnog stana rešava senzorom prisustva, ili kombinovanim senzorom pokreta i osvetljaja. U krajnjem slučaju, tasterom koji upravlja tim svetlom.\nSvi potrošači i uređaji koji treba da budu deo Sistema pametnog stana treba da imaju mogućnost “ručnog” upravljanja, odnosno mogućnost da se bez obzira što se nalaze u apliakciji za mobini telefon, mogu upravljati i putem tastera/prekidača.\nNISTE JEDINI KORISNIK U STANU\nKorisnici prilikom odabira i instalacije sistema pametnog stana često zaboravljaju da nisu jedini koji treba da koriste funckije sistema. Nekada je tu baka od 78 godina, a nekada deca od 4 godine. Uz sav entuzijazam koji lično posedujem, i koji dolazi prvenstveno od ljubavi prema tehnici i tehnologiji, ove korisnike sistema nikada nisam zaboravio tokom projektovanja i izvođenja sistema. Jednostavno, sistem mora da funkcioniše i bez mobilnog telefona ili tablet uređaja.\nKao i sa svakim drugim uređajem, prvo pitanje koje se postavlja je : šta kada prestane da radi ? Ako je sistem sastavljen od različitih proizvođača (ne ubrajamo ovde KNX system kojem je to prirodno okruženje), uvek morate sebi postaviti pitanje : šta ako neki od uređaja otkaže?\nPrilikom specificiranja sistema pokušajte da predupredite ovakvu štetu, Primer dobrog rešenja je Philips HUE sijalica. Za one koji ne znaju, radi se o Philips povezanom sistemu, koji putem HUB-a omogućava upravljanje svetiljkama u Vašem stanu. No, kada dođe do problema u radu HUB-u ili gubitka internet konekcije, sijalice nastavljaju da rade putem klasičnog prekidača, I omogućavaju korisniku da problem ne rešava u mraku 🙂\nLoš primer je Nest thermostat, koji je prikom jedne od nadogradnji apliakcije prestao da greje !\nDakle, o problemima razmišljajte pre izbora uređaja koje postavljate, kao i o održavanju, zamenskim delovima, i još nečemu što je postalo veoma bitno. KOMPATIBILNOST. Uređaji i proizvođači dolaze i odlaze, a Vi očekujete da Vas sistem služi godinama. Po tome birajte i proizvođača koji već postoji godinama, i za koga verujete da će za 5 ili 10 godina imati zamenski uređaj ili rešenje ukoliko neki od elemenata Vašeg sistema otkaže.\nNAJBOLJA APLIKACIJA JE ONA KOJU NE MORATE DA KORISTITE\nSistem pametnog stana naravno poseduje apliakciju. Čak bi se mogli pohvaliti da je apliakcija koju koristimo veoma napredna, da omogućava i običnim i “super” korisnicima da upravljaju sistemom, podešavaju parameter, pokreću scene, podešavaju tajmere … Budimo iskreni, najbrži način za upravljanje uređajima je onaj koji sada koristite. PREKIDAČ. Naravno, apliakcija ima svoje brojne primene, kao kada proveravate da li ste isključili neki potrošač, ukoliko imate kuću i ne želite da obilazite spratove proveravajući stanje roletni, svetla ili klime …. ili ukoliko ste se već namestili da gledate film, a telefon Vam je pri ruci i ne ustaje vam se. Aplikacija za mobilni telefon treba da bude nadogradnja sistema, a ne nejgova osnova.\nNemojte me pogrešno shvatiti, ne izbacujem potrebu za sistemom pametnog stana, već želim da Vam taj sistem predstavim na način na koji ga ja vidim. On treba da radi za Vas, a ne vi za njega. Iskustvo prikupljeno kroz razgovore sa korisnicima ne može se pronaći u brošuri proizvođača.