Regionalni centra za upravljanje otpadom „Halovo” kod Zaječara - Istočne VESTI\nRegionalni centra za upravljanje otpadom „Halovo” kod Zaječara\nadminOct 23, 2018Društvo0\nDanas je u Zaječaru potpisan ugovor sa konsultantima za javno-privatno partnerstvo u procesu odabira privatnog partnera – operatera budućeg Regionalnog centra za upravljanje otpadom „Halovo” kod Zaječara.\nUgovor se realizuje u okviru projekta Regionalnog centra za upravljanje otpadom „Halovo” u kojem učestvuju gradovi Zaječar i Bor, kao i opštine Majdanpek, Negotin, Kladovo, Bor, Knjaževac i Boljevac.\nProjektom upravlja Koordinacioni odbor koga čine predstavnici gradova i opština partnera na projektu, a Regionalna agencija za razvoj istočne Srbije — RARIS vodi realizaciju projekta.\nKoordinacioni odbor je doneo odluku da se projekt realizuje kroz Javno privatno partnerstvo. Grad Zaječar i lokalne samouprave partneri na projektu su uz pomoć RARIS-a sproveli zajedničku javnu nabavku. Za konsultanta je odabran konzorcijum koji čine renomirana advokatska kancelarija Tasić&Partneri (T&P) iz Beograda, konsultantsko preduzeće TTI group Beograd specijalizovano za komunalne delatnosti i kompanija „WTS Porezi i Finansije, deo svetske WTS Global mreže. Firme iz ovog konzorcijuma su do sada uspešno sprovele desetak postupaka javno – privatnog partnerstva vrednih više od 100 miliona EUR.\nKonsultanti treba da u skladu sa Zakonom o javno-privatnom partnerstvu pripreme svu neophodnu dokumentaciju za sprovodjenje procesa JPP i raspisivanje međunarodnog tendera za odabir privatnog partnera – operatera budućeg Regionalnog centra za upravljanje otpadom.\nGlavni zadaci konsultanata su:\nIzrada analize ekonomskih i pravnih mogućnosti implementacije projekata Javnog tela po JPP modelu sa ili bez elemenata Koncesije;\nIzrada prvog, kao i finalnog nacrta Predloga projekta JPP koji sadrži sve obavezne elemente definisane važećim propisima u vreme izrade;\nPriprema dokumentacije za sprovodenje postupka odabira privatnog partnera, nakon dobijanja pozitivnog mišljenja Komisije za JPP.\nTAGdeponija halovo Zaječar\nPrethodni članakMali fudbal gradsko takmičenje Sledeći članakPriveden zbog marihuane\nSveštenstvo Eparhije timočke i gradonačelnik Zaječara Boško Ničić: tradicionalno sečenje badnjaka


150.000 klasičnih ilustracija živog sveta dostupno za preuzimanje sa online Biblioteke nasleđa biodiverziteta | Kosmodrom\n150.000 klasičnih ilustracija živog sveta dostupno za preuzimanje sa online Biblioteke nasleđa biodiverziteta\nNeke ilustracije datiraju čak iz XV veka\nNatural, general and specific history of living acetabuiferous cephalopods, and fossils, 1835-1848\nBiblioteka nasleđa biodiverziteta (The Biodiversity Heritage Library, BHL) sebe sa punim pravom naziva najvećom otvorenom svetskom digitalnom arhivom raznolikosti biljnog i životinjskog sveta.\nOva impresivna baza znanja ima potpuno otvoren pristup za preuzimanje nepreglednih količina materijala – pretežno ilustracija živog sveta, istorijskih dijagrama, botaničkih studija i raznovrsnog naučno-istraživačkog materijala prikupljenog iz stotina hiljada žurnala i biblioteka širom planete.\nOvoj instituciji je jasno da za razumevanje života na Zemlji i borbu protiv gorućeg problema – klimatskih promena – nije dovoljno znanje koje jedna biblioteka može da pruži, već je za to potrebna saradnja na globalnom nivou i uvid u kolektivno znanje o biodiverzitetu.\nArhiva prirodnjačkog znanja je krucijalna za ovakav podvig, ali njen dobar deo je skriven po malobrojnim bibliotekama sveta. Ovo je velika prepreka na putu progresa istraživačkog rada.\nBHL funkcioniše kao konzorcijum prirodnjačkih, botaničkih i istraživačkih institucija i biblioteka širom sveta, koje sarađuju u naporu ka rešavanju ovog problema. Njihova misija je digitalizovanje i stavljanje na slobodno korišćenje svojih kolekcija, te stvaranje globalne, digitalne arhive biodiverziteta.\nOnline portal biblioteke nudi besplatan pritup stotinama hiljada izdanja, sa ukupno preko 57 miliona stranica, koji datiraju od XV do XXI veka.\nMaterijal je slobodan za preuzimanje na njihovom sajtu, Flickr i Instagram stranicama.\nNatural history of Victoria, Melbourne, J.Ferres, government printer; 1885-90\nBrasilische Pilzblumen, 1895\nI Cefalopodi viventi nel Golfo di Napoli (sistematica), Berlin: R. Friedländer & Sohn, 1896.\nHistoire naturelle des insectes, composée d’après Réamur, Geoffroy, Degéer, Roesel, Linné, Fabricius, et les meilleurs ouvrages qui ont paru sur cette partie; Paris, Roret, 1828.\nThe naturalist’s miscellany, or Coloured figures of natural objects.\nLondon: Printed for Nodder & Co., 1789-1813.\nGreat and small game of Africa\nLondon: Rowland Ward, Limited, 1899.\nAtlas ichthyologique des Indes orientales néêrlandaises :\nAmsterdam: Frédéric Muller, editeur, 1862-1878\nThe Naturalist’s Pocket Magazine or compleat cabinet of the curiosities and beauties of nature.\nSelected articulate animals, 1830\nNew York, George P. Putnam, 1851.\nThe natural history of Carolina, Florida, and the Bahama Islands:\nLondon: Printed for B. White, 1771\nNew York,Doubleday, Page, 1901.\nNew York,George P. Putnam,1851.\nFiled Under: Svemirska stanica Zemlja\nTags: biljke, klimatske promene, knjige, literatura, priroda, životinje


dc.contributor.other Vujačić, Ivan\ndc.creator Rakočević, Rade M.\ndc.description.abstract Doktorska disertacija “Uticaj svjetskog tržišta kapitala na tržište kapitala u Srbiji” bavi se istraživanjem uticaja svjetskog tržišta kapitala na srpsko tržište kapitala u periodu od 2000- 2015. godine. Uporedo sa ponovnim razvojem trgovine akcijama u Srbiji od 2001. godine, odvijao se i proces tranzicije srpskog tržišta kapitala, prije svega kroz proces reformi regulative, kao i kroz reformu institucija i pojavu novih tržišnih učesnika. Uticaj globalnog tržišta kapitala se ogledao u sprovođenju svih ovih reformi, koje su zaokružile pravni okvir za funkcionisanje srpskog tržišta kapitala u skladu sa svjetskim standarima, kao i kroz prisustvo stranih portfolio investitora, prije svih stranih investicionih fondova, koji su u niskom nivou razvijenosti srpskog tržišta kapitala vidjeli svoju šansu za visoke profitne stope. U 2008. godini, globalno tržište kapitala je bilo pogođeno efektima hipotekarne krize u Sjedinjenim Američkim Državama, koji su potresli čitav svijet, uključujući i Srbiju. Međutim, izuzetno visoke stope rasta berzanskih cijena u Srbiji u prethodnom periodu, dovele su do formiranja nezavisnog berzanskog balona u Srbiji, koji je već počeo svoj silazni trend prije izbijanja svjetske finanisjske krize. Pad vrijednosti indeksa Beogradske berze od 90%, predstavljao je jedan od najvećih gubitaka na globalnom tržištu kapitala. Upravo činjenica da je pad berzanskih cijena počeo prije pojave globalne finansijske krize, a da su ga njeni efekti, kroz povlačenje stranih investitora sa Beogradske berze, dodatno intenzivirali, predstavlja objašnjenje dimenzija berzanskog kolapsa u Srbiji i uticaja svjetskog tržišta kapitala. sr\ndc.description.abstract Doctoral dissertation “The Impact of Global Capital Markets on the Capital Market in Serbia” analyse the impact of the global capital market on Serbian capital market between 2000 and 2015. Simultaneously with the renewed development of stock market in Serbia since 2001, Serbian capital market has also been in the process of transition, before all through the process of regulation reforms, as well as through reforms of institutions and introduction of new participants on the market. The influence of the global capital market was seen in implementation of all these reforms, which completed the legal framework for operation of Serbian capital market in coherence with world standards, as well as through the presence of foreign portfolio investors, above all foreign investment funds, who saw their chance for high profit margins in the low level of development of Serbian capital market. In 2008, the global capital market was hit by the effects of the Subprime crisis in the United States of America, which shook the whole world, including Serbia. However, extremely high increase of stock market prices in Serbia in the previous period created an independent stock market bubble in Serbia, which had already started its decline before the onset of the global financial crisis. The drop in the value of Belgrade Stock Exchange indexes of 90% represented one of the biggest losses at the global capital market during 2007-2009 period. en\ndc.subject finansijsko tržište sr\ndc.subject world financial crisis en\ndc.subject Serbian capital market en\ndc.subject Belgrade Stock Exchange en\ndc.subject tržište kapitala sr\ndc.subject tržište akcija sr\ndc.subject svjetska finansijska kriza sr\ndc.subject srpsko tržište kapitala sr\ndc.subject Beogradska berza sr\ndc.subject strani investitori sr\ndc.title Uticaj svjetskog tržišta kapitala na tržište kapitala u Srbiji sr\ndc.title.alternative The impact of global capital markets on the capital market in Serbia en\ndcterms.abstract Васиљевић, Бранко; Маринковић, Срђан; Вујачић, Иван; Ракочевић, Раде М.; Утицај свјетског тржишта капитала на тржиште капитала у Србији; Утицај свјетског тржишта капитала на тржиште капитала у Србији;