\nUpravljanje glasom koje poslednjih par godina postaje izuzetno popularno omogućava svim korisnicima da ravnomerno koriste sistem (ukoliko govore engleski,nemački, francuski, španski, turski …. Ili neki od podržanih jezika). Jedina mana ovog Sistema je što je takođe potrebno neko vreme, kao I prilikom upotrebe apliakcije, da sistem obradi komandu I reaguje na nju. Uz to, I sa dobrim govorom jezika dešava se da sistem ne razume konadu zbog buke u prostoru, akcenta ili kvaliteta internet veze.\nSISTEM PAMETNOG STANA TREBA DA SE NALAZI U STANU\nMožda podnaslov izgleda kao pleonazam, ali nije. Svi elementi bitni za funkcionisanje Sistema treba da budu integralni deo Sistema, I treba da se nalaze u objektu kojim se upravlja. Cloud (oblak) nije ništa magično, u pitanju je računar sličan Vašem koji se nalazi negde na svetu, prikuplja informacije koje je Vaš sistem prosledio, procesira ih I vraća sistemu “rešenje”, odnosno komandu koju treba da izvrši. Problem nastaje što je Cloud I dalje računar, može se desiti da izgubi konekciju sa internetom, da ima potrebu da instalira neku nadogradnju ili sličan događaj koji uzrokuje njegov zastoj. Takođe, I Vaša internet konekcija u stanu može otkazati. Ukoliko ovakav događaj utiče na funkcionalnosti Vašeg Sistema više od 10%, imate problem !\nZa početak, razgovarajte sa nekim ko razume materiju, i može da sa jedne strane sagleda Vaše potrebe sada i u budućnosti (da, veoma je bitno da sistem naknadno možete nadograditi), ali i da Vam ponudi opcije za koje verovatno i ne znate. Sistemi su različiti, zahtevaju različitu instalaciju i načine povezivanja, neki i specifične uređaje kao delove sistema, i sve ovo treba predvideti pre početka radova na polaganju elektro instalacija da bi dobili najbolji sistem.\nP.S. Možete živeti bez sistema pametnog stana. Takođe, možete živeti i bez pametnog telefona, bez računara i interneta, bez parking senzora na automobilu …..


Početna Privredni sajam 124. Smederevske jeseni\nPrivredni sajam 124. Smederevske jeseni\nNa blizu tri stotine kvadrata zatvorenog prostora, na ovogodišnjem Privrednom sajmu u okviru Smederevske jeseni, predstavilo se 27 izlagača među kojima iz gradova širom Srbije i vinarija iz Makedonije.\nOtvaranju je tradicionalno prisustvovao generalni direktor Ju ES Stil Srbija. Gospodin Majkl Rouds izrazio je zadovoljstvo što je prvi put u prilici da prisustvuje Privrednom sajmu i manifestaciji Smederevska jesen. Privredni sajam zvanično je, poželevši izlagačima mnogo uspeha u radu i naravno profit, proglasio otvorenim gradonačelnik Smedereva Predrag Umičević. Otvaranju je pored brojnih zvanica prisustvovao i gospodin Oto Švec, direktor Koridora 7, učesnik Međunarodne konferencije koju je dan ranije organizovao Grad Smederevo.


Održana konferencija povodom završetka projekta "Grad prijatelj starih" | Institut za javnu politiku\nOdržana konferencija povodom završetka projekta "Grad prijatelj starih"\n- Sigurno da nije sve upodobljeno, postoje izvesni zahtevi udruženja koji okupljaju naše najstarije sugrađane, zbog čega Grad, Ministarstvo za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja, ali i PIO fond, pokušavaju maksimalno da izađu u susret. Najveći broj zahteva odnosi se na domove za stare i dnevne boravke. Sledeća izmena i dopuna Zakona o socijalnoj zaštiti će se u nekim segmentima ticati najstarijih sugrđana kako bismo imali veću efikasnost u ophođenju i svemu onome što želimo da pružimo najstarijim sugrađanima – dodao je Đorđević.


"EU da reaguje na izjavu o ujedinjenju Kosova i Albanije" - B92.net\nBeograd -- Evropska unija i njene èlanice moraju reagovati na izjave o ujedinjenju Albanije i Kosova, kaže predsednik Odbora za ljudska i manjinska prava Meho Omeroviæ.\nIzvor: Tanjug petak, 21.04.2017. | 09:29\nA da reaguje policija i tužilaštvo Srbije?\n(Profesor, 21. april 2017 15:11)\nA kada je 9 januara 2017.na dan RS, predsednik drzave Srbije na proslavi u Banjaluci javno u govoru rekao da se nada dace se RS i Srbija jednog dana ujediniti, nije bilo poziva da se taj govor osudi jer Boze moj to je izrekao predsednik drzave ???\n(koji smi mi licemeri !!, 21. april 2017 11:49)\nMolio bih da se objavi komentar.Na osnovu onoga što sam napisao 80% èitalaca se slaže da g-din Predsednik Opštine ima pravo da nekažnjeno traži pripajanje Opštine èiji je predsednik drugoj državi.Da li je ovo normalno?Da li je normalno da 80% ljudi smatra da je rat normalna stvar i da treba 60 milona ljudi da izgine zbog usijane glave.Èini mi se da 80% ljudi smatra da problem u svojoj kuæi treba da rešava neko drugi.E dok èekaš da t i problem reši neko drugi ostaæeš bez kuæe jer taj drugi ne drema.Strašno.\n(Grunf, 21. april 2017 11:00)\nSvi èitamo danima izajve pojedinaca koje su vezane za ujedinjenje ko zna koga sve.Da kažemo naši predstvanic traže da reaguje EU. Da li mi imamo zakone? kako je moguæe da predsednik opštine javno pozva na otcepljenje jednog grada, a da pri tom ni prekršajna prijava nije podnesena.Da li ova zemlja ima zastavu,grb,himnu,Ustav?Izgleda da u Srbiji svako bez ikakvih posledica može da priziva otcepljneje.Gospodin predsednik Opštine živi pod ovom zastovom,ovim grbom.Kositi infrastrukturu,zdravstvenu zašzitu, školovanje itd...Sada se traži da reaguje EU.Kako bi to EU trebala da reaguje.Jednom zabrinjavajuæom protokolarnom izjavom.Da li su naše službe policije,bezbednosti pozvale dotiènog na informativni razgovor?Pa ko treba da pozove i kazni?EU ili Srbija.Rebni ga po džepi,ukini mu socijalno,penziono,zdravstveno,školovanje,nametneš mu 500% veæi porez pa tandrèi do mile volje.AKo ni to nije dovoljno,okaèiš mu prugasto odelo an koju godinu pa neka onda reaguje ko hoæe.Najgore od svega je što su to kod nas postale uobièajene vesti,sasvim normalne.Onda se nedeljama svi politièari javljaju,daju izjave,kako su zgroženi kako æe biti krivci iz EU.Ama ljudi Hitler je proglašen krivim,ali njegova krivica košta ovu zemaljsku kuglu 60.000.000 pobijenih,razoren deo zemaljske kugle.Koliko je njegovih sledbenika doživela duboku starost?Šta vredi ko je kriv posle razarnja kad odmah nije popio doživotnu robiju kad je poèeo da propagira ludilo.\n(Grunf, 21. april 2017 10:01)


Devojačka trava protiv bolnih menstruacija, jakog krvarenja i za menopauzu | Astro sajt\nHome Slider Zdravlje Devojačka trava protiv bolnih menstruacija, jakog krvarenja i za menopauzu\nDevojačka trava protiv bolnih menstruacija, jakog krvarenja i za menopauzu\nRusomača se koristi kod raznih boljki i vrlo je delotvorna. Pomaže u slučaju bolnih menstruacija i jakog krvarenja. Efikasno zaustavlja krvarenje iz želuca, creva i bubrega zato što ima sposobnost da steže krvne sudove. Zbog zavidne količine kalijuma povoljno utiče na srčani mišić, a preporučuje se i kod angine pektoris. Posebno je značajno to što ova biljka regulise krvni pritisak i zato se podjednako koristi i kod povišenog i kod sniženog pritiska.