Ja, Boris | Ekonomska politika\nPočetna strana > Rubrike > Ekonomska politika > Ja, Boris\nGospodin Boris Tadić, obavestio nas je da je „spreman da preuzme odgovornost...“. Odlično. Sada ćemo da vidimo za šta nam je sve g. Tadić neposredno odgovoran. Da počnemo:\nJa, Boris Tadić, odgovoran sam za pokušaj da se radnicima protivzakonito spreče sudske naplate neisplaćenih plata. To sam probao da uradim pritiskom izvršne vlasti na sudsku i transmisijom tog pritiska od strane v. d. predsednika Vrhovnog suda Srbije (vidi opširnije moj tekst „Kočničari“) do svakog postupajućeg sudije.\nJa, Boris Tadić, odgovoran sam za pokušaj naplate navodnog desetogodišnjeg duga za komunalije od građana Srbije. Dodatno sam odgovoran što se ova naplata traži i za godine u kojima sam pozivao građane da ne plaćaju račune kako bi se srušio režim Slobodana Miloševića. Odgovoran sam i za to što se nije uredno ostvarivala naplata dugovanja u prethodnim godinama\nJa, Boris Tadić, odgovoran sam za pokušaj Vlade da dodatno oporezuje sve koji imaju platu veću od 12.000 dinara. Zaslužujem najoštriju osudu građana zbog toga što smo pokušali da im objasnimo kako bi to za ljude koji imaju npr. 20.000 dinara mesečno, oporezovani iznos iznosio „samo 400 dinara“. Sada shvatam da te porodice, veštinom naših majki čarobnica, od 400 dinara naprave veoma ukusan čorbast pasulj za četiri osobe za dva dana. Tek sada mi je jasno da uzeti od njih 400 dinara znači oterati ih direktno u glad.\nJa, Boris Tadić, odgovoran sam što je Vlada pokušala da dodatno oporezuje sve koji imaju stan veći od 60 m2. Bez obzira koliko ljudi živi u tom stanu i bez obzira da li se stan nalazi u centru Beograda ili je reč o staračkom seoskom domaćinstvu (naknadno su mi objasnili da se najaveći deo viška stambenog prostora u Srbiji nalazi na selu).\nJa, Boris Tadić, odgovoran sam što Vlada na isteku šestog meseca od kada je kriza evidentno buknula još uvek nema nikakve dogovorene mere (poreza na plate možda i ne bude, oporezivanje stanova možda bude, ali na neki drugi način itd.).\nJa, Boris Tadić odgovoran sam što je Vlada pre tri meseca prognozirala rast BDP od 3,5%, da bi sada priznala grešku i utvrdila pad BDP od najmanje 2%, iako je mesecima pre toga bilo očigledno da je recesija izvesna (vidi moj tekst „Noj u Srbiji“ od 6. oktobra 2008. godine, a ja nisam ekonomista).\nJa, Boris Tadić, odgovoran sam što odbijam da otpustim sve partijske kadrove koje smo, nepotrebno i na teret drugih građana Srbije, zaposlili u javnim preduzećima, opštinskim organima, silnim agencijama, pokrajinskim organima i razno raznim ministarstvima. Ali i u domovima zdravlja, klinikama, školama i sl. Na taj način smo uskratili prihod u budžet Srbije od više stotina milijardi u prethodnih osam godina. Ja, Boris Tadić, odgovoran sam što je Srbija prethodnih osam godina trošila mnogo više nego što stvara i to za iznos od oko 9 do 10 milijardi dolara godišnje. Svoju odgovornost zasnivam na činjenici da je vladajuća grupacija liste „Za evropsku Srbiju“ imala apsolutnu većinu u periodu od šest i po godina od osam mogućih, a da je bila prisutna u Vladi i u preostalih godinu i po. Naročito sam odgovoran što sam uveravao građane da u tome nema ničeg lošeg i da će se standard još trajno dodatno popraviti kada se dočepamo novih pristupnih kredita. Najoštriju osudu građana zaslužujem zbog toga što sam, na taj način, naše današnje rasipništvo, zaduživanje, neznanje, korupciju i sveukupno urušavanje državnih institucija prevalio na leđa naše dece.\nJa, Boris Tadić, odgovoran sam za partijsko upravljanje javnim preduzećima, što je dovelo do nezapamćene štete i korupcije u njima. Naročito sam odgovoran što sam jednu osobu iz mog kabineta postavio da bude predsednik UO NIS ad, iako je reč o osobi koja nema nikakvo iskustvo u privredi i gotovo nikakvo radno iskustvo uopšte, a drugu da bude direktor Telekoma, takođe bez bilo kakvih, ni približnih, referenci. Zauzvrat, primera radi, na tom mestu u NIS-u je ostvarivala platu od oko 7.000 evra mesečno.\nJa, Boris Tadić, odgovoran sam što raspoloživi prihod od privatizacije nije korišćen isključivo za vraćanje dugova, smanjenje poreza ili izgradnju kapitalnih infrastrukturnih investicija.\nJa, Boris Tadić, odgovoran sam što se još nije završila dokumentacija ni za koridor 10, niti je sprovedena ekspropirijacija za veći deo tog poteza, a ni sredstva u budžetu, ni u obimu približno potrebnom za eksproprijaciju, nisu obezbeđena. Bez završetka obe stvari, nikakva dalja sredstva za realizaciju ovog projekta se ne mogu obezbediti u inostranstvu.\nJa, Boris Tadić, odgovoran sam što je Skupština AP Vojvodine usvojila protivustavan Statut APV i time dodatno ugrozila teritorijalni integritet Srbije, i tako dalje, i tako dalje.\nPožar bukti već šest meseci. Vladajuća grupacija manje - više gleda. Da li vam oni liče na vatrogasce ili na piromane? U najboljem slučaju se ponašaju kao mala deca koja su fascinirana plamenom.\nVlada treba da uradi sledeće:\nDa dug prema penzionerima vrati kapitalizacijom penzionog fonda i da prepolovi sadašnje budžetsko finansiranje istog. Na taj način bi se uštedelo oko 90 milijardi dinara. Da objasnim: država duguje penzionerima zato što je lošim upravljanjem upropastila taj fond; država dug ne sme da vraća iz tekućeg budžetskog prihoda, zato što to zakonito vodi u bankrotstvo celu privredu; dug se mora vratiti državnom imovinom. Dva su izvora vraćanja: vojna imovina koja nije potrebna za pitanja odbrane i vlasništvo u javnim preduzećima (svim javnim preduzećima, uključujući i ona na lokalnom nivou). O svemu tome postoji gotov zakon koji je podržalo u zakonoj propisanoj formi više od 400.000 građana Srbije.\nKod naplata dugova, kakav je recimo za komunalije, cilj je da se postigne veća finansijska disciplina. To se postiže tako što se kaže da će svakom korisniku usluga koji jednokratno isplati zaostalih 6 meseci duga (samo glavnicu) biti oprošteni svi preostali iznosi i sve kamate i sudski troškovi, pod uslovom da u naredne dve godine uredno izmiruje svoje tekuće obaveze.\nMora da uvede direktan porez na imovinu zbog toga što samo tako, u kombinaciji sa privatizacijom javnih preduzeća koju predviđa gore navedeni predlog zakona (sa većinskim vlasništvom države), država ostvaruje efikasnu upotrebu državne imovine u javnim preduzećima i ekonomsku eliminaciju partijskog upravljanja u njima. Na taj način država se tera da napravi solidan saldo ukupne imovine i da proda imovinu koja joj ne donosi odgovarajuću dobit.\nMora da otpusti sve koji su višak u administraciji i drugim parabudžetskim ustanovama i to tako što bi se otpuštali obrnutim redom od zapošljavanja (prvo ide onaj ko je juče zaposlen), s tim što bi se zakonom propisalo da onaj ko ima do pet godina radnog staža nema pravo na otpremninu, a od 5 do 10 godina, samo 50%. To su mladi ljudi i oni mogu da se bore na tržištu za posao. Na taj način bi se uštedelo oko 15 milijardi dinara.\nMora da uvede direktne dodatne poreze na luksuz (pre svega automobili i kuće). Na taj način bi se prikupilo oko 5 milijardi, ali je mnogo značajniji od toga osećaj građana da vlast stvarno želi da postupa pravično u kriznim vremenima.\nMora dodatno da oporezuje plate zaposlenima, ali tako što će osnovica za oporezivanje biti, ne plata, nego „prihod domaćinstva“. Nije isto da li neko ima 60.000 dinara platu, ali jedini ostvaruje prihod u četvoročlanoj porodici ili ima istu platu i živi sam. Uopšte nije dozvoljeno razmišljati o dodatnom oporezivanju četvoročlanog domaćinstva koje ima manje od 80.000 dinara prihoda. To domaćinstvo jedva sastavlja kraj sa krajem. Veoma blago preko tog iznosa, za recimo mene i meni slične, to oporezivanje treba da bude značajno (recimo na 200.000 prihoda – 20.000 poreza). Takođe je važno da se ovo oporezivanje tačno poveže sa rashodnim stavkama budžeta. Psihološki je važno da tačno znamo na šta se troši novac koji se prikupi ovakvim dodatnim oporezivanjem. Na ovaj način bi se obezbedilo oko 5 milijardi dinara.\nMora da uvede mere kojima bi se u najkraćem roku pristupilo dramatičnom smanjivanju spoljnotrgovinskog deficita. Jedna mera je jednokratna devalvacija. A druga mera bi morala da bude uvođenje nove hartije od vrednosti „pravo na uvoz“. Mehanizam ću objasniti na primeru „Petrohemije“. „Petrohemija ostvari izvoz u iznosu od 200 miliona dolara. Pored prihoda od tih 200 miliona njoj pripada i hartija od vrednosti „pravo na uvoz“ u nominalnom iznosu od 300 miliona dolara (koeficijent 1,5 – zato što se mora pretpostaviti da na početku primene ove mere naša privreda ne može odmah da izvozno „poraste“ do nivoa uvoza). Samoj „Petrohemiji“ je za sopstvene reprodukcione potrebe potrebno npr. 200 miliona dolara. Ostaje joj da na berzi ponudi na prodaju svoje „pravo na uvoz“ za 100 miliona dolara. Kupci su svi oni koji ne izvoze, ili manje izvoze nego što uvoze, a žele nešto da uvezu. Na taj način se postiže potpuno tržišno utvrđivanje cene prava na uvoz i izbegava bilo kakvo državno arbitriranje. Istovremeno se ukupan dozvoljeni uvoz smanjuje na 50% više od izvoza. Sledeće godine je to recimo - 1,3, pa u nekoliko godina će to biti 1. Nakon toga se pravi nova strategija. Šta sve dobijamo time? Izvozna privreda dobija dodatni stimulans. Svi veliki proizvođači, na primer „Kraft“ (oni su „Jakobs“, „Milka“ „Toblerone“ i sl.) ili „Nestle“ ne mogu više da računaju da u Srbiji mogu prosto da plasiraju svoje proizvode koji se prave u fabrikama izvan Srbije, zato što je sada svaka npr. čokolada opterećena troškom za kupovinu „prava na uvoz“, pa je sada ona manje konkurentna. Ali mogu da naprave fabriku u Srbiji, pa da odatle napadaju druga tržišta. U tom slučaju je ekonomski interes da se, recimo, ne zatvori železara „Smederevo“, za vlasnika ogroman zato što mu „pravo na uvoz“ obezbeđuje veliki ekstra-profit itd.\nMora se pristupiti ozbiljnoj reformi obrazovnog sisitema, ali to zahteva čitav novi tekst.\nMora se bez milosti obračunati sa organizovanim, pre svega narko-kriminalom u Srbiji. I to svim sredstvima.\nPa zdravstvo, pa bankarski sektor, pa monetarna politika, i tako dalje, i tako dalje.\nUkratko: sve je još načelno moguće i ako se ovako nastavi, nije pitanje da li će se kriza nastaviti, nego nam je haos gotovo izvestan.\nTo što će nam Ja Boris reći da prihvata odgovornost, slaba je uteha. Iz njegovog nastupa se vidi da nije svestan ni šta prihvata, ni šta bi trebalo raditi.


Zastava Kosova u Domu kulture u Bujanovcu - Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA Zastava Kosova u Domu kulture u Bujanovcu\nZastava Kosova u Domu kulture u Bujanovcu\nBujanovačke24. jun 2021.NASLOVNA, POLITIKA 1\nBujanovac, 24. jun 2021. Među zastavama nekoliko zemalja sveta na događaju u Domu kulture koji je u toku, našla se zastava Kosova, čiju nezavisnost Srbija ne priznaje.\nReč je obuci koju organizuje opštinska Kancelarija za mlade u saradnji sa Unijom studenata doline u Makedoniji.\nVest o ovom događaju je objavljena na zvaničnoj stranici Opštine Bujanovac uz nekoliko fotografija na kojima se vide zastave Kosova na stolu ispred učesnika.\nKako navode iz Opštine, radi se o obuci za protokole, komunikaciju i diplomatski bonton.\nDodaje se da je svrha obuke edukacija mladih o diplomatskim veštinama i bontonu, a sprovodi je Besim Salihu, za koga se navodi da je već obučavao zaposlene u kabinetima visokih državih zvaničnika na Kosovu i šire.\nPodsećamo da je sednica Saveta bezbednosti UN u aprilu ove godine bila kratko prekinuta jer je šef diplomatije Srbije Nikola Selaković protestovao zbog isticanja zastave Kosova tokom video konferencije.\nTAGdom kulture bujanovac kancelarija za mlade Opština zastava kosova\nPrevious PostAlbanski izvori: Uhapšen Fatlum Musliu, brat zamenika predsednika opštine Bujanovac Next PostKurti: Francuska protiv ukidanja viza za kosovske građane\nVaskršnje svečanosti u Bujanovcu (foto&video)\nBujanovačke26. apr 2022.\nStalni posao vozača u opštini rezervisan za Nagipovog brata\nBujanovačke24. feb 2022.\nOne thought on “Zastava Kosova u Domu kulture u Bujanovcu”\nKomita 25. juna 2021. at 11:55\nI hoce li sada neko da odgovara pred drzavnim organima kada se u svetu zabranjuje isticanje imena i obelezja a u srcu Srbije to neko moze i sme da radi ili ce se opet zavrsiti na par opomena, protesta i saopstenja ?!\nBujanovačke22. maj 2022.0