\nOva biljka (Capsella bursa pastoris) koja raste svuda po Evropi, osim na krajnjem severu, s listićima u obliku srca, poznata nam je iz vremena prvih detinjih ljubavi. Naime, u proleće zaljubljene devojčice beru ovu biljku i igraju staru igru, recitujući „voli me" i „ne voli me" uz svaki otkinuti list.\nNajčešće se nalazi pored puteva, u dvorištima i na zapuštenim livadama. Narodni naziv hoću neću je dobila upravo po pomenutoj dečjoj igri, koja se najčešće izvodi sa njenim listićima u obliku srca. Zbog oblika u narodu je zovu i "pastirska torbica", ali i rusomača, devojačka trava i mačkino srce.\n- rusomača (Capsella bursa-pastoris) 100g\n- kantarion (Hypericum perforatum) 100g\n- virak (Alchemila vulgaris) 100g\n- hajdučica (Achilea millefolium) 100g\nČajna mešavina protiv prolapsa materice\nČajna mešavina protiv povišenog krvnog pritiska\n- rastavić (Equisetum arvense) 100g\n- glog (Crataegus oxyacanta) 100g


Sunčicin blog: Mojih 20 omiljenih pesama Julie Michaels i Hailee Steinfeld! - Famoza.net\n26/12/2018 26/12/2018 Vladimir (Famoza.net) 1018841 Commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fsuncicin-blog-mojih-20-omiljenih-pesama-julie-michaels-i-hailee-steinfeld%2FSun%C4%8Dicin+blog%3A+Mojih+20+omiljenih+pesama+Julie+Michaels+i+Hailee+Steinfeld%212018-12-26+14%3A45%3A32Vladimir+%28Famoza.net%29https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D101884\nĆaos, ponovo! Sunčica je i tu sam sa 65. blogom po redu. Ponovo je u pitanju lista pesama, ali je ovoga puta ponovo nešto malo drugačije. Kao što možete da zaključite iz naslova, ovoga puta se radi o mojim omiljenim pesmama koje izvode dve pevačice-i to Hailee Steinfeld i Julia Michaels. Od sada ću uvesti i ovakav tip blogova, gde će biti 2 ili 3 izvođača (ne više kako ne bi blog bio predugačak) u pitanju. Kao i sve dosadašnje blogove, i ovaj ću započeti sa nekoliko uvodnih reči.\nKrećemo sa pesmom koja je izašla relativno nedavno i koju sam, čini mi se, već spominjala u nekom od prethodnih blogova, nisam baš sigurna da li među novitetima, no nema veze. Julia je ovde gostujući izvođač, dok je vodeći izvođač Lauv.\nPesma koja je izašla početkom ove godine. U pitanju je jedna zaista opuštajuća i nekako mirna pesma.\nJedna tropical house pesma DJ-a Kygo-a koju izvoi Julia i koja, po mom mišljenju, zvuči odlično.\nU ovoj pesmi je takođe Julia gostujući izvođač, a radi se o jednoj stvarno, stvarno mnogo dobroj pesmi koju sa njom izvadi Keith Urban.\nMislim da nema potrebe da nešto puno opisujem ovu pesmu. Emotivna i predivna pesma koju ste jedno vreme mogli čuti bukvalno na svakom koraku.\nJoš jedna pesma gde je Julia gostujući izvođač. Inače, ona je takođe išla na turneju sa grupom Maroon 5.\nPročitajte još Niall Horan: Raskid sa Hailee je inspirisao moj novi album!\nTrenutno jedna od njenih najnovijih pesama (iako je izašla još početkom ovog leta) a svakako je jedna super pesma u pitanju.\nDrugi singl sa njenog extended play-a ,,Nervous System” koji je izašao tokom leta 2017. godine.