Nove mere Energetske zajednice: Čista energija za sve Evropljane - SRDA\nNove mere Energetske zajednice: Čista energija za sve Evropljane\nMinistarski savet Energetske zajednice (EZ), regulatornog tela Evropske unije, usvojio je paket zakonskih mera “Čista energija za sve Evropljane”, saopšteno je 30. novembra nakon zasedanja u Beogradu kojim je predsedavala Srbija.\nPaket obuhvata pet direktiva u oblasti energetske efikasnosti, obnovljivih izvora energije, upravljanja tržištem električne energije i pravila za sigurno snabdevanja strujom. Predviđeno je da mere stupe na snagu u narednim godinama.\nU ime Srbije koja predsedava savetom, ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović je izjavila da će paket mera podstaći tranziciju ka čistoj energiji i modernizovati energetske sisteme i privredu.\n– Novi zakonodavni akti će pomoći Energetskoj zajednici da postepeno pređe sa fosilnih goriva na obnovljive izvore energije i doprineće postizanju cilja da Evropa ima nultu emisiju ugljen-dioksida do 2050. Važno je da smanjenje emisija ne rezultira ukidanjem radnih mesta i ovaj paket će nam pomoći da to postignemo – rekla je je Mihajlović.\nZamenica generalnog direktora za energetiku u Evropskoj komisiji, Mechthild Vorsdorfer ocenila je da će usvajnjem paketa mera “moderan, čist i bezbedan energetski sistem postati stvarnost u Energetskoj zajednici”.\n– Paket uspostavlja stabilan zakonski i tržišni okvir za stimulisanje neophodnih javnih i privatnih investicija. Predlaže mere za zaštitu ugroženih potrošača, za borbu protiv energetskog siromaštva i za osnaživanje potrošača da aktivno učestvuju u energetskoj tranziciji – navela je Vorsdorfer.\nCiljevi smanjenja emisija gasova sa efektom staklene bašte do 2030. biće usvojeni na sledećem Ministarskom savetu 2022. godine, nakon finalizacija studije Evropske komisije.\nNa Samitu je za novog direktora Sekretarijata Energetske zajednice izabran Poljak Artur Lorkovski.\nMapa puta za dekarbonizaciju\nČetvrti akt je Uredba o upravljanju koja predviđa kako se usklađuju nacionalne strategije za energetiku sa klimatskim promenama i slično, a usvojena je i Mapa puta za dekarbonizaciju.\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović, koja je i predsedavala Samitom, je navela da se usvojene direktive odnose na ono što je ove godine rađeno u Srbiji, a to je zelena agenda, dekarbonizacija i veće učešće obnovljivih izvora energije kao i podizanje energetske efikasnosti zemlje.\n– Što se tiče zakona, Srbija je na to spremna, a i što se tiče finansija u delu koji se odnosi na energetsku efikasnost i obnovljive izvore energije a moraćemo puno da radimo na Mapi dekarbonizacije, pošto u narednih nekoliko godina, treba doneti zakonodavni okvir i videti kako ćemo finansirati naš proces dekarbonizacije – rekla je ona.\nEnergetska zajednica je međunarodna organizacija koja okuplja Evropsku uniju i njene susede kako bi stvorila integrisano panevropsko energetsko tržište.\nPotpisivanjem Ugovora o Energetskoj zajednici, ugovorne strane su se obavezale na primenu ključnih zakona EU o energetici i životnoj sredini, da će razviti adekvatan zakonski okvir i liberalizovati svoja energetska tržišta.\nDo danas je oko 25 zakona EU ugrađeno u pravni okvir Energetske zajednice, koji pokrivaju gas, struju, sigurnost snabdevanja, obnovljive izvore energije, naftu, energetsku efikasnost i životnu sredinu.\nOd juna 2017. godine, Energetska zajednica ima deset članica: Evropsku uniju i devet ugovornih strana – Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Gruziju, Kosovo, Severnu Makedoniju, Moldaviju, Crnu Goru, Srbiju i Ukrajinu. Jermenija, Norveška i Turska učestvuju kao posmatrači.\nArtur Lorkovski dekarbonizacija Energetska zajednica Ministarstvo rudarstva i energetike obnovljivi izvori energije OIE Važno zelena agenda Zorana Mihajlović


Sportsko-rekreativnim druženjem obilježili Dan nezavisnosti | onogošt.me\nSportsko-rekreativnim druženjem obilježili Dan nezavisnosti\nU susret 21. maju, Danu nezavisnosti Crne Gore, OŠ “Dobrislav Đedo Perunović” sa Bogetića i OŠ “Milosav Koljenšić” sa Slapa - Danilovgrad, organizovale su sportsko-rekteativno druženje na Glavi Zete.\nUčesnici druženja bili su učenici i nastavnici dvije pomenute škole.\nTakmičenje je organizovano u fudbalu, nadvlačenju konopa, štafetnim igrama, šutiranju na koš i streljaštvu.\n“Takmičenje je imalo zabavni karakter pa je rezultat u konačnom plasmanu bio neriješen. Na kraju sportsko-rekreativnog druženja, organizovan je ručak za sve učesnike. Direktori škola Novica Gardašević i Željko Jaredić, zadovoljni su današnjom manifestacijom i očekuju da će ista postati tradicionalna”, naveli su iz OŠ “Dobrislav Đedo Perunović”.\nTakođe, kako su istakli, plan je u narednom periodu proširiti druženje sa drugim školama, prije svega sa onim sličnim po broju učenika i nastavnika.


SOFIJA MILOŠEVIĆ U BEOGRADU JE BILA TOP DOTERANA: Niko ne može da poveruje da se skoro PORODILA, a tek KAKVE PLANOVE IMA!\n14:22h JAVA PROGRAMIRANJE: Zbog ovih 6 razloga bi trebalo da naučite najtraženiji programski jezik\n14:19h SENIČIĆ: Vakcina prednost, ali uslovi za putovanja još su nepoznati\n14:16h UKRAO AUTOBUS I POD DEJSTVOM ALKOHOLA SE VOZIO PO GRADU: Policija uhapsila muškarca u Svilajncu, zadržan do istrežnjenja\nMOLIM TE, NAPUSTI EMISIJU! Sanja Marinković šokirana Simonidinim rečima, 73\t551\nPOLICIJA PRIVELA ACU LUKASA! Pevač bežao od POLICIJE, posle POTERE uhvatila 85\t260\nVAŽNO DA JE NEKAD BILO LEPO! OVAKO JE IZGLEDALA SVADBA TOŠIĆEVE LJUBAVNICE, 63\t106\nSVEŽE RAZVEDENA SANJA MARINKOVIĆ ZAPALILA INSTAGRAM! Voditeljka se skinula 71\t151\nNOVI RAT? ĐULE VAN GOG LIŽE KAMERE: Đorđe David uvredio kolegu, a usledio 65\t242\nELENA KARIĆ OVDE GRADI NOVU KUĆU? Bivše imanje prodala Jeleni, a sad objavila 50\t121\nONA JE MENE SMUVALA, KUPILA MI JE 101 RUŽU, BILE SMO ZAJEDNO! Matora iznela 15\t27\nSILOVANA SAM KAO TINEJDŽERKA, VEROVALA SAM DA JE TO MOJA KRIVICA! Tajči 10\t165\nBACILA U VODU 20 GODINA BRAKA ZA 2 MESECA U RIJALITIJU! Tanja se vratila 15\t56\n27.11.2020. 08:36h 27.11.2020. 08:36h\nManekenka Sofija Milošević, pre nekoliko dana boravila je u Srbiji.\nŽenu fudbalera paparaci su uhvatili u pratnji sina Alekseja, rođenog brata i dadilje napustila jedan poznati prestonički hotel vidno raspoložena. Nakon porođaja ovo je bila prva poseta srpskoj prestonici, a to je iskoristila kako bi obavila brojne poslovne sastanke i organizovala planove za budućnost.\n"Mnogi su ostali iznenađeni što Sofija samo dva meseca nakon porođaja izgleda besprekorno, kao da se nije porodila. Većina ljudi koji su je videli u beogradskom hotelu komentarisali su kako ima liniju na kojoj bi joj pozavidele brojne vršnjakinje. Tokom boravka u Beogradu, Sofija nije želela da troši vreme na izlaske, već je napravila strogi plan kako će provesti nedelju dana u našoj prestonici, koliko je boravila ovde. Prvo je snimala kampanju za svoju kolekciju haljina koju planira uskoro da predstavi javnosti, a potom je organizovala brojne sastanke na kojima je dogovarala sve ono što želi da ostvari u narednom periodu. Ali nigde nije želela da ide bez sina. Tako je svuda u pratnji dadilje vodila Alekseja, koji je mirna beba, jer ni u jednom trenutku nije plakao. Za to vreme Luka je bio u karantinu zbog utakmica koje su imali članovi srpske reprezentacije", objašnjava izvor blizak Sofiji koji je do detalja upućen u njen život.\nSofija je, inače, u pauzama od poslovnih obaveze, odlazila kod svoje majke.\n"Uživala je u porodičnom druženju sa sinom i najbližim članovima njene porodice. Lukini roditelji su posetili fudbalera u Beogradu, te su tom prilikom upoznali unuka jer to nisu mogli ranije zbog zatvorenih granica", kaže manekenkin prijatelj i dodaje da ona ima brojne planove.\n"Sofija ima zamisao da se u narednih nekoliko meseci posveti humanitarnom radu i da pomaže ljudima kojima je pomoć preko potrebna. Osim toga, želi da, pored modnog studija, pokrene još jedan privatan biznis koji će imati veze sa tim čime se bavi. Želi ozbiljno da se posveti preduzetništvu. Planira otvaranje agencije za modele jer je to idealna prilika da sve ono što je prošla kroz karijeru dugu petnaest godina prenese mlađim generacijama i svojim kontaktima, a vezama kako u Srbiji, tako i izvan njenih granica im omogući da ostvare svoje snove", priča manekenkin prijatelj.\nSofija je poručila:\n"Zasada je rano da iznosim sve planove u javnost. Sačekajte još malo da sve postavim kako sam zamislila, te onda možemo da pričamo malo više na sve teme koje ste naveli. Verujem da će do realizacije planova doći veoma brzo."\nSOFIJA MILOŠEVIĆ SA SINOM NAPUSTILA SRBIJU: Ovim rečima je ponosna mama opisala svog Alekseja (FOTO)\nSOFIJA MILOŠEVIĆ PRVI PUT U JAVNOSTI O POROĐAJU: Luka ni DINAR nije dao za porođaj u Madridu! Otkrila i koje priče KOLAJU o njoj\nNAKON DVA MESECA OD POROĐAJA, SOFIJA SE VRATILA POSLU! Manekenka obukla prekratku kombinaciju, pa se pohvalila: Komentari PLJUŠTE!\nSOFIJA MILOŠEVIĆ IZGLEDA KAO BOMBA 2 MESECA NAKON POROĐAJA! O njenom izgledu bruje svi, a OVOM FOTKOM je sve ostavila bez reči!\nSofija MiloševićmanekenkasinBeogradLuka Jović\nJAVA PROGRAMIRANJE: Zbog ovih 6 razloga bi trebalo da naučite najtraženiji programski jezik\nDirektor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije (YUTA)\nSENIČIĆ: Vakcina prednost, ali uslovi za putovanja još su nepoznati\nImao 2,42 promila alkohola u organizmu\nUKRAO AUTOBUS I POD DEJSTVOM ALKOHOLA SE VOZIO PO GRADU: Policija uhapsila muškarca u Svilajncu, zadržan do istrežnjenja\nMOLIM TE, NAPUSTI EMISIJU! Sanja Marinković šokirana Simonidinim rečima, morala je da je PREKINE! 73\t551\nPOLICIJA PRIVELA ACU LUKASA! Pevač bežao od POLICIJE, posle POTERE uhvatila ga druga patrola! 85\t260\nVAŽNO DA JE NEKAD BILO LEPO! OVAKO JE IZGLEDALA SVADBA TOŠIĆEVE LJUBAVNICE, sve pršti, pola estrade pevalo na veselju 63\t106\nSVEŽE RAZVEDENA SANJA MARINKOVIĆ ZAPALILA INSTAGRAM! Voditeljka se skinula u kupaći i poručila: Ne postoji filter za SRCE i DUŠU! 71\t151\nPIKSI POSTAJE SELEKTOR SRBIJE, PLATA 1.000.000 EVRA: Legenda u reprezentaciji posle 20 godina! 223\t748\nBJELOGRLIĆ PRVI PROČITAO MILENIN PREDLOG ZA SCENARIO SERIJE UČITELJ: Projekat još u radnoj fazi, glumica radi na razvoju priče 40\t628\nESPRESO NA LICU MESTA: Vakcinacija na Sajmu !\nDOBRA VEST IZ SREMA: Biće dovoljno brašna i hleba, usevi pšenice odlični (KURIR TELEVIZIJA)


Automobile odložio propali biznis, a ne toksične baterije - Raskrinkavanje\nAutomobile odložio propali biznis, a ne toksične baterije\nElektrični automobili u razvijenim zemljama širom svijeta više nisu nikakva novost. Njihova primjena postaje sve šira o čemu svjedoče i najave prelaza na električni pogon do 2030. Od strane mnogih kompanija automobilske industrije. Iako su ovi automobili budućnost, njihov koncept još uvijek nije u potpunosti prihvaćen, pa se protiv njih vodi svojevrsna kampanja na društvenim …\nElektrični automobili u razvijenim zemljama širom svijeta više nisu nikakva novost. Njihova primjena postaje sve šira o čemu svjedoče i najave prelaza na električni pogon do 2030. Od strane mnogih kompanija automobilske industrije.\nIako su ovi automobili budućnost, njihov koncept još uvijek nije u potpunosti prihvaćen, pa se protiv njih vodi svojevrsna kampanja na društvenim mrežama. Tvrdnje o štetnosti električnih automobila najčešće se odnose na to da njihove baterije izazivaju zagađenje okoline.\nTakav primjer je objava sa fejsbuka u kojoj je podijeljena fotografija na kojoj se nalazi hiljade odloženih automobila koji očigledno više nisu u upotrebi.\n“Ovo je deponija korišćenih automobila u blizini Pariza sa stotinama električnih automobila. Svi imaju isti problem. Ćelije za skladištenje baterija su se ispraznile i treba ih zameniti. Zašto se ne zamene, pitate se? Postoje dva razloga. Ćelije za skladištenje baterija koštaju skoro dvostruko više nego što košta novo vozilo, i drugo, nijedno odlagalište ili kontejner neće vam omogućiti da tamo bacite baterije. Dakle, ovi električni automobili tzv. “zelene vile” stavljaju toksine iz baterije pravo u pod”, opis je pomenute fotografije koja je podijeljena na 200 različitih profila na fejsbuku.\nSlika o kojoj se govori svakako jeste autentična i dolazi iz okoline Pariza kao što je i napisano. Ipak, treba razjasniti okolnosti usljed kojih je došlo do odlaganja ovih automobila, a razlog za to svakako nijesu baterije i “nemogućnost njihove zamjene”, kao što imamo priliku da pročitamo.\nBritanski automobilski portal “The Sunday times driving” bavio se ovom temom, a u njihovom članku govori se o stvarnim razlozima odlaganja automobile i njihovoj budućnosti.\n“Projekat “Autolib” električnih automobila pokrenut je 2011. godine u saradnji sa lokalnim vlastima, i u jednom momentu imao je preko 150.000 korisnika u Parizu. Njegova ideja bila je da ljudi mogu po potrebi da brzo iznajmljuju ove automobile. Ipak vremenom su visoki operativni troškovi i povećana konkurencija dovele do velikih gubitaka kompanije Bollore koja je je plasirala automobile Autolib. Zabilježeni su ogromni gubici od 233 miliona eura, što je navelo lokalne vlasti da raskinu sporazum. Autolib je morao svoje automobile da skloni sa puteva i prebaci ih u Romorantin regiju daleko od Pariza. Nakon toga automobili su prodati dvijema kompanijama koje preprodaju automobile širom Francuske”, navodi se u tekstu koji nosi naslov “Polje napuštenih automobila zbog otkazanog sporazuma rentiranja a ne zbog kvarova na baterijama”.\nInformacija o tome da su ovi automobile sklonjeni zbog baterija očigledno se velikom brzinom proširila po internetu, pa su tako fact-checking sajtovi poput “Politifact” demantovali ovakve tvrdnje.\nIstom temom bavio se i portal Snopes u okviru rubrike – provjera činjenica.\n“Kompanija Bollore morala je da odloži 4000 automobila a dio njih prodat je kompaniji Atis Production. Direktor te kompanije, Paul Aouizerate kazao je da mu je žao što se internetom dijele fotografije automobila uz tvrdnju da oni zagađuju tlo. -Naša vozila su pravilno uskladištena. Sve baterije su uklonjene i sve je dobro organizovano-”, navodi se u tekstu .\nNa portalu Francetvinfo takođe postoji tekst u kojem je detaljno objašnjena situacija sa Autolib projektom I njegovim uskladištenim automobilima.\nImajući u vidu sve činjenice objavljene u medijima, uvjeravamo se da su automobili sa slike odloženi zbog krize izazvane propalim poslovnim poduhvatom a ne zbog problema sa baterijama. Takođe je jasno da njihove baterije ne zagađuju tlo, jer su one izvađene. Zbog toga fejsbuk post čiji je sadržaj jasno demantovan, označavamo kao manipulisanje činjenicama.\nTursku vojsku iz Pazarčika, sa puta za Siriju, „prebacili“ u Palestinu\nKovid ne mari za sukobe i rat


Groznica zapadnog Nila ubila dvoje ljudi u Srbiji | Magazin | Zdravlje\nDVOJE LJUDI U SRBIJI UMRLO OD GROZNICE ZAPADNOG NILA! Bolest prenose komarci, ovo su simptomi! 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nDVOJE LJUDI U SRBIJI UMRLO OD GROZNICE ZAPADNOG NILA! Bolest prenose komarci, ovo su simptomi!\n08.08.2021. / 14:26\nPrva dva potvrđena slučaja završila se smrtnim ishodom, saopštio je Institut za javno zdravlje.\n"Nа оsnоvu pоdаtаkа dоstаvljеnih Institutu zа јаvnо zdrаvljе Srbiје Dr Milаn Јоvаnоvić Bаtut, u sklаdu sа Prеpоrukаmа zа nаdzоr nаd grоznicоm Zаpаdnоg Nilа u humаnој pоpulаciјi u sеzоni 2021. gоdinе Institutа zа јаvnо zdrаvljе Srbiје, i lаbоrаtоriјsкih kritеriјumа (prеmа prеpоrukаmа Еvrоpskоg cеntrа zа prеvеnciјu i kоntrоlu bоlеsti) nа tеritоriјi Rеpubliке Srbiје, dо 6.8.2021. gоdinе rеgistrоvаnа su prvа dvа pоtvrđеnа slučаја оbоlеvаnjа оd grоznicе Zаpаdnоg Nilа, kоја su sе zаvršilа smrtnim ishоdоm. Оbоljеnjа su rеgistrоvаnа kоd оsоbа mušкоg i žеnsкоg pоlа, stаrоsti 63 i 50 gоdinа sа pridružеnim hrоničnim оbоljеnjimа, iz Јužnоbаčkоg i Srеmskоg окrugа", saopštio je Batut.\nPročitajte koji komarci prenose virus i koji su simptomi, od ove bolesti umrla je i slavna glumica Mira Furlan!\nGDE SU U SRBIJI PRONAĐENI KOMARCI ZARAŽENI VIRUSOM ZAPADNOG NILA: Dvoje ljudi umrlo, evo kako da se zaštitite\nBolest Zapadnog Nila uzrokuje virus koji se u prirodi održava u ciklusu između komaraca i ptica koje su primarni rezervoari virusa. Virus komarci dalje prenose ljudima, sisarima i kopitarima ali prenos sa čoveka na čoveka nije moguć. Oko 80 odsto slučajeva prođe bez ikakvih simptoma, oko 20 odsto njih će razviti simptome gripa.\nSamo jedan odsto obolelih dobiće komplikacije koje mogu imati smrthi ishod, jer virus zahvata centralni nervni sistem.\nU 2020, tokom sezone praćenja aktivnosti virusa u humanoj populaciji, nije zabeležen nijedan slučaj.\nvirusi komarci virus zapadnog nila Bolesti\n08.08.2021. / 16:10\nPa to znači skoro 10% obolelih umre da reaguje Kon , zatvoriti sve , deca u školu nipošto policisku čas odmah.\n08.08.2021. / 16:07\nDa li pomaze vakcinacija kod tog virusa? Da primimo vakcinu i od Zapadnog nila.\n08.08.2021. / 15:56\nPa ovo su simptomi covida i produzenog covida\nUpravo gledate Dušan Petrović: Nemam samopouzdanja kada je reč o fizičkom izgledu! 0 Guglali smo Pre 57 min Popularni fotograf i influenser Dušan Petrović za MONDO otkrio da ima problem sa samopouzdanjem iako to po njegovim...


bizar - Blic Online\nVeganka htela da oslobodi zečeve sa farme, ali je načinila katastrofalnu grešku: Većina životinja je UMRLA\nU nameri da oslobodi veliku količinu zečeva, jedna veganka je tom prilikom nanela više štete nego koristi, pošto je tokom oslobađanja, preminulo više od 90 zečeva, dok ih je samo 14 bilo spaseno.\nBIZARNA SMRT U SAD Tinejdžera smrskalo sedište automobila: Uskoro ću umreti, recite mami da je volim (VIDEO)\nTinejdžer iz američke države Ohajo umro je u bizarnoj nesreći koja se dogodila u njegovom automobilu.\nUhvatio je slatkog rakuna u dvorištu, a onda se on uspravio i POKAZAO ZUBE (FOTO, VIDEO)\nRobert Kogešal igrao se sa svojim psima ispred kuće u Jangstaunu, Ohaju u petak oko podneva, kad je ugledao rakuna.\nBIZARNA NESREĆA U AMERICI Poginula dok je išla na majčinu sahranu\nDanijel Vale iz američkog grada Meskit poginula je dok je išla na majčinu sahranu noseći sa sobom njene kremirane ostatke.\nOKO NJE SIGURNO NEMA GUŽVE! Ubedljivo najbizarniji outfit svih vremena\nMožda ovo nije baš najpraktičnija "haljina" za izlazak, ali je definitivno najbizarniji outfit čak i za Lejdi Gagu


NVO Juventas zahtijeva krivične i prekršajne prijave u slučaju učiteljice iz Bara\n"neprihvatljivo da se na direktan način utiče na opredjeljenje djece"\n"Stoga smatramo da javnost mora biti upoznata o mjerama koje je prosvjetna inspekcija preduzela nakon saznanja za kršenje Opšteg zakona o obrazovanju i vaspitanju koje je počinila učiteljica Rada Višnjić“, navedeno je u saopštenju\n3452 pregleda\t6 komentar(a)\nJuventas, Foto: PR Centar\nNevladina organizacija Juventas zahtijeva od prosvjetne inspekcije da obavijesti crnogorsku javnost o preduzetim mjerama povodom kršenja Opšteg zakona o obrazovanju i vaspitanju.\nKako je saopšteno iz Juventasa, juče je crnogorska javnost saznala da je učiteljica Osnovne škole „Jugoslavija“ Rada Višnjić opet postupila protivzakonito i neetički. Pomenuta je, kako su naveli, prekršila član 5 navedenog zakona, koji zabranjuje vjersko djelovanje unutar javnih obrazovnih ustanova.\n„Prosvjetna inspekcija u svojoj nadležnosti raspolaže mjerama kojima se nadzire i kontoriliše primjena zakona ali i podnosi zahtjev za pokretanje prekršajnih postupaka i podnošenja krivičnih i drugih odgovarajućih prijava. Stoga smatramo da javnost mora biti upoznata o mjerama koje je prosvjetna inspekcija preduzela nakon saznanja za kršenje Opšteg zakona o obrazovanju i vaspitanju koje je počinila učiteljica Rada Višnjić“, navedeno je u saopštenju.\nU Juventasu smatraju da pozivanje učenika od strane prosvjetnih radnika na bilo kakva okupljanja, u trenutnoj epidemiološkoj situaciji koja je realizaciju nastave u potpunosti promijenila, donosi dodatne štetne posljedice ne samo po učenike i obrazovni sistem već i po cijelu zajednicu.\n„Zloupotreba djece u vjerske svrhe od strane prosvjetnih radnika kažnjava se najstrožijom sankcijom, propisanom članom 111 Opšteg zakona o obrazovanju i vaspitanju, prestankom radnog odnosa onoga koji zloupotrebu izvrši“, naveli su iz Juventasa.\nU demokratskom i sekularnom društvu, kako su kazali, neprihvatljivo je da se obrazovni sistem zloupotrebljava za vjerske aktivnosti i da na direktan način utiče na opredjeljenje djece.\n„Ova situacija nam pokazuje koliko je važno da u obrazovnom sistemu građansko obrazovanje bude obavezan predmet koji će, između ostalog, omogućiti učenicima da uče o različitostima, poštovanju različitosti i slobodi opredjeljena i osjećaja pripadnosti“, ocijenili su iz Juventasa.\nOsnovna škola "Jugoslavija"Rada VišnjićOpšti zakono o obrazovanju i vaspitanju\n19.01. 19:47 h\t1804\t122425\n20.01. 06:15 h\t591\t91011\t11\n19.01. 20:49 h\t221\t62115\n20.01. 07:00 h\t61558\n20.01. 08:53 h\t1043\t61091