\nPrelepa pesma, koja je takođe sa tog extended play-a i pesma koja je stvarno, bar po mom mišljenju extra.\nOvde je takođe Julia gostujući izvođač, ali ona je takođe i ta koja izvodi celu pesmu. Pesma će se naći inače u okviru novog albuma grupe Clean Bandit a kao singl je izašla prošle godine.\nSada prelazimo na pesme koje izvodi Hailee:\nDebitantski singl Hailee koji svakako spada u pesme koje ja volim da opisujem kao pesme koje čine da se osećate moćno. Inače, pesma je izašla još 2015. godine.\nJoš jedna pesma koja je sličnog tipa kao i prethodna ali opet posmatrajući iz neke druge perspektive. Priča se da će biti jedan od singlova sa njenog debitantskog albuma…\nHailee izvodi ovu pesmu iako je gostujući izvođač, dok su KATO i Sigala vodeći izvođači. Inače, jedna od pesama koju možete čuti tokom šopinga.\nOva pesma se nalazi u okviru njenog debitantskog extended play-a ,,HAIZ” a čini mi se da sam je i spominjala u nekim prethodnim blogovima. Svakako, predivna pesma.\nPročitajte još Fanovi uvereni da su Niall Horan i Hailee Steinfeld u vezi!\nSaradnja sa muzičkim duom Grey ali i DJ-om Zedd-om koja je izašla još 2016. godine i koja zvuči zaista odlično.\nPesma koja ima potpuno opuštajući ritam i melodiju, a mislim da sam i nju spominjala par puta, no svakako super pesma je u pitanju.\nFantastična pesma koju izvode Hailee i Machine Gun Kelly i koja ima sjajnu poruku…Prelepa pesma, zaista.\nTakođe postoji i solo verzija ove Hailee-ne pesme, a ovde joj se pridružuje i muzička grupa DNCE.\nVrhunska pesma koja je saradnja sa DJ-om Alessom, muzičkim duom Florida Georgia Line, ali i WATT-om.\nI za kraj ovog bloga, jedna savršena pesma, koju sam već spominjala, no ja je stvarno obožavam.\nI to bi bilo sve što se tiče mog 65. bloga, nadam se da vam se dopao. Očekujte od mene vrlo brzo novi blog. Nadam se da vam je bilo interesantno za čitanje i da ste podstaknuti makar malo da poslušate neku od ovih pesama (ako već niste). Koje su vaše omiljene pesme od Julie, a koje od Hailee? Mogu biti i van ove liste, naravno. Napišite u komentarima. Puno pozdrava, Sunčica.\nSunčicin blog: Mojih 20 omiljenih pesama Bebe Rexhe…\nPročitajte još Sarin kviz: Znate li koje je pesme Sel, Biebsa, Hailee i drugih zvezda napisala Julia Michaels\nHailee Steinfeld Julia Michaels\nKako je lepa! Nove fotke Demi Lovato su jako obradovale fandom!\nOne thought on “Sunčicin blog: Mojih 20 omiljenih pesama Julie Michaels i Hailee Steinfeld!”\nI miss you mi je najdraža od ovih


Kako konvertirati tekst u formulu\nMICROSOFT EXCEL - kako konvertirati text u formulu, pretvaranje teksta u formulu, How to convert text to formula\n(How to convert text to formula in Excel)\nKako konvertirati formulu koja je prikazana kao tekst u standardnu formulu\nU ovom tutorijalu želim pokazati kako se može napisana formula kao tekst konvertirati (pretvoriti u formulu)\nUzmimo za primjer da u ćeliji A1 imamo formulu koja je formatirana kao TEXT radi prikaza formule. U ćeliji A2 želimo imati rezultat te formule koja je prikazana u ćeliji A1\nZa rješavanje ovog problema potrebno je slijedeći Macro code ispod umetnuti u Module1. Otvorite VBE (Alt+F11) pa insertirajte Module1. U Code Window kopirajte slijedeći Macro code\nPozicionirajte se na Sheet u kojem želite konvertirati tekst u formulu. U stupcu A imamo prikazane formule a sve ćelije stupca A su formatirane kao TEXT. U stupcu B (ćelija B1) upišite slijedeću formulu\nRezultat ove formule u B1 je konvertiranje teksta iz A1 u stvarnu formulu i njen rezultat.