Republika / (FOTO) Dostavljao kamionom Range Rover-e i Jaguare i UNIŠTIO IH!\n(FOTO) Dostavljao kamionom Range Rover-e i Jaguare i UNIŠTIO IH!\nponedeljak, 29. 10. 2018.| 08:24\nNovi-novcati "rejndž roveri" i "jaguari" vredni stotine hiljada funti ostali su bez krovova kada se kamion transporter na kojem su bili - zabio u most u Pertu.\n- Vozio sam ženu na posao kada sam to video. Oni su sad automobili bez krova! Neki od njih bili su zamotani u plastiku, mislim da su bili novi i da ih je kamion dostavljao. Vozač je izgledao jako tužno - rekao je svedok Garet Rudok (40).\nDA LI BISTE RADILI OVAJ POSAO? Gleda parove dok se seksaju i deli NEVEROVATNE SAVETE za bolji orgazam!\n- Niko nije povređen, ali vozaču ovo sigurno nije bio dobar dan. Čini mi se da su oni automobili napred više oštećeni, neki će verovatno biti i otpisani - kazao je svedok.\nAustralija Automobili Kamion Jaguar Range Rover Pert Transporter\n(VIDEO) Avion se zakucao u zgradu u Australiji\nTRAGEDIJA NA ZLOGLASNOJ IBARSKOJ: U lančanom sudaru kamiona i dva automobila nastradala jedna osoba\nFOTO: Lend Rover najavio novi Ivok žičanom skulpturom


NN 48/2014 (17.4.2014.), Pravilnik o registru vinograda, obveznim izjavama, pratećim dokumentima, podrumskoj evidenciji i proizvodnom potencijalu\nPRILOG I. – IX.\n48 17.04.2014 Pravilnik o registru vinograda, obveznim izjavama, pratećim dokumentima, podrumskoj evidenciji i proizvodnom potencijalu 48 17.04.2014 Pravilnik o registru vinograda, obveznim izjavama, pratećim dokumentima, podrumskoj evidenciji i proizvodnom potencijalu 48 17.04.2014 Pravilnik o registru vinograda, obveznim izjavama, pratećim dokumentima, podrumskoj evidenciji i proizvodnom potencijalu 48 17.04.2014 Pravilnik o registru vinograda, obveznim izjavama, pratećim dokumentima, podrumskoj evidenciji i proizvodnom potencijalu 48 17.04.2014 Pravilnik o registru vinograda, obveznim izjavama, pratećim dokumentima, podrumskoj evidenciji i proizvodnom potencijalu\nPravilnik, NN 48/2014-925


Lider ne da tron - www.mrkonjic-grad.com\nLider ne da tron\nLider je bez većih problema zadržao tron. Fudbaleri Omladinca Mobi'S su na svom terenu savladali Slobodu iz Mrkonjić Grada sa ubjedljivih 4:0, te su na taj način ostali na prvoj poziciji.\nU prvih pola časa izabranici Branimira Tulića su imali blagu terensku inicijativu, a vrijedne pomena su prilike Plavšića iz devetog i Divljaka iz 26. minuta.\nPosljednjih 15 minuta u potpunosti je pripalo domaćinu, igra se odvijala samo na polovini Slobode, a kao plod toga stiglo je i vođstvo u 38. minutu. Vujičić je osvojio loptu i krenuo ka golu Vujanovića, uslijedio je dupli pas sa Radovanlijom, poslije čega je neobranjivo šutirao u desni ugao gostujućeg čuvara mreže.\nU nastavku se raspala igra tima iz Mrkonjić Grada. Već u 50. minutu Vukelja je prošao po lijevoj strani, ubacio na "peterac", a Plavšiću nije bilo teško da poveća prednost. Dva minuta kasnije, Novković je centrirao sa desne strane, a Devušić neometan na pet metara od gola nije uspio da se upiše u strijelce.\nDomaćin je do trećeg pogotka došao u 68. minutu. Radovanlija je šutirao sa 20 metara, Vujanović je samo odbio loptu, a na pravom mjestu se našao Dulić i zatresao mrežu. Konačan rezultat postavljen je u 88. minutu. Lugić je dugo vodio loptu, kada je došao do ivice šesneasterca odlučio se na šut, a lopta je na putu do gola promijenila pravac i prevarila gostujućeg golmana.\nD.Marić, "Glas Srpske" 27.9.2005\nSloboda se nakon sedmog kola nalazi na 13. poziciji, sa omjerom od dvije pobjede, četiri poraza i jednim neriješenim rezultatom.


Akumulatori za solarne sisteme | Akumulator Shop\nSpecijalni stacionarni akumulatori za upotrebu u solarnim sistemima.\nDostupno u dve tehnologije izrade:\n1. AGM VRLA akumulatori – dostupno u veličinama od 5Ah do 200Ah\n2. GEL Tehnologija – proizvođača Exide (Sonnenschein) iz Nemačke, i JYC iz Kine, dostupno u kapacitetima od 16Ah do 210Ah\nAGM VRLA (Valve Regulated Lead Acid) akumulatori su namenjeni za menje, jednostavnije sisteme.\nGlavne osobine su jeftinija cena, manji broj ciklusa pražnjenja, bez tečnog elektrolita, kraći životni vek od GEL akumulatora, u ponudi su baterije tajvanskog proizvođača Long.\nGel akumulatori su najkvalitetniji akumulatori za solarne sisteme, sa najboljim performansama i najdužim životnim vekom.\nGlavna mana je viša cena, preporučljivo za veće i zahtevnije solarne sisteme.\nNaslovnaKategorije proizvodaSolarni paneli i opremaAkumulatori za solarne sisteme\nUkupno 1–20 od 61 proizvoda


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Servisne informacije :: O turizmu na sjeveru, razvoju Pljevalja, napadima na policajce\nU JUTARNJEM 18. 05. 2020. 18:19 >> 18:18 0\nO turizmu na sjeveru, razvoju Pljevalja, napadima na policajce\nDa li će Crna Gora u narednom periodu više afirmisati turističku ponudu na sjeveru zemlje i možemo li ove godine očekivati veću posjećenost na planinama, razgovaramo sa prof. dr Radem Ratkovićem, dekanom Fakulteta za biznis i turizam iz Budve\nLokalne samouprave sreću se sa novim izazovima nakon korona virusa. Kakvi će biti dalji pravci razvoja Pljevalja saznaćemo od predsjednika Opštine Igora Golubovića\nGovorićemo o tome koliko su lažne vijesti na društvenim mrežama opasne tokom vanrednih situacija. Naš gost je komunikolog Miodrag Strugar\nČesti su napadi na policijske službenike, posebno tokom protesta. Na drugoj strani, dio javnosti se pita u kolikoj mjeri policija prekoračuje zakonska ovlašćenja. O tome sa predsjednikom Sindikata policije Mladenom Šuškavčevićem\nOve sedmice počinje intenzivna kontrola povrća i voća iz domaće proizvodnje. Da saznamo više detalja u goste smo pozvali direktoricu Uprave za bezbjednost hrane, veterinu i fitosanitarne poslove Vesnu Daković\nKoliki je uticaj korona virusa na zarade i zaposlene, tema je o kojoj razgovaramo sa advokaticom Nikolinom Mišnić\nPutem SKAJPA uključujemo kompozitora Srđana Bulatovića.\n- Sa terena uživo o najvažnijim dešavanjima u Glavnom gradu i iz Zavoda za transfuziju krvi u Podgorici izvještava Andrea Lekić.


Sporazum sa NR Kinom\nznači dalje jačanje srpske privrede\nMladenovac, 5. februar 2022.\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić ocenila je danas da je najavljeno potpisivanje Sporazuma o slobodnoj trgovini sa NR Kinom najvažnija vest tokom posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića Kini, jer će taj sporazum uticati na dalje jačanje naše privrede i dolazak novih stranih investitora.\nBrnabić je odgovarajući na pitanje novinara nakon obilaska Gimnazije u Mladenovcu istakla da je izvoz Srbije u Kinu u 2021. godini, uprkos nastavku pandemije koronavirusa, dostigao rekord od blizu milijardi dolara.\nTo je za 157,7 odsto više u odnosu na 2020. godinu, dok je u odnosu na pre 10 godina taj izvoz 152 puta veći. Ako uporedite sa 2010. godinom, čitava naša privreda imala je izvoz u Kinu samo 7,3 miliona dolara, rekla je Brnabić.\nPremijerka je napomenula da će se sa najavljenim Sporazumom o slobodnoj trgovini omogućiti da se naš izvoz udvostruči ili utrostruči u kratkom roku.\nOvaj sporazum daće zamajac našoj domaćoj privredi i stranim investitorima koji će tek dolaziti. Ovo iz korena može da promeni našu privredu i jačinu naše privrede, poručila je premijerka.\nOna je govoreći o poseti predsednika Vučića NR Kini, rekla da je ta poseta od velike važnosti za našu zemlju, a posebno teme razgovora između Vučića i predsednika Kine Si Đinpinga.\nOn je jedan od dva ili tri najvažnija lidera u čitavom svetu, tako da je poseta Vučića velika čast za Srbiju i ovo je njihov sedmi put da razgovaraju što pokazuje kakvo uvažavanje Kina ima prema Srbiji, zaključila je ona.


Potkozarje postaje poznato po dobrim vinima | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Vijesti Potkozarje postaje poznato po dobrim vinima\nPored dokazano kvalitetne rakije, potkozarski kraj mogao bi da postane poznat i po kvalitetnim vinima.\nPovoljna klima i kvalitet zemljišta pogoduju uzgoju vinove loze, pa na južnim obroncima Kozare niče sve veći broj vinograda.\nProizvođači poručuju – ovo bi mogao da bude jedan od razvojnih potencijala čitave regije.\nU vinogradu porodice Knežević iz Lamovite, na južnim obroncima Kozare, u toku je proljećno orezivanje.\nPut do dobrog vina vodi preko kvalitetnog grožđa, a za taj kvalitet, osim povoljnih klimatskih uslova neophodna je i maksimalna posvećenost. Vinova loza “traži slugu, nikako gospodara” poručuje proizvođač vina Mile Knežević.\n– Traži zaista puno posla, puno odricanja, ali zaista nagradi onom pravom kapljicom – dodaje Mile.\nVinograd Kneževića sastoji se od 320 čokota crnog pinota i rajnskog rizlinga. Vino trenutno proizvode u malim količinama, a njihova kapljica od stručnjaka i poznavalaca dobila je visoke ocjene.\nTo je, kaže Mile, dokaz da su na pravom putu.\n– To je potencijal, samo ga treba iskoristiti, treba na neki način zaustaviti odlazak mladih ljudi, treba ih usmjeriti u ovu proizvodnju. Zašto da idu orezivati italijanske i francuske vinograde, kad mogu ovdje raditi na svom imanju – kaže Mile.\nA potencijala su bili svjesni i naši daleki preci. Vino se, naime, na obroncima Kozare proizvodilo još za vrijeme Austro-ugarske, o čemu i danas svjedoče toponimi – vinogradi, vinogradine, vinograč i mnogi drugi. Uzgoj vinove loze na Kozari naglo je prekinut 30-ih godina prošlog vijeka.\n– Dolazi ekonomska kriza onih 30-ih godina, država oporezuje svaki čokot posebno, niske su bile otkupne cijene, i ljudi polako su polako dizali ruke od te vinove loze – navodi istoričar Milenko Radivojac.\nDevedest godina kasnije, vinogradarstvo na Kozari ponovo je aktuelno.\nOno što ovo podneblje čini idealnim za uzgoj vinove loze, prije svega, je veliki broj sunčanih dana, zatim, izolovanost od dugotrajne magle i rose, dobra dreniranost zemljišta i karbonatna podloga koja garantuje neophodnu toplotu.\n– Uz poštovanje dobre poljoprivredne prakse, i jedan promišljen pristup, nema nikavog razloga, i ne postoje neka ograničenja da mi, zapravo, ne proizvodimo vrhunska vina na ovom potezu – zaključuje Mirko Јokić iz resoraz a pružanje stručnih usluga u poljoprivredi Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske.\nOgraničenja, dakle, ne postoje, a da li ćemo potencijal iskoristiti na pravi način zavisi od nas samih.\nPoruka struke je jasna – uz dovoljno truda, rada i posvećenosti, potkozarska vina u bližoj budućnosti mogla bi zauzeti bitno mjesto na vinskoj mapi Evrope.