\n---------------------------------------------- Isto tako probajte i ovaj VBA macro ---------------------------------------------------------\nPrivate Function Izracunaj(Izraz As String) As Double\nIzracunaj = Application.Evaluate(Izraz)\nFormula za rezultat je: =Izracunaj(A1)\nTakođer možete konvertirati tekst-formule u formulu tako da zadnji (ili dio) formule prepišete (overwrite) pomoću Find - Replace\nnpr: uzmimo da nam tekst u ćeliji izgleda ovako\njednostavno u polje Find what upišite ;false) a isto tako u polje Replace with upišite ;false). Kliknite na Replace ili Replace All (ako je više formula u pitanju). Sada imate ispravnu formulu.\nKako se imenuje jedna ćelija\nInsert => Name => Define\nu ovom slučaju formula u B1 je =Eval\nZbrajanje brojeva kao tekst pomoću funkcije SUBSTITUTE i konvertiranje teksta u brojevnu vrijednost\nJoš jedan primjer ali korištenjem SUBSTITUTE funkcije za zbrajanje i konvertiranje teksta u formulu (izvor: http://www.elitesecurity.org/t470572-Pomoc-oko-je-COUNT)\nU ovom primjeru imamo VAB funkciju koje je autor FOX028 (plava boja)\nFunction SABERI(Polje As Range) As Single\nSABERI = Application.Evaluate(Replace(Polje, "/", "+", 1, , vbTextCompare))\nDrugo rješenje je sa funkcijom iz primjera iznad (zelena boja) a žuta boja označava rješenje koje je dao PECA. Ćelija D2 je imenovana nazivom EVAL i u D2 se nalazi formula =SUBSTITUTE(A2;"/";"+") a u E2 nalazi se =EVAL koji poziva imenovanu ćeliju


Izvor: Dnevnik arhiva vesti 03.01.2017 - Naslovi.net\nVučiću prvi krug, Nikoliću bitka u drugom\nOdluka o raspisivanju vanrednih parlamentarnih izbora biće doneta u najboljem interesu građana Srbije, poručio je potpredsednik vlade i funkcioner SNS Nebojša Stefanović. On je bio izričit da se naprednjaci, prilikom donošenja te odluke, neće… »\nDnevnik: Stefanović: Odluka o izborima u najboljem interesu građana\nSrbiju u 2017. godini očekuju niska inflacija, stabilan devizni kurs i dobar priliv stranih direktnih investicija, izjavila je guvernerka Narodne banke Srbije (NBS). Jorgovanka Tabaković. Tabaković je navela da se takva očekivanja zasnivaju ne samo na… »\nKošarkaši Zvezde za pobede zahvalni sjajnim navijačima\nStrateg košarkaša Crvene zvezde Dejan Radonjić očekivano je bio zadovoljan posle ubedljivog trijumfa svoje ekipe nad Zadrom (113:65). u ABA ligi i istakao da se žestok ritam takmičenja nastavlja, da nema mnogo vremena za slavlje i odmor.Radonjićevi… »\n03.01.2017 Dnevnik, kategorije