Italijanski intelektualci za povlačenje priznanja Kosova - 02.02.2019, Sputnik Srbija\nInicijativa grupe intelektualaca iz Italije da se pokrene peticija za povlačenje priznanja Kosova je hvale vredna, ali su male šanse da će Italija revidirati... 02.02.2019, Sputnik Srbija\nPriznanje je direktan napad na Srbiju.\nDa se ja pitam, ja bi im ponudio tajni sporazum po kome bi oni u slučaju da povuku priznanje Kosova bili oslobođeni tužbe Srbije za agresiju NATO-a koja pored ostalih članica koje su učestvovale u tom zločinu obuhvata i Italiju.\n14:56 02.02.2019 (Osveženo: 14:58 02.02.2019)\n© Sputnik / Vladimir SudarItalijanska zastava u Raveni\n29 Januar 2019, 18:34\n7 Januar 2019, 20:48\n2 Februar 2019, 17:583\n2 Februar 2019, 23:501


Brazilci se "malo" opustili – uz votku - Rusija 2018 - Sport - B92.net\nBrazilci se "malo" opustili – uz votku\nFudbaleri Brazila u centru su pažnje lokalnih medija od dolaska u Rusiju na Svetskom prvenstvu.\nsreda, 13.06.2018. | 18:58 Brazil\nMediji ih prate na svakom koraku, pa su otkrili da se fudbaleri "Selesaa" ne ponašaju baš kako se oèekuje od profesionalnih fudbalera, bar ne na Mundijalu.\nBrazilci su tokom opuštanja u svom hotelu u Soèiju snimljeni kako konrumiraju votku, a u centru pažnje bio je golman Manèester sitija Ederson.\nVerovatno im je ostalo zaliha posle proslave roðendana saigraèa Filipea Kutinja, koga su "èastili" lupanjem jaja o glavu i polivanjem vode.\nPetostruki šampion sveta turnir u Rusiji poèinje 17. juna protiv Švajcarske, dok u drugom kolu igra sa Kostarikom.


"Baal" u BDP u režiji Dijega de Bree, Biković - na prvom čitanju frapiran\n„Baal“ u BDP u režiji Dijega de Bree, Biković – na prvom čitanju frapiran\nKultura Autor:SEEcult13. apr. 202111:531 komentar\nIzvor: TANJUG/ SAVA RADOVANOVIC/\nPredstava “Baal” prema tekstu Bertolta Brehta, u režiji gosta iz Slovenije Dijega de Bree, biće premijerno izvedena 15. aprila u Beogradskom dramskom pozorištu, a glavnu ulogu u čuvenom komadu o potrazi za smislom života i slobodom igra Miloš Biković.\n“Ovaj tekst danas možda još više funkcioniše nego kada ga je mladi Breht pisao u psihozi Prvog svetskog rata. On otvara užasno teška pitanja oko toga da kapitalizam i sreća nekako ne idu zajedno. Šta mi ustvari činimo da (ne)postignemo smisao? Zašto ne izađe iz nas? Zašto smo toliko dezorijentisani? Zašto je ovo nebo iznad nas prazno i neobećavajuće, a dole, tu gde jesmo, je nepodnošljivo?”, rekao je De Brea.\n“Baal” traži ono što je “polazno mesto slobode, a to je da kažem ljudima i sebi ono što jeste, a ne ono što mi se čini da bi bilo dobro da kažem”, rekao je De Brea.\n“Znači, ono što se traži ovde je suprotno od kapitalizma. Traži se sloboda, nešto u šta mi nikako ne ulazimo nego pristajemo na sigurnost, koja jeste najosnovnija fiziološka potreba, ali je zapravo najniži nivo čoveka. Baal traži izlazak iz te nepodonošljivosti, ali da bi se rušila ta regulacija kojom nismo zadovoljni, treba biti snažan, ići do ruba, do kraja, čak i ako to znači potpunu destrukciju”, naveo je De Brea.\nPrema njegovim rečima, prenosi Seecult, smešno je da živimo u svetu gde nam nije dobro, a ipak pre pristajemo na ovo gde jesmo nego da pokušavamo nešto drugačije, što bi od nas zahtevalo više od toga što sada dajemo.\n“Rub, opasna situacija dovede čoveka u ta adrenalinska stanja gde je moguće da se otvori ono što je zatvoreno. A ono što je kod nas zatvoreno je ono najbolje što je u nama. Mi sebi ne dozvoljavamo više ni da zaplačemo, ni da pokažemo kakvi jesmo, šta suštinski želimo. To traženje je primarni cilj našeg glavnog lika. Mogli bismo reći da on, s jedne strane, destruira sve ispred sebe, a s druge strane leči zato jer otvara one najveće rane koje kod nas postoje”, izjavio je De Brea, dodajući da je adaptirao tekst, na kojem je i sam Breht radio čak 37 godina.\n“Breht je uradio pet verzija. Upotrebili smo neki kompendijum svih tih verzija, jer različite su one koje je pisao kao mlad i one pred smrt (1957). Tekst nije pisan linearno, ni narativno. Najviše smo upotrebllavali poslednju, petu verziju koja je najmanje disperzivna, koja ima neki sažetak, ali smo uzeli i likove iz prve i druge verzije koje je Breht kasnije ispustio. Želeo sam da sve to dovedem do kraja”, rekao je De Brea.\nŠto se tiče scenskog pristupa, izjavio je da je različit od onog na koji smo navikli u teatru zato što Breht radi protiv iluzije.\n“Mi volimo iluziju jer nam ona sakriva ono što je istinito. A Breht pokušava da skine šminku, da glumac nije zaštićen ni scenogafijom, ni efektima nego da izbaci iz sebe ono što ga muči i što mu predstavlja prepreku da bi se oslobodio. Za ovo stanje u kojem živimo, gde nismo mi kreatori našeg života nego dopuštamo da svet oko nas kreira i nas same i na tom principu delujemo, Baal je veoma posebna figura. Pokazuje da izbeći iz ovoga nije moguće i da je samo smrt ono pravo, jedino odrešenje. Zato treba da se tera destrukcija do kraja, da izazivaš, da u svakom trenutku sadašnjosti tražiš maksimum, a ne da pričamo šta će biti ili šta je bilo. Živeti od onoga što je bilo i što će biti, to ustvari nije život. A kapitalizam nas programira da svaku stvar u datom trenutku radimo samo zbog toga šta će biti kasnije. To je ona sigurnost koja ubija kreativnost”, izjavio je De Brea.\n“Možda sam bio malo nerazumljiv. Pa i Breht je bio”, napomenuo je on, dodajući da je u radu s glumcima jedino što je želeo to da iz njih izađe ono što je najbolje, da dođu do mesta “gde nema laži, izigravanja, gde nema glume ustvari”.\n“A šta to znači za mene i kako se može razumeti, to se nadam da ćemo iskompresirati do premijere, da će te stvari da izađu na čistac”, rekao je De Brea, pominjući teškoće u stvaranju predstave zbog mnogo prekida usled pandemije koronavirusa.\nIzražavajući zadovoljstvo zbog poziva da gostuje kao reditelj u BDP-u, De Brea je zahvalio i celoj ekipi predstave i upravi, napominjući i da je “jedini bog u teatru” za njega – glumac. “Da li će da izađe? Ne mogu da pričam, ja sam samokritičan. Da pričamo kako je dobro, to me ne zanima. Može bolje”, rekao je de Brea.\nReditelj je posebno pomenuo Miloša Bikovića u naslovnoj ulozi.\n“Ta konstruktivnost, profesionalizam prilaza je nešto što je retko, u smislu da je čovek spreman da daje one stvari koje u privatnom životu ne dajemo. Pokazati svoju osetljivost, pritiskati na one stvari koje sakrivamo pred svetom, to je ovde zadatak za glumca. Kažem to da zaštitim Miloša, jer teško je to što tražim, to što je rekao Breht – bez šminke i bez glume. Da li ćemo stići do toga, ne znam. Imamo još vremena do premijere”, dodao je de Brea.\nMiloš Biković je priznao da je pri prvom čitanju komada bio frapiran.\n“Nisam video način, nisam mogao da shvatim s koje strane mu treba prići. Komad je toliko višeslojan i težak. Onda sam doživeo veliku radost kada smo počeli da radimo sa Dijegom zato što je i on višeslojan, na tako divan način i tako hrabro i smelo je ušao u meso, u suštinu komada i počeo da ga dekonstruiše, da ga rastavlja i da ga svodi na ono bazično ljudsko”, rekao je Biković.\nPrema njegovim rečima, uživao je u radu na predstavi, koji mu je obogatio glumačko iskustvo i otvorio novi pogled na Brehta, a i na sam pozorišni proces.\n“Enormna količina energije je uložena od strane svih nas da se u ovakvim okolnostima, kroz isprekidane probe, ipak dođe do kraja. Mada proces teško može da se završi, on je samo doveden do tačke da može da se prikaže, ali se ne završava premijerom”, izjavio je Biković.\nMiodrag Radonjić izneo je sličan utisak o komadu, dodajući da je Breht klasik i da mu je to izazov.\n“Od prve probe mi je bilo jasno da treba da se prepustim, kao i svi u ansmablu, ideji reditelja, koji je svojom energijom, inspiracijom, nadahnutošću vukao ceo proces tako da se svi mi igramo, istražujemo. On svakoga ponaosob na svoj način glumački otvara. Moja uloga je izazov koji nije završen. Treba da raste, da se i posle premijere stvari razvijaju”, rekao je Radonjić.\nVanja Nenadić je primetila da rad u pozorištu čuva zdrav razum. “U nekim momentntima je izuzetno naporno, ali je jedino smisleno u ovom ludilu koje nas okružuje”, rekla je ona.\nDunja Stojanović je dodala da se retko dešava da se energija reditelja i glumaca poklopi do te mere. “Tako je pozitivno, vedro, bez obzira na duple probe svaki dan, ali svako od nas jedva dočeka sledeću. A kad je energija pozitivna, moguće je da se stvori neka magija”, dodala je.\nU predstavi igraju i Ivan Zablaćanski, Jana Milosavljević, Maja Ranđić, Miloš Petrović Trojpec, Milan Čučilović, Milan Zarić, Stefan Radonjić, Mia Petrović i Una Petrović.\nDe Brea potpisuje i scenografiju, dramaturg je Kata Đarmati, a kostimograf Blagoj Micevski.\nU programu za predstavu citirane su reči slavnog nemačkog dramatičara: “Došao je da udahne. Da bi pronašao hrabrost za vatru duha i snagu srca između sumnje i pobožnosti. Došao je zauvek da uživa, barem sada i ovde. Traži onu nedostupnu zemlju u kojoj bi bolje živeo. Jer čovekova čežnja za srećom ne može biti ubijena i to je jedino što ga održava u životu i proganja ga celog života. ‘Baal’ putuje prema svom neizbežnom samouništenju. Njegova želja da ispuni Nebo bez Boga prisiljava ga da prezire već opustošeni svet. Preokupiran je vrednostima, verom i ljubavlju, domovinom i zakonom. Počinje da se igra sa đavolovim repom. ‘Baal’ i njegov ples izazivaju smrt”.\nPrva repriza na Velikoj sceni BDP-a biće 16. aprila.\nBrehtov “Baal” u Beogradu je pre više od 30 godina režirao Eduard Miler u Jugoslovenskom dramskom pozorištu, a glavnu ulogu tada je igrao Predrag Miki Manojlović.\nbeogradsko dramsko pozorištebertold brehtdijego de breaMiloš Biković\nNorvežani snimili svoju verziju videa "Hejt SLOVEni, još ste živi"\nReditelj o "Autoportretu": Lene je videla film pre smrti, bila je ponosna\nŠtimac: Vremena su teška ali ako čovek pristane na to biće još teže\nPremijerno prikazan film snimatelja N1 Vuka Dapčevića "Tolstojeva 2"


Holističko obrazovanje | Obrazovanje plus\nPosted by Admin in Novosti\t, on09.04.2018\nHolistička vizija istorijski vodi poreklo od romantičarske pobune protiv negativnih vidova modernizacije. Među preteče holističkih pedagoga i teoretičara obrazovanja spadaju Ruso (Rousseau), švajcarski prosvetitelj Pestaloci (Pestalozzi), američki transcendentalisti Toro (Thorreau), Emerson i Olkot (Alcott), austrijski naučnik i filozof Štajner (Steiner) i širom sveta poznata Marija Montesori (Maria Montessori). Svima njima je zajedničko verovanje da je detetu učenje potrebno kao hrana za dušu i put ka ostvarivanju njegovog bića u svojoj celovitosti, a ne radi gomilanja informacija, činjenica i veština. Pestaloci je u beleškama 1809. opisao kako on vidi ulogu učitelja:\n„Nama ne pada na pamet da od vas pravimo muškarce i žene po uzoru na nas same. Uz našu pomoć, vi ćete postati muskarci i žene onakvi kakvima vaša priroda, ono što je božansko i sveto u vašoj prirodi, teži da postanete.”\nOve reči iskazuju stav dubokog poštovanja za ljudsku prirodu i veru da čovek sam u sebi nosi ključ za sopstveni razvoj. Takav stav je u velikoj suprotnosti sa stavom koji dominira u savremenim obrazovnim sistemima širom sveta. Danas se najveći broj obrazovnih sistema zasniva na metodama podučavanja u kojima apstrakcija zamenjuje konkretno iskustvo a materijalistički pogled na svet istiskuje doživljaj povezanosti, smisla i pripadnosti. Moderni mediji, reklamna i filmska industrija nas bombarduju porukama da svoje potrebe za povezanošću, smislom i pripadnošću možemo zadovoljiti spolja i utiču na to da potrošački mentalitet postaje put kojim pokušavamo da zadovoljimo svoje potrebe. Nažalost, savremene škole teško odolevaju prodoru potrošačkog mentaliteta. Što više, što bolje i što pre, postaju merila i u obrazovnim sistemima: program je obimniji, sve je više testova i ispita i podučavanje počinje u sve mlađem uzrastu.\nAli, poput nekadašnjih vizionara tipa Pestalocija, poslednjih godina se oglašavaju prosvetitelji modernog doba čija holistička vizija ide korak dalje i predstavlja kritičku analizu modernog života zasnovanu, s jedne strane, na naučnom pristupu kulturološkim, sociološkim i istorijskim aspektima obrazovanja, a s druge strane na veri u važnost duhovnih principa u obrazovnom procesu.


Istraživački Centar Pew: Istraživanje anti-američkom raspoloženju u svijetu? - 2003-06-05\nRezultati jednog novog istraživanja, objavljeni ove sedmice, pokazuju da je zbog rata u Iraku znatno opala podrška Sjedinjenim Državama u pretežno muslimanskim zemljama, kao i da je nanesena šteta ugledu Ujedinjenih Naroda. Istraživanje takodje pokazuje da je taj sukob povećao jaz izmedju Amerikanaca i Evropljana, umanjio podršku ratu protiv terorizma i oslabio NATO Savez. Izvještava Meredith Buel.\nTokom istraživanja obavljenog nakon iračkog rata, Istraživački Centar Pew je utvrdio da je rat pojačao medjunarodnu zabrinutost u vezi sa Sjedinjenim Državama i politikom Bushove administracije. Direktor Centra Pew, Andrew Kohut, kaže da je jedan od najdramatičnijih nalaza tokom istraživanja bio negativan pogled na Sjedinjene Države medju muslimanima, koji je zahvatio od zemalja Srednjeg Istoka do muslimanskih populacija u Indoneziji i Africi. Od osam pretežno muslimanskih zemalja, koliko ih je bilo obuhvaćeno istraživanjem, gospodin Kohut kaže da je u sedam od njih narod zabrinut da bi njihova zemlja mogla biti napadnuta od strane američke vojske.\nPodrška za Ameriku u muslimanskom svijetu dotakla je dno. Antagonizam prema Sjedinjenim Država je i dublji i širi nego ranije, kaže gospodin Kohut.\nPrema rezultatima istraživanja, pad podrške Sjedinjenim Državama osjeti se i širom Evrope. Prije godinu dana, na primjer, više od 60 procenata Francuza i Nijemaca na Sjedinjene Države je gledalo pozitivno.\nNakon iračkog rata i oštrih nesuglasica sa Ujedinjenim Narodima, pozitivno gledanje na Ameriku opalo je na 45 procenata u Njemačkoj i 43 procenta u Francuskoj.\nU Španiji, čija je vlada podržavala ovaj rat, samo 38 procenata ispitanika pozitivno gleda na Sjedinjene Države.\nDirektor Istraživačkog Centra Pew, Anderw Kohut, kaže da su neslaganja u vezi sa iračkim ratom izazvala negativna osjećanja na obje strane Atlantika: Rascjep izmedju Amerikanaca i Zapadnih Evropljana jasno se produbio. Velika većina Evropljana kaže da želi da njihove zemlje sa Sjedinjenim Državama imaju manje bliske diplomatske i sigurnosne veze. Osjećanja su zategnuta sa obje strane Atlantika, i samo oko polovine, odnosno 52 procenta ispitanih Amerikanaca kaže da želi da sa Zapadnom Evropom ima i dalje bliske veze. To je za 10 poena manje od prošle godine kada je takve veze željelo 62 posto Amerikanaca.\nU najvećem broju zemalja u kojima je vršeno istraživanje, ljudi kažu da malo vjeruju predsjedniku Bushu. Čak i u Sjedinjenim Državama, britanski premijer Toni Blair rangiran je bolje od predsjednika Busha, jer gospodin Blair ima jaku podršku medju opozicionim Demokratama, što gospodin Bush nema.\nUprkos rezervama prema predsjedniku Bushu, ljudi u većini zemalja podržavaju demokratski model slobodnog tržišta - kojeg simbolizuje Amerika. Čak i u pretežno muslimanskim zemljama ljudi kažu da demokratija zapadnog stila može funkcionirati u njihovim zemljama.\nOvo istraživanje je obavljeno pod predsjedavanjem bivše američke državne tajnice Madeleine Albright. Gospodja Albright kaže da je zabrinuta rezultatima istraživanja jer oni pokazuju da se ljudi, uprkos tome što im se dopadaju odredjeni aspeki američkog načina života, sada počinju bojati američke vojne sile.\n”Premda je veoma važno na umu imati osnovnu stvar da većina ljudi u svijetu i dalje voli našu muziku, našu kulturu, našu tehnologiju i da im se dopada demokratija - oni su zabrinuti zbog naše politike. Dešava se nešto što nisam očekivala da ću ikada vidjeti, i moram vam reći da me to veoma zabrinjava, da ljudi sada strahuju od američke moći. Ja znam da postoje i oni koji treba da se boje. Medjutim, ako pogledate na uobičajene probleme koje treba rješavati za dobro američkog nacionalnog interesa, mislim da je ustvari neophodno da svi radimo na tome i da treba da se zapitamo gdje je veća sigurnost. Prema tome, mislim da je pitanje straha od američke moći, koje je izašlo kao rezultat ovog istraživanja - nešto što treba da bude uočeno”, kaže gospodja Albright.\nRezultati istraživanja pokazuju da se podrška američkom ratu protiv terorizma topi. Većina stanovništva u Zapadnoj Evropi i Australiji i dalje stoje iza te borbe, ali u muslimanskim zemljama manje od 25 procenata stanovništva podržava te napore.\nVećina muslimana na palestinskim teritorijama, u Jordanu, Indoneziji i gotovo polovina ispitanika u Pakistanu i Maroku kažu da barem donekle vjeruju Osami bin Ladenu, za koga se vjeruje da stoji iza terorističkih napada 11.septembra 2001. godine.\nIstraživanje je pokazalo da je javno povjerenje u Ujedinjene Narode - takodje izgubljeno u vezi sa iračkim ratom. Pozitivne ocjene za Svjetsku Organizaciju veoma su opale u gotovo svakoj od zemalja u kojima je vršeno istraživanje.\nOvo istraživanje, nazvano: Pogledi na Svijet koji se mijenja, uključilo je 16 hiljada ljudi u 20 zemalja i na palestinskim teritorijama.


POZIV ZA UČEŠĆE NA ANTIFAŠISTIČKOM KAMPU - CZM\nNapravili smo prvi logo za konkurs\nSaznaj kako i kada kreirati pravi sadržaj na društvenim mrežama\nAutor CZM objavljeno 22 Juna, 2021\nKamp će se održati od 1. do 6. jula na Mrakovici (Kozara), a pravo učešća imaju sve osobe iz Bosne i Hercegovine dobne starosti od 18 do 30 godina.\nUčesnice i učesnici će kroz šestodnevni program kampa proći mnogobrojne radionice, predavanja, obilaske spomenika, učestvovati u diskusijama, bolje će se upoznati sa političkom snagom antifašizma danas i ulogom mladih u revoluciji.\nPrijave možete slati na czmkvart@gmail.com do 23. juna 2021. Odabrani učesnici i učesnice će biti obaviješteni najkasnije 48 časova nakon isteka roka za prijave.


3Uticaj na ekonomiju\nFrilenseri uglavnom nemaju radno vreme, ali mogu imati rokove za realizaciju projekta, uglavnom rade od kuće i biraju projekte. Među frilenserima najviše je programera, dizajnera, online nastavnika, kreativaca i drugih IT stručnjaka, a najčešći poslodavci su strane kompanije.\nPlatforme[уреди | уреди извор]\nPostoji veliki broj web stranica na kojima frilenseri nude svoje usluge, od kojih mnoge imaju milione registrovanih korisnika. Neke od njih su Youtube, Shutterstock, Fiverr, iTutorGroup, DaDa, Envato Market, Storyblocks, i druge.\nUticaj na ekonomiju[уреди | уреди извор]\nPrema nekim izvorima srpski frilenseri zarađuju i do šest puta više od ostalih radnika u zemlji. Srbija je po zaradama frilensera na 12. mestu na svetu, a 5. u Evropi, sa prosekom radnog sata od 19.5 USD, što je 6 puta više od prosečnog radnog sata u Srbiji.. Srbi su po broju radnih sati na 3. mestu na svetu sa 37.9 časova nedeljno..\n^ а б http://www.rts.rs/page/stories/sr/story/13/Ekonomija/1283548/Ko+su+frilenseri.html Preuzeto 30. jul 2014.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Frilenser&oldid=24541390”\nДатум и време последње измене странице: 12. мај 2022. у 19:12


Crna Gora na putu da ostvari ciljeve iz Zelene agende - ecoportal.me\nOsim Sjeverne Makedonije, Crne Gore i Albanije, druge države Zapadnog Balkana teško će ostvariti ciljeve zacrtane u Zelenoj agendi Evropske unije (EU), ocjena je Janeza Kopača, direktora Sekretarijata Energetske zajednice (EZ), regulatornog tela EU, piše portal Radio Slobodna Evropa.\nTakse na ugljenik\n-Mislim da će Sjeverna Makedonija i Crna Gora uspjeti u tome, jer im objema ponestaje uglja, Albanija će svakako uspjeti. Međutim, Kosovo, Bosna i Hercegovina i Srbija, ukoliko uskoro ne počnu sa taksama na ugljenik, nemaju šanse da dostignu cilj do 2050- izjavio je 15. novembra direktor Sekretarijata EZ, Janez Kopač.\nOn je to rekao na onlajn konferenciji, na kojoj je predstavljen godišnji izvještaj koji prati primjenu evropske regulative u oblasti energetike u državama, potpisnicama Ugovora o Energetskoj zajednici na njihovom evropskom putu.\nIzvještajem su obuhvaćene Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo, Sjeverna Makedonija, Gruzija, Moldavija, Crna Gora, Srbija i Ukrajina u periodu od novembra 2020. do novembra 2021.\n-Srbija, Crna Gora, Bosna i Hercegovina izvoze u Evropsku uniju struju proizvedenu od uglja i od tog izvoza veoma lepo zarađuju. Ali, to ne može trajati doveka – rekao je Kopač.\nOn je ukazao da trenutno u EU takse na emisije ugljen-dioksida iznose oko 60 eura po toni.\nPrema njegovim riječima, od država Zapadnog Balkana, jedino je Crna Gora uvela takse i to u iznosu od 24 eura po toni (ugljen-dioksida), dok u drugim zemljama te takse ne postoje.\nKopač je istakao da će termoelektrane na ugalj prestati sa radom u neko vrijeme, a tada će, kako je naveo, biti kasno, pa se države mogu suočiti sa nedostatkom električne energije, što je problem sa kojim se trenutno suočava Sjeverna Makedonija.\nZaključak Godišnjeg izveštaja je da sve države Zapadnog Balkana treba da unaprijede zakonodavstvo u oblasti zaštite životne sredine.\nCrna Gora i dalje prednjači kada je riječ o usaglašenosti sa evropskom regulativom u oblasti energetike, iako je u odnosu na prethodni izvještajni period jedina od zapadnobalkanskih država koja je zabilježila pad u primjeni regulative.\nCrna Gora je napravila još jedan odlučujući korak ka otvaranju svog tržišta električne energije potpisivanjem ugovora o uslugama za uspostavljanje tržišta „dan-unaprijed”, navodi se u godišnjem Izvještaju o napretku Sekretarijata Energetske zajednice\nU oblasti životne sredine, u izvještaju se navodi da neusklađenost jedine elektrane na ugalj Pljevlja sa Direktivom o velikim postrojenjima za sagorijevanje narušava inače uspješnu implementaciju koju bilježimo.\nDodaje se da Crna Gora nije povezana na gasovod, ali bi mogla da obezbijedi objekte za male količine tečnog prirodnog gasa (LNG), koji bi se dalje transportovao željeznicom.\nU izvještaju se ističe da, iako je Crna Gora posljednjih godina podržavala ulaganja u vjetroelektrane, njen veliki solarni potencijal još nije iskorišćen.\ngašenje TE PljevljaRekonstrukcija TE Pljevljatermoelektane na ugaljTermoelektrana Pljevljazaštita životne sredineZelena agenda\nStvoreni uslovi da se krene u ekološku rekonstrukciju TE Pljevlja


Faktor | Selimić danas očekivao rješenje, Nenadić ih pozvao na nastavak pregovora naredne sedmice\nČlanovi Sindikata radnika u zdravstvu Kantona Sarajevo danas su održali mirne proteste, ali su se ispred zgrade Vlade Kantona Sarajevo razišli u 13 sati bez postignutog dogovora.\nProtesti su bili zakazani za 12 sati, u isto vrijeme kada je organiziran i ispraćaj žrtava genocida u Srebrenici pred zgradom Predsjedništva BiH. Protest medicinara bio je manje od sto metara dalje, tačnije s druge strane zgrade. Zdravstveni radnici se, evidentno, nisu pridržavali ni mjera socijalne distance zbog pandemije koronavirusa.\nOd jučer od 7.30 sati svi medicinari na području Kantona Sarajevo, pri kantonalnim zdravstvenim ustanovima - domovima zdravlja, povukli su se do daljnjeg sa trijažnih punktova.\nPrim. dr. Edo Selimić, predsjednik Sindikata, kazao je kako nije zadovoljan onim što je čuo od premijera da se pregovori nastave naredne sedmice u ponedjeljak i utorak.\n- Nisam zadovoljan jer sam očekivao danas rješenje. Ova agonija se produžava u kojoj smo od 2017. godine. Ali šta, izvući sablju i koplje, pa se boriti!? Vlada danas na sjednici ima, pod tačkom 32, da će nastaviti razgovarati sa Sindikatom radnika u zdravstvu. Nema se ovdje šta više razgovarati. Treba donijeti odluku – da ili ne, trećeg nema, a onda da glasaju i članovi Vlade, da to ne bude samo stav premijera jer u Vladi su i SBB i SDA i DF, pa da vidimo ko je za, a ko protiv – kaže Selimić.\nPodsjetimo, Sindikat radnika u zdravstvu KS traži potpisivanje Granskog kolektivnpg ugovora, što nije učinjeno od februara prošle godine, te usklađivanje koeficijenta sa onima kojeg imaju doktori.\nNa novinarsko pitanje koliko je to povećanje za medicinskog tehničara, a koliko za spremačicu, Selimić je odgovorio kako bi spremačica tim dobila 60, a medicinski tehničar 120 KM.\n- No, nisu u Sindikati samo spremačice i medicinske sestre, šta ćemo sa pravnicima i ekonomistima, vozačima, ljudima sa srednjom stručnom spremom (sa završenom gimnazijom i srednjom ekonomskom školom). Ovaj Sindikat zastupa ljude sa koeficijentom jedan do 5,50. Finansiramo se iz Fonda, a pošto je prošlo pola godine, ostalo je oko četiri do četiri i po miliona KM. To nije nemoguće isfinansirati. Druga stvar, hajmo svi zajedno snositi teret koronavirusa. U decembru prošle godine tadašnji premijer Forto potpisao je Strukovni kolektivni ugovor sa Sindikatom doktora medicine i stomatologije KS, nama se to ne dozvoljava već 17 mjeseci. U čemu je problem, ima li tu politike, naravno da ima – naveo je Selimić.\nMario Nenadić, premijer Vlade Kantona Sarajevo, koji je izašao pred okupljene radnike u zdravstvu, pozvao je predstavnike Sindikata da razgovore nastave naredne sedmice, kada bi, kako je kazao, moglo doći do rješenja.\n- Razumijemo zahtjeve, razumijemo o čemu razgovaramo. Želio bih samo kazati da svi mi moramo imati odgovor i na pitanje onih kojih koji pune Fond zdravstvenog osiguranja. Moramo da znamo da još nisu isplaćene aprilske i majske plaće radnicima u privredi. Mi svi u Vladi KS, a također i vi, živimo od doprinosa koji se uplaćuju u ove fondove. Radimo balans između javnog i realnog sektora, postoji dogovor Vlade sa realnim sektorom, što je kroz korona zakon donoseno i usvojeno - isplata minimalnih plaća za april maj i za onaj dio marta, tako da radimo balans svega - izjavio je Nenadić.\nJedan od okupljenih članova Sindikata, obraćajući se premijeru, kazao je da oni traže samo 127 KM na plaću, dok bi radnici dobili po 50 maraka.\n- Ovi ljudi su vam čuvali socijalni mir. Mi vas poštujemo, samo nam izađite ususret jer se godinu borimo za te pare. Dakle, molim Vas u ime 6.000 ljudi, među kojima su i oni sa KCUS-a, iz domova zdravlja, koji padaju s nogu. Sve zemlje u regionu su povećale plaće zdravstvenim radnicima. Holandija je 1.000 eura prije nekoliko dana dala zdravstvenim radnicima. Znam da ste u teškoj situaciji, ali doktori su dobili povećanje, vrijeme je i da radnici u zdravstvu dobiju povećanje plaće - kazao je jedan od prisutnih na protest članova Sindikata radnika u zdravstvu KS.\nSindikat radnika u zdravstvu KSVlada KSprotetsiEdo SelimićMario Nenadić


Indija i SAD - najznačajnije partnerstvo 21. veka\nTanjug 25. februara 2020. 12:31\nNJU DELHI – Indija planira da kupi američko naoružanje u vrednosti od tri milijarde dolara, izjavio je američki predsednik Donald Tramp drugog dana svoje posete toj zemlji.\nOdbor Senata podržao imenovanje sudije Ejmi Beret


Obrazac za Planove organizacije prakticne nastave i spiskove organizacija\n/ REKTORAT Centar za unapređenje kvaliteta /OBAVJEŠTENJA /OBRASCI /OBRAZAC ZA PLANOVE ORGANIZACIJE PRAKTICNE NASTAVE I SPISKOVE ORGANIZACIJA\nStručna praksa obavezna je za sve studente Univerziteta i predstavlja sastavni dio procesa nastave koji podrazumijeva praktičan rad u cilju sticanja praktičnih znanja, vještina i kompetencija za nesmetano uključivanje na tržište rada.\nOsim ovog osnovnog cilja, stručna praksa:\nje obavezni dio nastavnog procesa za sticanje Bachelor diplome sa ishodom učenja koji je garant neposrednog uključenja u proizvodne procese rada, primjenom konkretnog profesionalnog znanja i vještina;\nje obavezni dio nastavnog procesa za sticanje Master diplome sa ishodom učenja koji je garant sticanja specijalizovanih i naprednijih znanja i vještina, uz naučno-istraživačku i umjetničku-istraživačku aplikativnu komponentu;\nuopšte, utiče na zapošljavanje, konkurentnost na tržištu rada, nakon završetka studija;\nobezbjeđuje bolje veze između Univerziteta i privrede/javnog sektora i ostvarivanje dublje saradnje i evaluacije u dijelu koji se odnosi na zajednički rad na edukaciji studenata i unapređenju rezultata saradnje na polju razvoja ljudskih resursa, na polju inovativnosti i transfera znanja i tehnologija.\nStručna praksa obavlja se u skladu sa nastavnim planom odgovarajućeg studijskog programa, a po posebnom programu stručne prakse, koji usvaja vijeće organizacione jedinice Univerziteta.\nPraktična znanja, vještine i kompetencije mogu se sticati u okviru nastavne i naučno-istraživačke infrastrukture Univerziteta, odnosno organizacione jedinice, ili kliničkim nastavnim bazama, ili praksom kod poslodavca u odgovarajućim privrednim subjektima, naučno-istraživačkim i kulturnim ustanovama i drugim pravnim licima koja ispunjavaju uslove propisane ovim pravilnikom.\nStandard za usklađivanje realizacije prakticne nastave je: praktična nastava iznosi najmanje 25% u odnosu na ukupno opterećenje studenata po predmetima, odnosno godini, u zavisnosti od ishoda ucenja za pojedini studijski program.\nObrasce za izradu Planova realizacije prakticne nastave i spiskove organizacija za prakticnu nastavu mozete preuzeti na sledecem linku:\nObrazac _ Plan organizacije prakticne nastave i Spiskovi nastavnih baza.docx


Cineplexx cool sreda: Vodimo vas na film ‘Zemlja budućnosti’ – Tračara\nCineplexx cool sreda: Vodimo vas na film ‘Zemlja budućnosti’\nNovi Star Wars prve noći zaradio 45 miliona dolara\nStigao je trejler filma Jurassic World: Fallen Kingdom\nOtkrivena tajna iz čuvenog filma Sam u kući\nWe’ll always have Paris: 75 godina filma Kazablanka\nSvaka sreda je Cool sreda u bioskopu Cineplexx. Rezerviši ovaj dan u periodu od 17. juna do 12. avgusta za uživanje u tvom omiljenom filmu, jer te čeka snižena cena karte!\nKako bi osveženje Cool sredom bilo potpuno, posetioce bioskopa Cineplexx uz svaku kupljenu ulaznicu očekuje poklon vaučer za sladoled u McDonald’s restoranima u UŠĆE Shopping Centru, Delta Citiju i Kragujevac Plazi.\nRashlađena bioskopska sala, poklon osveženje i najnoviji filmovi po sniženoj ceni karte garantuju dobar provod svake srede tokom letnjih meseci. Uživaj u bioskopu Cineplexx uz najnovije hit filmove, među kojima izdvajamo komedije “Ted 2”, “Čarobni Mike XXL” i „Piksele“, akcione avanture “Terminator: Genesis” i “Nemoguća misija – otpadnička nacija” i sinhronizovane animacije za najmlađe “U mojoj glavi” i “Malce”.\nUkoliko želiš da pobegneš od visokih temperatura ovog leta, bioskopi Cineplexx Delta City, UŠĆE Shopping Center i Kragujevac Plaza su pravo mesto za to! Za sve informacije poseti i zvanični sajt bioskopa!\nTračara i Cineplexx bioskopi vas ove nedelje rashlađuju uz film ZEMLJA BUDUĆNOSTI: Delimo vam 2×2 karte za projekciju u bioskopu Cineplexx u Ušću, sutra od 17:15. Pošaljite nam podatke na mail@tracara.com i nadajte se cool poklonu!\nTagovi cineplexx, film\nKo će pozajmljivati glasove u novom filmu o Štrumfovima?\nDa li Brooklyn Beckham odlazi za svetlima Holivuda?


Tip: Suveniri i pokloni, Moda i modni dodaci, Satovi i nakit\nKultni sarajevski dućan na jedinstven način spaja muziku i modu. Najbolji izbor muzike, muzičkih poklona, suvenira balkanske muzičke zvijezde Dine Merlina, te modnih brendova Cocorose London i Azuni.\nU početku je Magaza bila specijalizovana prodavnica u kojoj su se mogle kupiti ploče i kasete, a u Sarajevo je donijela i prve CD-ove. Danas je to mjesto koje, uz muzičke CD-ove i DVD-ove, posjetiteljima nudi i širok izbor instrumenata, muzičke opreme i muzičkih suvenira.\nU Magazi možete kupiti i oficijelne suvenire Dine Merlina, poznate muzičke zvijezde. Njegovi hitovi su neizbrisiv dio ovdašnje pop kulture, a njegovo ime je s godinama postalo veoma vrijednom robnom markom.\nMeđu proizvodima su majice, torbe, cekeri, satovi i dekorativni prekrivači sa stihovima iz Merlinovih pjesama, poput: „Je l' Sarajevo gdje je nekad bilo“, „Bosnom behar probeharao“, „Imam sve što poželim“, „Danas sam OK“, „Idemo dalje sve do medalje“...\nStihovi i potpis Dine Merlina nalaze se i na prigodnim poklonima / suvenirima - jastucima, privjescima za ključeve, maskama za mobitele, magnetima, šoljama, olovkama, trzalicama, rokovnicima, sveskama, paspartuima, zidnim satovima, razglednicama...\nMagaza je i član British Business Club-a, te svojim posjetiteljima nudi jedinstvene modne dodatke - praktične i udobne Cocorose London baletanke, te prelijepi nakit kuće Azuni London i Toi et Moi.\nOsim što tamo možete kupiti originalne i neobične proizvode, u Magazi možete nešto i naučiti. Na spratu se, naime, nalazi prva akreditovana škola engleskog jezika po Callan metodi, koja je jedan od najbržih i najučinkovitijih načina za učenje engleskog jezika.\nUdaljenost od aerodroma Sarajevo:10,0 km\nUdaljenost od autobuske stanice Sarajevo:2,8 km\nPrevoz taxijem od/do aerodroma:22 min/12 KM\nNajbliža stanica javnog gradskog prevoza:Tramvajska stanica Latinska ćuprija-170 m