Miljana Vranic\t 01.06.2021. 15:16h\nЕври сакривени у наслону за руке\nPrvi slučaj zabeležen je 30. maja 2021. godine, kada je na izlazu iz zemlje za detaljan pregled izdvojen "mercedes benc" nemačke registracije, kojim su iz Nemačke ka svojoj zemlji putovala dvojica muškaraca, jedan sa turskim, drugi sa nemačkim pasošem.\nDrugi slučaj se desio dan ranije na ovom prelazu, kada je oko 03:00 časa po ponoći, na izlazu iz zemlje, za detaljan pregled izdvojen takođe "mercedes" nemačkih registarskih oznaka, kojim su putovala trojica državljana Turske.\nUHAPŠEN MALOLETNI SRBIN U ŠVAJCARSKOJ: On i još trojica saučesnika napali tinejdžera, pretukli ga i opljačkali\nSAOBRAĆAJNA NEZGODA KOD ALEKSANDROVCA: Četiri povređena, saobraćaj obustavljen


Tivat: Porušeno više bespravno sagrađenih objekata na državnom zemljištu\nOd ovdje započetih bespravnih objekata su većina „kuće za odmor“, odnosno vikendice čiji su investitori ljudi iz Crne Gore, Srbije ali i iz Evrope. Međutim, ovdje je ugrubo već bio izgrađen i suteren i prizemna etaža jednog mnogo većeg objekta – najvjerovatnije stambene zgrade, koja je u osnovi dimenzija najmanje 30 sa 15 metara i koja se kompletna nalazi na državnom zemljištu\n17977 pregleda\t16 komentar(a)\nOperativa i mašine državne firme „Zaštita prostora Crne Gore“ d.o.o. iz Podgorice danas su su u Radovićima kod Tivta porušile više bespravno sagrađenih objekata na državnom zemljištu.\nU javnosti nenajavljenoj akciji rušenja, asistirala je i tivatska policija, a sve je kako nezvanično saznajemo, prošlo bez incidenata jer srušeni objekti nisu bilki primarna mjesta stanovanja njihovih investotora, već vikednice ili budući apartamansko-turistički kapaciteti.\nRušenja su obavljena na katastratskoj parceli 424/10 KO Nikovići, površine 54.474 metra kvadratna, koja je u državnom vlasništvu i nad kojom isključivo pravo raspolaganja ima Vlada Crne Gore. Parcela koja je u naravi „šuma 3.klase“, u proteklih par godina je intenzuovno devastirana jer je na njoj uveć u manjoj ili većoj mjeri, ugrubo izgrađeno najmanje sedam objekata koji su podignuti mimo važeće planske dokumentacije, a o čemu su „Vijesti“ ranije pisale.\nOd ovdje započetih bespravnih objekata su većina „kuće za odmor“, odnosno vikendice čiji su investitori ljudi iz Crne Gore, Srbije ali i iz Evrope. Međutim, ovdje je ugrubo već bio izgrađen i suteren i prizemna etaža jednog mnogo većeg objekta – najvjerovatnije stambene zgrade, koja je u osnovi dimenzija najmanje 30 sa 15 metara i koja se kompletna nalazi na državnom zemljištu.\nInvestitor te velike zgrade je prema nezvaničnim informacijama, izvjesni Slavko Labović iz Kolašina, a njegova bespravna građevina danas se prva našla na meti pikamera i bagera džavne firme koja radi po nalogu Građevinsko-urbanističke inspkecije Ministarstva ekologije, prostornog planirananja i urbanizma (MEPU).\nIz tog ministarstgva koje vodi Ratko Mitrović danas se nisu zvanično oglašavali u vezi rušenja bespravnih objekata na državnoj zemlji u Krtolima kod Tivta, niti su objavioli spisak sa imenima investitora tih objekata.\nZaštita prostora Crne GoreRadovićiTivatRatko Mitrović\n23.01. 17:15 h\t411\t127105\t30\n23.01. 16:09 h\t379\t62447\n23.01. 13:52 h\t303\t57265\n23.01. 07:45 h\t278\t54584\n23.01. 07:30 h\t24\t51758


Bihać: Vakcinacija djece obavezna | BihaCity\nBihać: Vakcinacija djece obavezna\nPrema programu imunizacije Federalnog ministarstva zdravstva u 2017. godini,vakcinacija je obavezna za svu djecu bez obzira na stav njibovib roditelja. Iako se ovakav program usvaja svake godine, zbog sve manjeg broja djece koja se vakcinišu Ministarstvo predviđa rigorozne mjere poput novčanog kažnjavanja ali i uskraćivanje upisa u vrtić i školu za djecu koja nisu vakcinisana.\nU Kantonalnom ministarstvu zdravstva nisu još dobili jasne upute po ovom pitanju, a ono što zabrinjava je da smo po statistikama značajno ispod propisa Svjetske zdravstvene organizacije. Prema naredbi o obaveznoj imunizaciji stanovništva, prilikom upisa u vrtić, školu, fakultet pa čak i zasnivanju radnog odnosa, može se provjeriti da li je ispoštovana ova naredba. Njena primjena iako ima obavezujudi karakter nije još započela a da li će vakcinisati svoje dijete iskijučivo je roditeljsa odluka. U DZ Bihać ističu da, iako na godišnjem nivou nemaju značajno manje djece koja se vakcinišu, ipak je primjetan ovaj trend. Pedijatrica sa dugogodišnjim iskustvom u praksi dr. Merima Čolaković ističe da odluka roditelja o nevakcinisanju šteti ne samo njihovoj djeci, već i ostalima u njihovom okruženju. Roditelji koje smo zatekli i bihaćkom Domu zdravija svoju djecu su doveli na redovnu vakcinaciju.\nIako prate društvene mreže i znaju za tzv. antivakcinalni pokret ne podržavaju ga. Da je to ipak nedovoljno pokazuju podaci Svjetske zdravstvene organizacije da smo daleko ispod preporuke o 95 vakcinisanja protiv nekih zaraznih bolesti.\nOdluka roditelja da ne cijepe svoju djecu u 2014. i 15. dovela je do epidemije morbila, pa je od 5000 oboljelib preko 500 djece bospitalizirano zbog komplikacija.\n„Društvo zaboravlja na bolesti koje su nekad u pravilu završavale smrtnim ishodom, a što se promijendo redovnom vakcinacijom”, ističe dr.Čolaković.\nCijepiva koja dolaze u BiH prošla su rigorozne kontrole i imaju sve potrebne dozvole.


Manifold - VERDURA kancelarijski stolovi - kancelarijske stolovi\nVERDURA kolekcija panelnih stolova\nVerdura panelni sistem je idealan za velike otvorene prostore i omogućavajući pritom svakom zaposlenom dozu privatnosti koja pozitivno utiće na koncentraciju, a u trenu oka će biti deo tima koji je uključen u diskusiju. Veliki broj konfiguracija i odabira panela koji mogu biti od stakla, piši-briši tabli, panela presvučenih tkaninom u boji po želji klijenta su samo deo mogućnosti ove kolecije.\nPanelni sistem je kompatibilan sa nekoliko tipova stolova iz naše kolekcije, a raznovrsni aksesoar će omogućiti dodatne povoljnosti i praktična rešenja za zaposlene.\nRamovi i sastavni elementi sa ivicama debljine 2 mm su sažeti i moderni, a spojevi pod uglom od 45 stepeni daju dodatnu dizajnersku notu.\nUvek postoji neki mali kancelarijski pribor koji vam je povremeno potreban, ali ga ne možete pronaći zbog nepažljivog skladištenja. Verdure paneli poseduju žleb za od 5,3 mm širine u koji se mogu ubaciti razne kutijice, polici i slični askesoar za skladištenje. Svi mali predmeti mogu sebi da nađu pravo mesto.\nU sklopu kolekcije mogu se odabrati razne opcije za skladištenje kako kancelarijskog materijala i razne dokumentacije, tako i garderobe po potrebi.\nVeliki odabir fiokara je još jedna od opcija koju Verdure nudi.Posetite naš izložbeni salon i dodatno ćemo vam pojasniti koje sve opcije ova velika kolekcija pruža.\nOvde možete preuzeti VERDURA brošuru: