Dogodilo se na današnji dan - Strana 18\nStrana 18 od 98 Prva ... 816171819202868 ... Poslednja\nPrikaz rezultata 256 do 270 od ukupno 1456\n01.04.2007, 23:29 #256\nDanas je ponedeljak, 2. april, 92. dan 2007. Do kraja godine ima 273 dana.\nRođen je franački car Karlo Veliki, koji je od\ndolaska na presto 768. do smrti 814. prekrojio kartu Evrope i\nproširio Franačku državu od Severnog mora do Italije i od\nAtlantika do Češke. Papa Lav III krunisao ga je 800. za rimskog\ncara. Što je bio čin sa trajnim posledicama po istoriju Evrope.\nRođen je italijanski avanturista Djovani Djakopo\nKazanova, sinonim latinskog ljubavnika, jedna od najkoloritnijih\nličnosti Evrope 18. veka. Tokom burnog života bio je učenik\nverske škole, sekretar kardinala, venecijanski pomorski oficir,\nopat, kockar, alhemičar, violinista, špijun, bibliotekar. Njegovi\n''Memoari'' dragocena su slika evropskog društva epohe u kojoj je\nRođen je danski pisac Hans Kristijan Andersen,\nautor malih pripovedaka-bajki koje su mu donele svetsku slavu,\ntvorac danske realističke proze. Napisao je 156 priča,\nuključujući ''Carevo novo odelo'' i ''Ružno pače'', koje su\nzasnovane motivima danskog folklora, antičke mitologije i\nindoevropskih predanja, a za neke od njih inspirisalo ga je\nsopstveno tegobno detinjstvo obeleženo siromaštvom. Pisane su\nizvanrednim stilom. Ostala dela: pesme (sačuvano ih je samo\nnekoliko), romani ''Improvizator'', ''O. T.'', ''Samo muzičar'', ''Srećni\nPer'', putopisi ''Bazar jednog pesnika'', ''U Španiji'', drame (sada\nRođen je francuski državnik i advokat Leon Mišel\nGambeta, jedan od osnivača Treće republike, koji je znatno\ndoprineo uspostavljanju parlamentarne demokratije posle pada cara\nNapoleona III (1871.). U borbi protiv cara predvodio je\nrepublikance, a u vreme francusko-pruskog rata u oktobru 1870, kao\nministar unutrašnjih poslova u vladi nacionalne odbrane, iz\nopsednutog Pariza balonom je odleteo u unutrašnjost i organizovao\nborbu protiv Nemaca. Od 1879. do 1881. bio je predsednik francuske\nNarodne skupštine, potom do 1882. predsednik vlade.\nRođen je francuski pisac Emil Zola, tvorac i\nnajizrazitiji predstavnik naturalističkog romana. Pisao je i\npripovetke, drame, književnu i umetničku kritiku, polemičke\nčlanke, političku publicistiku. Otvorenim pismom 1898. predsedniku\nFrancuske - pod naslovom ''Optužujem'' u listu ''L'oror'', odlučujuće\nje doprineo rehabilitaciji kapetana Alfreda Drajfusa, lažno\noptuženog za izdavanje Nemačkoj vojnih tajni i osuđenog na\ndoživotnu robiju. Motivi za osudu Drajfusa su u osnovi bili\nantisemitski, mržnja prema njemu bila je motivisana činjenicom da\nje Jevrejin. Snagom talenta i strasnim ubeđenjima snažno je uticao\nna savremenike, ne samo u Francuskoj. Dela: romani ''Nana'',\n''Žerminal'', ''Slom'', ''Trovačica'', ''Zver čovek'', ''Novac'', ''Zemlja''\n(iz ciklusa od 20 romana pod zajedničkim naslovom ''Rugon-Makarovi,\nprirodna i društvena istorija jedne porodice pod Drugim Carstvom''),\n''Plodnost'', ''Rad'', ''Istina'' (iz ciklusa ''Četiri jevanđelja''), ''Tri\ngrada: Lurd, Rim, Pariz'', rasprava ''Eksperimentalni roman''.\nUmro je američki pronalazač i slikar Semjuel Finli\nMorze, konstruktor aparata koji električnim impulsom prenosi pisane\nznake na daljinu. Aparat je patentirao 1837. i nazvao ga telegraf.\nSastavio je i azbuku za telegrafisanje od tačaka i crtica, nazvanu\nnjemu u čast Morzeova azbuka.\nZvanično je otvoren železnički tunel Simplon\nispod Alpa koji je povezao Švajcarsku i Italiju.\nRođen je engleski filmski glumac Alek Ginis, koji\nse odlikovao izuzetnim mogućnostima preobražaja. Dobitnik je dva\nOskara: 1957. za ulogu u filmu ''Most na reci Kvaj'' i 1980. za ukupan\ndoprinos filmskoj umetnosti. Ostali filmovi: ''Nežno srce'', ''Veliko\nočekivanje'', ''Oliver Tvist'', ''Čovek u belom odelu'', ''Most na reci\nKvaj'' (Oskar), ''Naš čovek u Havani'', ''Lorens od Arabije'', ''Pad\nRimskog carstva'', ''Hitler: 10 poslednjih dana'', ''Doktor Živago'',\n'Rat zvezda'', ''Dan Eskima''.\nPred srpskim vojnim sudom za oficire, u Solunu je u\npočeo proces protiv grupe oficira,poznate kao ''Crna ruka'', u stvari\nprotiv njihovog lidera generalštabnog pukovnika Dragutina\nDimitrijevića Apisa. Bio je to obračun regenta Aleksandra\nKarađorđevića i prvaka Radikalne stranke Nikole Pašića sa\nApisom i oficirima koji su 1903. ubili kralja Aleksandra Obrenovića\ni kraljicu Dragu Mašin i 1911. organizovali tajnu organizaciju\n''Ujedinjenje ili smrt''. Optuženi su da su pripremali terorističke\naktivnosti i ubistvo regenta i predsednika vlade Nikole Pašića.\nSud je osudio devet optuženih na smrt i dvojicu na 15 godina\nrobije. Veliki vojni sud je delimično preinačio presudu, ali su\nDimitrijević, major Ljubomir Vulović i Rade Malobabić streljani u\nSolunskom polju 26. juna 1917. Na temelju sačuvanog Vulovićevog\npisma, 2. juna 1953. obnovljen je proces, i Vrhovni sud Narodne\nrepublike Srbije rehabilitovao je Dimitrijevića i ostale osuđene,\nšto je nesumnjivo bilo motivisano političkim razlozima.\nUmro je francuski državnik Žorž Pompidu,\npredsednik Francuske od 1969. do smrti. Šef države postao je posle\nostavke Šarla de Gola i uglavnom je sledio ideje slavnog\nprethodnika. Prethodno je bio profesor u Marselju i Parizu. S De\nGolom je blisko sarađivao od 1945, u međuvremenu je bio direktor\nRotšildove banke, šef De Golovog kabineta i član Ustavnog saveta,\na od 1962. do 1968. predsednik vlade.\nVojna hunta Argentine je sa 10.000 vojnika napala\nbritanski posed Foklandska (Malvinska) ostrva u Atlantskom okeanu,\noko 500 kilometara jugoistočno od argentinske obale, na kojima je u\ntom trenutku bilo 75 britanskih vojnika. Argentinske snage je posle\nborbi krajem maja i u prvoj polovini juna 1982. porazilo oko 5.000\nPrvi put od početka agresije NATO je bombardovao\ncentar Beograda - u prvom vazdušnom napadu na jugoslovensku\nprestonicu od Drugog svetskog rata - ispalivši krstareće rakete na\nispražnjene zgrade ministarstava unutrašnjih poslova Jugoslavije i\nSrbije, od kojih je jedna pala samo tridesetak metara od Instituta\nza ginekologiju i akušerstvo, u kojem je u tom trenutku bilo oko 70\nnovorođenčadi s majkama. Vazdušni udar izazvan eksplozijama\noštetio je zgradu Instituta, obližnju Neuropsihijatrijsku kliniku\n'Laza Lazarević'', druga bolnička zdanja i više stambenih zgrada.\nPrilikom dva napada na Kuršumliju, NATO avijacija\nusmrtila je 13 civila, oštetivši oko 500 zgrada, uključujući\nmanastire Svete Bogorodice i Svetog Nikole iz 12. veka, a u napadu\nkasetnim bombama na albansko selo Nogavac kod Orahovca ubijena su\nUmro je papa poljskog porekla Jovan Pavle II, čiji\nje pontifikat trajao 26 godina i bio jedan od najdužih u istoriji\nRimokatoličke crkve. Poljak Karol Vojtila, koji je imenovan za\nkardinala 1967. godine, postao je papa 16. oktobra 1978. i sa 58\ngodina bio najmlađi papa dotad.\nUmrla udovica atentatora na Hitlera, Nina Šenk fon\nŠtaufenberg, čiji je suprug pokušao da ubije Adolfa Hitlera u\natentatu 1944. godine, posle čega je streljan. Umrla je u 93.\ngodini nedaleko od Bamberga. Njen suprug, grof Klaus Šenk fon\nŠtaufenberg, podmetnuo je tašnu sa bombom pod sto u sobi za vojna\nvećanja, ali je noga hrastovog stola zaštitila Hitlera od\neksplozije, 20. jula 1944. u sedištu njegove tajne Vučje jazbine,\ntako da je vođa Trećeg rajha pretrpeo samo posekotine i šok.\nZaverenici su streljani, a njihova rodbina, uključujući groficu\nŠtaufenberg, odvedena je u koncentracione logore. Učesnici\nneuspele zavere za ubistvo Hitlera se slave kao heroji u današnjoj\nNemačkoj. Udovica grofa Štaufenberga, rođena je kao baronesa Fon\nLerhenfeld 1913. godine. Po završetku Drugog svetskog rata,\nobnovila je svoj dom iz detinjstva u Bambergu i pružila\ngostoprimstvo američkim vojnicima stacioniranim u tom gradu.\n02.04.2007, 23:04 #257\nDanas je utorak, 3. april, 93. dan 2007. Do kraja godine ima 272 dana.\nRođen je engleski kralj Henri, poznat kao Henri IV, osnivač Lankasterske dinastije. Presto je prigrabio 1399, zbacivši brata od strica Ričarda II, koji je 1400. pod misterioznim okolnostima umro u zatočeništvu u zamku Pontefrakt. Tokom vladavine do smrti 1413, ugušio je pobune Velšana i Ričardovih pristalica, ali je cena tih ratova bilo teško oporezivanje podanika i iscrpljujuća borba s Parlamentom za kontrolu kraljevske blagajne. Poslednje godine vladavine obeležila je njegova teška bolest i oštri sukobi u vrhu vlasti.\nTurski sultan Bajazit II abdicirao je u korist sina Selima I.\nUmro je španski slikar Bartolomeo Esteban Muriljo, koji je najviše slikao religiozne kompozicije baroknog stila. Radio je i realističke prizore sa sentimentalnim podtekstom iz života ulične dece, poput slika ''Mali prosjak'', ''Deca jedu dinju''.\nU selu Voganj kod Rume počela je Ticanova buna, nazvana tako prema njenom vođi Teodoru Avramoviću Ticanu. Podstaknuti pobedama srpskih ustanika nad Turcima i nezadovoljni teškim nametima, seljaci s vlastelinstva grofa Karla Pejačevića podigli su bunu i javili srpskom vojvodi Luki Lazareviću da se Srem digao na ustanak i da želi ujedinjenje sa Srbijom. Austrijska vojska u jačini gotovo jedne armije, za 10 dana je ugušila bunu u kojoj je učestvovalo oko 15.000 seljaka iz 45 sela rumskog i iločkog vlastelinstva. Tican je uhvaćen i streljan krajem 1807.\nUmro je poljski pisac Juliuš Slovacki, tvorac poljskog romantičarskog pozorišta, majstor jezika i forme. Dela: zbirke pesama ''Poezija'', poeme ''Anhelli'', ''U Švajcarskoj'', ''Benjovski'', ''Čas misli'', ''Kralj-Duh'', drame ''Kordijan'', ''Fantazi'', ''Mazepa'', ''Mindove'', ''Marija Stjuart'', ''Horštinjski'', ''Salomejin srebrni san'', tragedije ''Baladina'', ''Lila Veneda''.\nRođen je engleski pozorišni i filmski glumac i režiser Lesli Hauard, poznat po izuzetno suptilnoj glumi. U Drugom svetskom ratu poginuo je 1943. kao dvojnik britanskog premijera Vinstona Čerčila, kad su Nemci iznad Biskajskog zaliva oborili avion u kojem je bio, uvereni da je premijer u letilici. Filmovi: ''Romeo i Julija'', ''Pigmalion'', ''Prohujalo sa vihorom'', ''Intermeco''.\nUmro je nemački kompozitor Johanes Brams, istaknuti kasni romantičar. Kao pobornik oživljavanja oblika klasične i pretklasične muzike komponovao je u tradiciji Johana Sebastijana Baha, Ludviga van Betovena i ranih romantičara. Sintetizovao je principe klasike i romantike, pa su ga njegovi sledbenici nazvali osnivačem nemačke novoklasične škole. Dela: četiri simfonije, kamerna muzika, violinske i klavirske sonate, balade, dva klavirska i jedan violinski koncert, vokalne kompozicije (''Nemački rekvijem''), solo pesme,\nUmrla je srpska slikarka Nadežda Petrović, profesor Akademije likovnih umetnosti u Beogradu i saosnivač ''Kola srpskih sestara'' (s Branislavom Nušićem), čije slike se odlikuju snažnim, originalanim izrazom i izvanrednim bogatstvom boja. Umrla je od tifusa kojim je zaražena dok je kao bolničarka negovala ranjene srpske vojnike u Prvom svetskom ratu u valjevskoj bolnici. Slikarstvo je studirala u Minhenu i Parizu, a prvu samostalnu izložbu priredila je 1900. Sačuvano je oko 200 njenih dela, od kojih su pojedina u vrhu srpskog slikarstva i ravna su evropskim majstorima tog vremena, poput slika ''Resnik'', ''Notr Dam'', ''Autoportret'', ''Bulonjska šuma''. U Srbiji svog doba najsnažnije se vezala za modernu umetnost i anticipirala je njen dalji razvoj. Rođena je u porodici u kojoj su dve sestre postale slikarke, jedna muzičar, a najmlađi brat Rastko Petrović pisac.\nUmro je srpski političar i istoričar Dragoljub-Draža Pavlović, profesor Beogradskog univerziteta, član Srpske kraljevske akademije, koji je 1919. izabran za prvog predsednika Narodne skupštine Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Dela: ''Ličnost u istoriji'', ''Istorizam i racionalizam'', ''Ujedinjenje Nemačke'', ''Požarevački mir 1718'', ''Srbija za vreme poslednjeg austro-turskog rata 1788-1791''.\nNovi Centralni komitet je za generalnog sekretara Komunističke partije Rusije postavio Josifa Staljina.\nRođen je američki glumac Marlon Brando, koji je karijeru počeo u pozorištima na Brodveju, ali su mu svetsku slavu donele filmske uloge ''mladih gnevnih ljudi'' pedesetih godina 20. veka. Nagrađen je Oskarom za glavnu ulogu u filmu ''Na dokovima Njujorka'', ali je 1973. odbio da primi Oskara za glavnu ulogu u filmu ''Kum'', protestujući tako protiv politike vlade SAD prema Indijancima. Umesto da ode na ceremoniju dodele nagrade, poslao je jednu indijansku glumicu da opiše patnje američkih Indijanaca. Ostali filmovi: ''Tramvaj zvani želja'', ''Viva Zapata!'', ''Julije Cezar'', ''Mladi lavovi'', ''Jednoooki Džek'', ''Pobuna na brodu Baunti'', ''Grofica iz Hongkonga'', ''Odsjaj u zlatnom oku'', ''Poslednji tango u Parizu'', ''Apokalipsa sada''.\nRas Tafari je postao car (Negus) Abisinije (Etiopija), pod imenom Haile Selasije I.\nRođen je nemački državnik Helmut Kol, kancelar Zapadne Nemačke od 1982. i kancelar Nemačke posle ujedinjenja Zapadne i Istočne Nemačke 1990.\nPogubljen je Bruno Hauptman, otmičar i ubica sina američkog pilota Čarlsa Lindberga, prvog čoveka koji je sam preleteo Atlantski okean. Otmica i ubistvo su toliko ogorčili javnost SAD da je donesen poseban Zakon o otmici, prema kojem je za taj zločin uvedena smrtna kazna. I danas ima mišljenja da je Hauptman bio nevin i da su zločin počinili nepoznati kriminalci.\nEduard Beneš je obrazovao vladu Narodnog fronta Čehoslovačke, prvu posle oslobođenja zemlje od nemačke okupacije u Drugom svetskom ratu. Kad se uverio da zemlja nezaustavljivo klizi u komunistički totalitarizam a bez ikakvih mogućnosti da spreči takav razvoj događaja, 1948. je podneo ostavku, ubrzo je umro.\nPredsednik SAD Hari Truman potpisao je ''Maršalov plan'', odredivši šest milijardi dolara za pomoć pojedinim mahom evropskim zemljama razorenim u Drugom svetskom ratu.\nPremijerom drame Ivana Cankara ''Kralj Betajnove'' u režiji Bojana Stupice, svečano je počelo s radom Jugoslovensko dramsko pozorište u Beogradu.\nRuski velemajstor Anatolij Karpov postao je 12. svetski prvak u šahu, pošto je dotadašnji prvak, američki velemajstor Bobi Fišer demonstrativno odbio uslove Međunarodne šahovske organizacije za susret za svetsku titulu. Fišer je potom napustio šahovsku scenu i privremeno se vratio tek 1992, kad je u nezvaničnom meču za svetsku titulu u Beogradu i na Svetom Stefanu pobedio ruskog velemajstora Borisa Spaskog, kojem je 1972. u meču u Rejkjaviku oduzeo titulu.\nBugarska je prešla na predsednički sistem vladavine i za prvog predsednika parlament je izabrao Petra Mladenova, a Bugarska komunistička partija je promenila ime u Bugarsku socijalističku stranku, takođe s Mladenovom na čelu.\nSavet bezbednosti UN izglasao je rezoluciju o prekidu vatre u Zalivskom ratu, naložio razmeštaj mirovnih snaga u regionu i zatražio od Iraka da uništi oružje za masovno razaranje.\nUmro je engleski pisac Grejem Grin, suptilan analitičar psihe. Dela: romani ''Brajtonska stena'', ''Moć i slava'', ''Suština stvari'', ''Kraj ljubavi'', ''Gubave duše'', ''Komedijaši'', ''Monsinjor Kihot'', ''Doktor Fišer iz Ženeve'', ''Ministarstvo straha'', ''Treći čovek'', memoari ''Neka vrsta života'', ''Načini bekstva'', drame, eseji, putopisi.\nSrpski savet za nacionalnu bezbednost uputio je apel narodu da zanemari nepromišljeni poziv krnjeg Predsedništva BiH na mobilizaciju i sve učini kako bi bio izbegnut građanski rat i stradanje, ali to nije zaustavilo sukobe izazvane secesionističkom politikom vođa bosanskih muslimana i Hrvata.\nNajmanje 150 pripadnika plemena Hutu, mahom žena i dece, masakrirano je u jednom selu na severoistoku Burundija.\nU avionskom udesu kod aerodroma ''Chilipi'' poginuo je ministar trgovine SAD Ronald Braun. Pad aviona ''T-43'' (vojna verzija ''boinga-737''), koji je leteo na liniji Tuzla-Dubrovnik, na jedno brdo kod Cavtata, nije preživeo niko od 35 članova posade i putnika, među kojima je bilo 12 službenika vlade SAD, 12 američkih biznismena, funkcioner Evropske banke za razvoj, urednik ''Njujork Tajmsa'', hrvatski prevodilac i fotoreporter.\nNATO avijacija je srušila dunavski Most slobode koji je povezivao Novi Sad i Sremsku Kamenicu.\nSrbija i Crna Gora postala je članica Saveta Evrope. U okviru ceremonije prijema, predsednik SCG Svetozar Marović predao je dokumenta o prihvatanju Statuta Saveta Evrope, a šef diplomatije Goran Svilanović potpisao je izjavu o prihvatanju Evropske konvencije o ljudskim pravima.\n03.04.2007, 23:33 #258\nDo kraja godine ima jos 271 dana\n-Rođen je rimski car Septimije Bazijan, poznat kao -\nKarakala, jedan od najkrvožednijih tirana u rimskoj istoriji. Sa\nocem Septimijem Severom vladao je od 198. do 211, a potom sam,\nkrajnje surovo, pogubivši čak i brata, dok i sam nije ubijen 217.\nDa bi ublažio nezadovoljstvo, posebno u provincijama, 212. dao je\npuno građansko pravo svim stanovnicima Rimskog Carstva koji su\nrođeni kao slobodni (Constitutio Antoniniana).\n-Umro je kastiljanski kralj Alfonso X Učeni,\nutemeljivač zakonodavstva, pokrovitelj nauke i zanatstva, verski\nveoma tolerantan. Tokom vladavine Kastiljom i Leonom od 1252. do\nsmrti, dvor u Toledu pretvorio je u centar učenosti i utočište za\nmnoge Jevreje, Mavre (Arape) i hrišćanske sholastike. Njegovim\nzalaganjem su prevedeni Sveto pismo, Talmud i Kuran i napisan je niz\nznačajnih dela: ''Kraljevski zakon'', ''Astrološka znanja'',\n'Mineralogija'', a 1270. započeto je pisanje ''Velike i opšte\nistorije''. Zauzeo je 1262. luku Kadis na obali Atlantskog okeana,\nokončavši petovekovnu mavarsku okupaciju grad\n- Ignacijo Lojola postaje prvi starešina, tj. general i\nosnivač jezuitskog monaškog reda, čiji je cilj\nbio borba protiv protestanata i svih protivnika\nkatoličke crkve. Katolička crkva je Lojolu proglasila svecem.\n-Umro je škotski matematičar Džon Neper, koji je\npronašao logaritme i objavio principe izračunavanja logaritama.\n- Rođen je srpski filolog Đura Popović, poznat kao\nĐura Daničić, prijatelj Vuka Karadžića i njegov\nsaradnik u borbi za reformu srpskog jezika i pravopisa.\nRadio je kao bibliotekar Narodne biblioteke u Beogradu, sekretar\nDruštva srpske slovesnosti i profesor Liceja i Velike škole.\nKaradžićeve i sopstvene poglede na jezik dosledno je sproveo\nu prevodima s latinskog "Starog zaveta". Objavio je više dela\niz stare srpske književnosti ("Žitije sv. Save" od Teodosija,\n"Žitije sv. Simeona i sv. Save" od Demontijana...).\nNeprocenjivu vrednost ima njegov rad na rečniku. Izdao je\n"Rječnik iz književnih starina srpskih" i započeo veliki istorijski\n"Rječnik hrvatskoga ili srpskoga jezika". Ostala dela:\n"Mala srpska gramatika", "Srpska sintaksa", "Oblici srpskog jezika".\n- Rođen je srpski pisac Vojislav Ilić, osnivač moderne srpske\nlirike i tvorac verističkog izraza u srpskoj poeziji.\nNjegova lirika označila je raskid s romantičarskom poezijom i\nobeležena je misaonim skepticizmom. Pisao je elegične,\nsetne pesme u kojima preovlađuju motivi prošlosti i samoće\n("Zimska idila", "Jesen", "Ja ništa više ne verujem",\n"Tamara", "Istok"). Radio je kao korektor Državne\nštamparije u Beogradu, pisar ministarstva unutrašnjih\nposlova, učitelj u Turn Severinu i diplomatski činovnik u\nPrištini i Solunu. Dela: dva izdanja "Pesama" o\nbjavljena za života i sabrana dela, objavljena posthumno.\n- Rođen je srpski književni istoričar i kritičar Pavle Popović,\nprofesor Beogradskog univerziteta, član Srpske kraljevske akademije.\nObjavio je mnoge književnoistorijske studije i nekoliko istorija književnosti.\nDela: "Jugoslovenska književnost", "Pregled srpske književnosti",\n"Iz književnosti" (četiri knjige eseja i studija), "O Gorskom vijencu",\n"Srpska drama u XIX veku", "Francuski moralisti".\n- Izabrana je prva žena gradonačelnik - Suzana Medora Salter\nu gradu Argonija, SAD.\n-Rođen je američki pisac Robert Eme Šervud, koji je\nu dramama pisanim posle Prvog svetskog rata prikazao s gledišta\npacifiste posleratno razočarenje i zalagao se za mir u svetu.\nDocnije je, suočen s nadiranjem nacizma, postao ubeđeni pristalica\nrata kao jedinog načina da se svet oslobodi nacističke tiranije.\nDela: drame ''Okamenjena šuma'', ''Idiotova radost'', ''Neće biti\nnoći'', scenariji za filmove ''Duh putuje na zapad'', ''Najbolje godine\n- Zemljotres u Kangri, u Indiji, u kojem je poginulo 370.000 ljudi.\n- Republika Kina proklamovala je vlast nad Tibetom.\n- K. K. King izolovao je vitamin C na univerzitetu u Pitsburgu.\n-Američki mornarički dirižabl ''Akron'' srušio se\nzbog oluje u Atlantski okean ispred obala Nju Džersija, usmrtivši\n73 ljudi u letilici.\n- Prvog dana generalnog štrajka studenata Beograda,\nZagreba, Ljubljane, Skoplja i Subotice protiv fašizacije\nzemlje i vlade Milana Stojadinovića - policija je na\nMedicinskom fakultetu u Beogradu ubila studenta prava\nŽarka Marinovića. U znak sećanja na taj događaj, 4. april\nse obeležava kao Dan studenata Beogradskog univerziteta.\n- Mađarska se oslobodila nacističke vlasti. Današnji\ndan se u Mađarskoj slavi kao Dan oslobođenja.\n-Stvoren NATO. U Vašingtonu su ugovor o stvaranju\nNATO potpisali šefovi diplomatija Belgije, Velike Britanije,\nDanske, Italije, Islanda, Kanade, Luksemburga, Norveške,\nPortugalije, SAD, Francuske i Holandije.\nNATO je Severno-atlantski savez (North Atlantic Treaty\nOrganisation) koji predstavlja medjunarodnu\nSlužbeni jezici u NATO-u su engleski i francuski.\nGlavna odredba ugovora izmedju država članica je tačka V.\nDeo tog dela ugovora glasi: Članice se slažu da će se\noružani napad protiv jedne ili više članica u Evropi ili\nSevernoj Americi smatrati napadom na sve članice.\n- Singl Bitlsa "Can't Buy Me Love" zauzima prvo mesto\nna top-listama i tamo ostaje pet nedelja.\n- Izvršen je atentat na Martina Lutera Kinga u Memfisu.\nAmerički baptistički sveštenik afričkog porekla Martin\nLuter King bio je vodja pokreta protiv rasnog ugnjetavanja i\ndobitnik Nobelove nagrade za mir 1964.\nUbijen je u Memfisu u američkoj državi Tenesi. Zbog toga\nšto je njegov uticaj stalno rastao medju crncima i ostalim\nugnjetenim Amerikancima, na osnovu naloga šefa\nFederalnog istražnog biroa Edgara Huvera, osam godina\npre ubistva praćen je doslovno svaki korak tog borca za\ngradjanska prava i protiv rasne segregacije i bezakonja.\nPrema oceni FBI, bio je "opasnost po američko društvo".\nPosle očito namerno traljavo vodjene istrage, za ubistvo\nje optužen Džejms Erl Rej i u martu 1969. osudjen na\n99 godina robije.\nKasnije je nezavisna istraga pokazala da je verodostojnost\n"dokaza" FBI veoma nepouzdana i da nije sigurno da je Rej\natentator, ali nije uspela da izdejstvuje obnovu sudskog procesa.\n-U Hjustonu je prvi put ugrađeno veštačko srce u\nljudski organizam, ali je 47-godišnji pacijent umro posle četiri\n-ŠSR je odbio da izda vizu sekretaru Švedske\nakademije koji je trebalo da uruči Nobelovu nagradu za književnost\nruskom piscu Aleksandru Solženjicinu.\n-Prilikom pada američkog vojnog transportnog aviona\nposle poletanja iz Sajgona, poginulo je 155 vijetnamske dece, ratnesiročadi.\n-U Pakistanu je obešen bivši premijer Zulfikar Ali\nButo, oboren s vlasti u julu 1977. vojnim udarom generala Mohameda\nZije ul Haka. Sud diktatorskog režima Zije osudio ga je na smrt pod\nneuverljivim optužbama da je naredio ubistva političkih\n-Umrla je američka pozorišna i filmska glumica\nGlorija Džozefina Mej Svanson, koja se proslavila u vreme nemog\nfilma, ali i zvučnim filmom ''Bulevar sumraka'', snimljenim 1950.\nOstali filmovi: ''Muško i žensko'', ''Kraljica Keli'', ''Zaza'',\n-Izrael je zatražio uvid u dokumentaciju komisije UN\nza ratne zločine o bivšem generalnom sekretaru UN Kurtu Valdhajmu.\n- Karim Abdul Džabar odigrao je svoju poslednju utakmicu u Sijetlu.\n-Umro je švajcarski pisac Maks Rudolf Friš, liberalni\nintelektualac, skeptik koji je analizirao duhovne tendencije i\nprotivrečnosti savremenog sveta, ne opredeljujući se za doktrine\nkoje se nude kao univerzalne istine. Tragao je za identitetom\nličnosti, s pravom na ''privatnu'' sudbinu u svetu savremene\ncivilizacije koji pojedincu natura ulogu. Dela: romani ''Štiler'',\n''Homo faber'', ''Neka mi ime bude Gantenbajn'', pripovetka ''Montok'',\ndrame ''Kineski zid'', ''Grof Ederland'', ''Don Huan ili Ljubav prema\ngeometriji'', ''Biderman i palikuće'', ''Andora'', ''Biografija'', knjige\ndnevnika ''Dnevnici 1946-1949'', ''Dnevnici 1966-1971'', koje su spoj\nčinjenica s refleksijama i komentarima.\n-Dve sedmice posle ofanzive muslimanskih snaga iz\nGoražda - koje nikad nije demilitarizovano, kao ni ostalih pet\n''zaštićenih zona'' u BiH uspostavljenih odlukom Saveta bezbednosti\nUN - Vojska Republike Srpske uzvratila je kontraofanzivom, što je\nzaustavljeno polovinom aprila vazdušnim napadima NATO na srpske\n-Sudija italijanskog vojnog suda naložio je da bivšem\nnemačkom Š kapetanu Erihu Pribkeu, koji se branio frazom da je\n''samo izvršavao naređenja'', mora da bude suđeno zbog odgovornosti\nza masakr 335 italijanskih civila u Drugom svetskom ratu 1944. u\nArdeatinskim pećinama blizu Rima.\n-Umro je ruski pisac Vladimir Aleksejevič Solouhin,\nkoji je u pesničkim i proznim delima dosledno zastupao ideju o\npotrebi promišljenog odnosa prema prirodi. Bio je protivnik opšteg\ntehnicizma, pa čak i nauke. Dela: zbirke pesama ''Kako ispiti\nsunce'', ''Čovek sa cvećem u rukama'', ''Živeti na zemlji'',\n''Četrdeset zvonkih kapi'', ''Argument'', ''Lirika'', ''Sonetni venac'',\n''Sedina'', proza ''Vladimirske staze'', ''Kap rose'', ''Pisma iz Ruskog\nmuzeja'', ''Vreme za skupljanje kamenja'', ''Med na hlebu'', ''Nastavak\n-U eksploziji metana u ukrajinskom rudniku uglja\nSkačinsko u oblasti Donjeck poginula su 63 rudara.\n-NATO avioni su razornim projektilima uništili\nrezervoare za gorivo centralne beogradske gradske toplane u Novom\nBeogradu, usmrtivši čuvara toplane Slobodana Trišovića. Gotovo u\nisto vreme gađana je Policijska akademija na Banjici, pri čemu je\noštećena zgrada obližnje Vojno-medicinske akademije, puna\nbolesnika, uključujući 22 ranjenika od napada NATO avijacije\n-Umro je srpski arheolog Milutin Garašanin, član\nSrpske akademije nauka i umetnosti i dopisni član Bavarske\nakademije nauka i Akademije nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine.\nObjavio je niz radova, uključujući ''Iskopavanja u Ptuju'', ''Jedan\nosvrt na prvobitnu istoriju naše zenlje'', ''Iz prvobitne istorije\nKosova i Metohije'', ''Naselje i stan prvobitnog čoveka neolitskog\ndoba u Srbiji''.\n-Španski vojnici i iračke snage bezbednosti otvorili\nsu vatru na demonstrante u Nadžafu i tom prilikom ubijeno je 22\nIračana i dvojica okupacionih vojnika. Istog dana u Bagdadu je\nubijeno sedam američkih vojnika i 28 Iračana.\n05.04.2007, 01:00 #259\nDanas je četvrtak, 5. april, 95. dan 2007. Do kraja godine ima 270 dana.\nU bici na zaleđenom Čudskom jezeru, nedaleko od Novgoroda, Rusi su pod komandom kneza Aleksandra Nevskog do nogu potukli nemačke ritere, sprečivši ih da okupiraju severozapadne oblasti Rusije.\nRođen je engleski filozof Tomas Hobs, nastavljač i sistematizator klasičnog engleskog empirizma, koji je razradio teoriju društvenog ugovora. Spojio je principe mehanističko-materijalističke metafizike sa teorijom saznanja i apsolutističkom političkom filozofijom. Smatrao je da je čovekova priroda egoistična. U ''prirodnom stanju'', koje prethodi ''građanskom stanju'' (civilizacija), ljudi su jednaki i svi imaju jednaka prava na sve, pa ''prirodno stanje'' neizbežno vodi ratu sviju protiv svih u kojem je ''čovek čoveku vuk''. Iz stanja sveopšteg i neprekidnog rata ljudi izlaze prećutnim sporazumom - pristankom da ''prirodna prava'' prenesu na ''veštačko telo'', državu, osnovu reda i mira, napretka i civilizacije kojoj će se svi potčinjavati. Njeno postojanje je opravdano samo ako zadovoljava realne potrebe i štiti građane jedne od drugih. Na osnovu ugovora, nosilac suverene vlasti (vladar ili skupština) zastupa volju svih i svi su dužni da se bezuslovno pokoravaju suverenoj vlasti koja odlučuje o ratu i miru, donosi zakone, bira sudije, zapovednike i činovnike, propisuje nagrade i kazne. Dela: ''Elementa philosophica'' (ili ''O telu'', ''O čoveku'', ''O građaninu''), ''Levijatan'', ''O političkom telu''.\nOdrubljena je glava francuskom revolucionaru Žoržu Žaku Dantonu, vođi radikalne grupe montanjara, koji je u Francuskoj revoluciji 14. jula 1789. predvodio pobunjeni narod u napadu na parisku tamnicu Bastilju. Kao sve vođe revolucije bio je principijelni protivnik monarhije, ali se protivio preteranom revolucionarnom teroru, zbog čega se sukobio s vođom jakobinaca Maksimilijanom Robespjerom. Zalagao se za sporazum s krupnim građanstvom (buržoazijom) i za mir sa Engleskom. Bio je ministar pravde i organizator otpora protiv strane intervencije, a u kriticnim situcijama lično je vodio narod u borbu, čime je zadobio veliku popularnost. U jeku jakobinskog terora Robespjer ga je optužio za pokušaj obnavljanja monarhije i poslao na giljotinu.\nU bici kod Maipua čileanske i argentinske trupe su porazile špansku vojsku, čime je obezbeđena nezavisnost Čilea.\nRođen je engleski hirurg Džozef Lister, osnivač antiseptičke medicine, koji je 1867. prvi uveo antisepsu u hirurgiju. Kasnije su primenjene usavršenije metode, ali je u hirurgiji i sada osnovni njegov princip da bakterije ne smeju da dospeju do mesta podvrgnutog operaciji.\nU niškom, leskovačkom, pirotskom i vranjskom kraju izbila je buna naroda protiv Turaka, poznata kao ''Milojeva i Srndakova buna'', koju su predvodili Miloje Jovanović i Nikola Srndak. Posle borbi kod Prve Kutine i Gornjeg Matejevca 23. aprila 1841, Turci su u krvi ugušili bunu, mnoga sela spalili, a Jovanovića pogubili.\nUmro je srpski kompozitor, pijanista i horovođa Kornelije Stanković, značajan za srpsku muziku kao osnivač nacionalnog pravca, zapisivač i harmonizator srpskog crkvenog pojanja. Školovao se u Aradu, Segedinu, Pešti, a u Beču je studirao kompoziciju. U Sremskim Karlovcima je proučavao i beležio dotad samo usmenom tradicijom sačuvano srpsko crkveno pojanje, a potom bio horovođa Beogradskog pevačkog društva. Doprineo je da se za srpsku muziku zainteresuju strani kompozitori, posebno ruski, uključujući Petra Čajkovskog (''Slovenski marš'') i Nikolaja Rimskog-Korsakova (''Fantazija na srpske teme''). Dela: ''Pravoslavno crkveno pojanje u srpskoga naroda'', šest svezaka ''Srpskih narodnih pesama'', koje je harmonizovao za hor, za glas i klavir ili samo za klavir.\nVelika Britanija je u Pretoriji zaključila mirovni ugovor s Burima i priznala nezavisnost južnofričke države Transval. Što nikada nije imala nameru da ispoštuje, tako da je već na prelazu u 20. vek, posle tzv. Burskih ratova, svaka suverenost burskih (afrikanerskih) država (Transval i Oranje) ugašena.\nKralj Milan Obrenović je naimenovao prvih 16 članova Srbske kraljevske akademije, današnje SANU. Od 1888. akademici su sami birali stalne i dopisne članove.\nRođen je američki filmski glumac Spenser Trejsi, izuzetan tumač niza karakternih uloga, prvi glumac koji je dve godine uzastopno dobio Oskara - za filmove ''Hrabri kapetan'' 1937. i ''Grad dečaka'' 1938. Ostali filmovi: ''Bes'', ''Sedmi krst'', ''Citadela'', ''Starac i more'', ''Nirnberški proces'', ''Pogodi ko dolazi na večeru''.\nNa stadionu ''Ajbroks park'' u Glazgovu poginulo je 20 i povređeno najmanje 200 ljudi kad se srušila tribina tokom fudbalske utakmice između Škotske i Engleske.\nRođen je austrijski dirigent Herbert fon Karajan, jedan od najvećih dirigenata 20. veka, koji je decenijama dominirao svetskom muzičkom scenom, izvodeći žestokom emotivnošću, izrazitom fantazijom i preciznošću veliki operski i koncertni repertoar. Vrhunski nivo dostigao je dirigujući Berlinskom filharmonijom i orkestrom Bečke državne opere.\nRođena je američka filmska glumica Rut Elizabet Dejvis, poznata kao Bet Dejvis, koja je snimila više od 80 filmova i ostvarila niz velikih dramskih uloga, uglavnom tumačeći nesrećne i zle žene. Filmovi: ''Opasna'' (Oskar), ''Džezabel'' (Oskar), ''Male lisice'', ''Elizabeta i Eseks'', ''Huarez'', ''Šta se dogodilo sa Bebi Džejn'', ''Sve o Evi'', ''Svadbeni ručak''.\nRođen je američki filmski glumac Gregori Pek, najpoznatiji po ulozi liberalnog južnjačkog advokata u filmu ''Ubiti pticu rugalicu'', za koju je nagrađen Oskarom. Ostali filmovi: ''Dvoboj na suncu'', ''Slučaj Paradin'', ''Džentlmenski sporazum'', ''Snegovi Kilimandžara'', ''Praznik u Rimu'', ''Mobi Dik'', ''Topovi sa Navarona'', ''Arabeska'', ''Mesec šunjalica''.\nSvoj nemačkoj deci između 10 i 13 godina naređeno je da se učlane u nacističku omladinsku organizaciju ''Hitlerjugend''.\nPotpisan je jugoslovensko-sovjetski pakt o prijateljstvu. Bio je to akt krajnjeg cinizma, vlada Kraljevine Jugoslavije očajnički je tražila pomoć, na svim stranama, a sovjetska vlada je tačno znala da će Jugoslavija biti napadnuta ali ničim nije pomogla i pored gromoglasnih izjava o takozvanoj slovenskoj uzajamnosti.\nU Moskvi su u Drugom svetskom ratu predstavnici ŠSR, Poljske, Čehoslovačke, Jugoslavije i Bugarske održali sveslovenski kongres s kojeg je svim Slovenima upućen poziv da se bore protiv fašističkog okupatora.\nBritanski i američki bombarderi su treći put u Drugom svetskom ratu zasuli Niš tepihom bombi, usmrtivši najmanje 88 srpskih civila. Na grad je bačena veštačka magla, a potom je tokom 40 minuta u tri navrata, počev od 15 časova, nasumce zasut s 248 bombi težine između 100 i 500 kilograma. U napadu, kao ni prilikom prvog bombardovanja grada u oktobru 1943, kada je poginulo više od 250 ljudi, i drugog krajem marta 1944, kada je bilo više od 50 žrtava - angloamerička avijacija nije mnogo naškodila nemačkoj vojnoj sili.\nAmerički inženjer Džulijus Rozenberg i njegova supruga Etel osuđeni su u Njujorku na smrt zbog atomske špijunaže u korist ŠSR.\nBritanski premijer Vinston Čerčil je podneo ostavku, okončavši dugu političku karijeru koja je, uz uspone i padove, trajala od početka 20. veka. Na položaju premijera i šefa Konzervativne stranke nasledio ga je šef diplomatije Entoni Idn.\nUmrla je srpska književnica Isidora Sekulić, izuzetan stilista širokog obrazovanja i visoke kulture, pisac visoke duhovnosti i prefinjenog duha, član Srpske kraljevske akademije. Kritičari je smatraju klasikom srpske književnosti, a povodom njene smrti jedan od njih je ocenio da je umro ''literarno najkulturniji čovek našeg tla od Chirila i Metodija do juče, do danas, možda do prekosutra''. Završila je Viši pedagogijum u Budimpešti i doktorirala u Nemačkoj. Bila je nastavnica i upravnica devojačke škole u Pančevu, zatim profesor gimnazije u Beogradu. Sarađivala je u svim boljim srpskim i hrvatskim književnim časopisima. Bila je znalac mnogih jezika i izvrstan prevodilac, naročito je mnogo prevodila s engleskog. Dela: putopis ''Pisma iz Norveške'', roman ''Djakon Bogorodičine crkve'', pripovetke ''Hronika palanačkog groblja'', ''Saputnici'', ''Gospa Nola'', eseji ''Analitički trenuci i teme'', ''Zapisi o mome narodu'', ''Mir i nemir'', ''Njegošu - knjiga duboke odanosti'', ''Govor i jezik kulturna smotra naroda''.\nUmro je američki general Daglas Makartur, u Drugom svetskom ratu komandant američkih trupa na Dalekom istoku, koji je u ime SAD u septembru 1945. potpisao kapitulaciju Japana. Potom je postavljen za komandanta savezničkih snaga u Japanu, a u početku rata u Koreji komandovao je snagama UN, ali je smenjen u aprilu 1951. zbog namere da rat prenese na teritoriju Kine i još više, zato što je insistirao da SAD upotrebe atomsko oružje.\nUmro je je kineski generalisimus Čang Kaj Šek, koji je uz pomoć Zapada, posebno SAD, 47 godina vladao, najpre Kinom potom Tajvanom, na koji je s pristalicama pobegao kad je poražen od komunista. Posle smrti vođe Kuomintanga i predsednika Kine Sun Jat Sena 1925, izvršio je vojni udar u Kantonu u martu 1926. i započeo borbu protiv levog krila Kuomintanga i Komunističke partije Kine. Uprkos ogromnoj materijalnoj pomoći SAD, njegov režim je krahirao u pokušaju da uguši revoluciju koju je predvodio lider komunista Mao Cedung, zato što je iza komunističkog pokreta svim sredstvima stajao Sovjetski Savez. U februaru 1950. sa ostatkom trupa (takozvanim ''Nacionalistima'', u stvari nekomunistima) je prešao na ostrvo Formoza (Tajvan), na kojem je uspostavio vladu nekomunističke Repubike Kine kojom je vladao do smrti. Podela kineskog naroda na dve države (u međuvremenu Peking je pripojio Hong-Kong i Makao, bivše kolonije), kao posledica tragičnog građanskog rata traje i danas.\nPrvi britanski ratni brodovi isplovili su ka Foklandskim ostrvima u Atlantskom okeanu koja su okupirale argentinske trupe.\nUmro je srpski lekar Vojislav Arnovljević, osnivač kardiološke škole u Jugoslaviji, profesor Medicinskog fakulteta u Beogradu i član Srpske akademije nauka i umetnosti. Školovao se u Beogradu i u Francuskoj u koju je upućen posle prelaska Albanije sa srpskom vojskom u Prvom svetskom ratu. Organizovao je prve kurseve iz kardiologije za lekare iz cele zemlje i objavio je oko 90 studija iz kardiologije i drugih oblasti interne medicine. Od 1932. do 1934. izdavao je ''Medicinski godišnjak'', a od 1948. do 1963. uređivao je ''Lekarski priručnik''.\nPoljska vlada je legalizovala opozicioni radnički sindikat ''Solidarnost''.\nVijetnam je saopštio da će do 30. septembra 1989. povući sve trupe iz Kambodže.\nTvrdnju SAD da Irak nastoji da razvije biološko oružje, Bagdad je odbacio kao deo kampanje Vašingtona da zadrži sankcije UN nametnute Iraku.\nIzrael je lansirao prvi špijunski satelit ''Ofek 3''.\nUmro je američki pisac Alen Ginzberg, koji je kao jedan od duhovnih predvodnika ''bitničke'' generacije izrazio kritičan, sarkastičan i buntovan stav prema američkoj civilizaciji. Njegova poezija, pisana slobodnim stihom, izraz je odbacivanja modernog sveta. Više puta je hapšen tokom antiratnih demonstracija. Njegova zbirka poezije ''Urlik i druge pesme'', objavljena 1956, smatra se najznačajnijim poetskim delom bitničkog pokreta pedesetih godina 20. veka. Ostala dela: ''Kadiš'', ''Prazno ogledalo'', ''Indijski dnevnici'', ''Sendviči stvarnosti'', ''Planetarne vesti'', ''Pad Amerike''.\nNATO avioni su s tri razorne rakete pogodili centar Aleksinca, od kojeg su najbliži vojni ciljevi bili udaljeni nekoliko kilometara, usmrtivši najmanje 17 civila.\nU napadu na Vranje NATO avijacija je usmrtila dvoje civila.\nPrvi put od početka agresije gađan je centar Zemuna i delimično je uništena ispražnjena zgrada Doma vazduhoplovstva, a na Dunavu je srušen novi železnički most između Bogojeva i Erduta.\nTripoli je predao dvojicu Libijica osumnjičenih da su u decembru 1988. izazvali eksploziju američkog putničkog aviona ''boing 747'' iznad Lokerbija u Škotskoj kada je poginulo 270 ljudi. Odluci Libije prethodile su garancije saudijskog kralja Fahda i južnoafričkog predsednika Nelsona Mandele o poštenom suđenju i osumnjičeni su odvedeni u Holandiju radi suđenja.\nPreminuo je američki književnik Sol Belou, dobitnik Nobelove nagrade za književnost i sigurno jedan od najznačajnijih američkih pisaca 20. veka, a verovatno jedno od najbitnijih književnih imena uopšte. Dela: ''Humboltov dar'', ''Hercog'', ''Henderson, kralj kiše'', ''Čovek na klackalici'', ''Pustolovine Ogija Marča'', ''Ravelštajn''.\nPreminuo prof. dr Miroslav Pečujlić. Nekadašnji rektor Univerziteta u Beogradu, profesor Pravnog fakulteta. Pečujlić je pisac više knjiga, monografija i članaka, a rektor Univerziteta je bio u dva mandata. Bio je izuzetan predavač, a mnogo je učinio i na planu empirijskog i teorijskog razvoja sociologije i drugih društvenih nauka.\nPreminuo američki umetnik ruskog porekla Alen Karpov, koji je ustanovio hepening kao umetničku formu izražavanja. Karpov je preminuo je u svojoj kući u predgrađu San Dijega, u 79. godini. Rođen 1927. godine u Atlantik Sitiju, Karpov je održao 1959. u galeriji Rejben u Njujorku prvi hepening pod nazivom ''18 hepeninga u 6 delova''.\n05.04.2007, 23:50 #260\nDanas je petak, 6. april, 96. dan 2007. Do kraja godine ima 269 dana.\nUmro je slovenski prosvetitelj Metodije, Grk iz\nSoluna, stariji brat Konstantina, u monaštvu Chirila, s kojim je\nsastavio prvu slovensku azbuku, glagoljicu. Na molbu moravskog knezaRastislava, vizantijski car Mihailo III poslao je dvojicu učenih\nGrka u Rastislavovu Moravsku, da bi se bavili misionarskim radom.\nNamera je bila da se Moravska oslobodi uticaja Salcburške\nnadbiskupije (arhiepiskopije) i uopšte bavarskog (nemačkog)\nuticaja. Oni su prethodno na slovenski jezik (najverovatnije Slovena\niz okoline Soluna), preveli bogoslužbene knjige. Tokom boravka u\nRimu, gde su morali da odu kako bi se opravdali pred papom, zbog\noptužbi od strane bavarskog sveštenstva, Chirilo umire, a papa je\nMetodija postavio za arhiepiskopa moravskog i panonskog. Posle\nMetodijeve smrti njegovi učenici su prognani iz Moravske i većina\nje otišla na jug - među Bugare i Srbe.\nUmro je engleski kralj Ričard I Plantagenet, nazvan\n''Lavlje srce'', jedan od vođa u Trećem krstaškom ratu. Tokom\nvladavine od 1189. do smrti prilikom opsade francuskog zamka Šali u\nblizini Limoža, u Engleskoj je boravio samo šest meseci. Proslavio\nse hrabrošću, posebno tokom krstaškog rata, u koji se uključio\n1189. Pre dolaska u Svetu zemlju zauzeo je lučki grad Mesinu na\nSiciliji i mediteransko ostrvo Kipar. Prilikom povratka u otadžbinu\nzarobljen je 1193., i nemački car Henrik VI ga je oslobodio 1194,\nnaplativši ogroman otkup. Ubrzo je opet napustio zemlju i predvodio\nje vojni pohod u Francuskoj.\nRođen je italijanski slikar Rafaelo Santi, poznat\nkao Rafael, najpotpuniji predstavnik renesanse u slikarstvu. Njegova\ndela, crtana i komponovana s nenadmašnim darom, odlikuju se\nklasičnom vedrinom i uzvišenošću. Slikao je portrete, religiozne\ni mitološke kompozicije, freskama je u Vatikanu oslikao tri velike\nsale, a kao arhitekta jedno vreme je rukovodio gradnjom crkve Svetog\nPetra u Rimu. Umro je na svoj rođendan 1520. Dela: slike ''Tri\ngracije'', ''Madona dela Granduča'', ''Madona u polju'', ''Madona s\nčešljugarom'', ''Sikstinska madona'', ''Lepa povrtarka'', ''Portret\nmladog čoveka'', ''Portret pape Julija II'', ''Baltazar Kastiljon'',\n''Kardinal Alidozi'', freske ''Atinska škola'', ''Parnas'', ''Oslobođenje\nSv. Petra'', ''Izgnanje Heliodora''.\nUmro je mađarski kralj Matija I Hunjadi, poznat kao\nMatija Korvin, koji je tokom vladavine od 1458. uspešno ratovao\nprotiv Turaka i Habzburga, zauzevši 1486. Beč u kojem je i umro.\nPosle njegove smrti Ugarska je izgubila sve teritorije koje je on\nosvojio. Učvrstio je Ugarsku državu nakon više decenija opšte\nnestabilnosti. Uspešno je stabilizovao finansije, pravosuđe,\nadministraciju uopšte, pa i vojsku. U periodu njegove vlade\nznačajan procenat pripadnika vojnih formacija pod njegovom\nkomandom, činili su Srbi. Period njegove vladavine bio je\npropraćen uzletom gradskog života i gradske privrede - što je\nbila opšta tendencija u tadašnjoj Evropi. U Požunu (sadašnja\nBratislava) osnovao je 1465. univerzitet i 1472. prvu štampariju.\nKorvin je od latinskog ''Corvus'' - gavran; Gavran se nalazio na\nnjegovom ličnom grbu. Posedovao je jednu od najvećih privatnih\nbiblioteka svoga doba.\nUmro je nemački slikar Albreht Direr, jedan od\nnajvećih renesansnih majstora. Po interesovanju za prirodu, kao i\nza humanističke teme blizak je Leonardu da Vinčiju. Neeobično\ninventivan duh; Realno i mistično pojavljuju se u njegovim delima\nparalelno. Izradio je portrete velike umetničke i dokumentarne\nvrednosti i mnoštvo fascinantnih gravira u drvetu i bakru, u\nkojima je posebno naglašen precizan crtež (''Apokalipsa'', ''Velika\nmuka'', ''Bogorodičin život''). Rado je prikazivao motive iz prirode,\na radio je i akvarele, postoji čitav niz Ex - librisa koje je on\nizradio. Putovao je po Italiji i Holandiji, ali je najviše živeo u\nNirnbergu, gde je stvorio najznačajnija dela, uključujući\n''Četiri apostola'', ''Svetu Trojica'', ''Bogorodicu u ružičnjaku'',\nU zemljotresu je poginulo tri četvrtine stanovnika\nDubrovnika, a veći deo grada je uništen. Posle ove tragedije\nDubrovačka republika nikada više nije uspela da povrati staru\nslavu, takođe obim trgovačkih poslova koje je Dubrovnik tada imao\nnikada više nije ostvaren.\nDžordž Vošington je izabran za prvog predsednika\nU Francuskoj je uspostavljen Komitet javne\nbezbednosti, s diktatorskim ovlašćenjima, u kojem je dominirao\nŽorž Žak Danton, vođa radikalne grupe montanjara u Francuskoj\nUmro je srpski novinar i publicista Dimitrije\nDavidović, neka vrsta oca srpskog novinarstva. Napustio je studije\nmedicine započete u Pešti i Beču i posvetio se novinarstvu. U\nBeču je 1813. pokrenuo ''Novine serbske'' koje su izlazile devet\ngodina. Prelazi u Srbiju, gde je do 1829. bio sekretar knjaza\nMiloša Obrenovića. Bio je kratko i ministar unutrašnjih poslova i\nprosvete. Po uzoru na francuski i belgijski ustav izradio je ustav\nza Srbiju, nazvan kasnije ''Sretenjski'' (neobično liberalan za\ntadašnje prilike u Evropi), usvojen u februaru 1835. Pod velikim\npritiskom velikih sila, pre drugih Austrije, Turske i Rusije, ustav\nje suspendovan. Knjaz ga je povukao već u martu 1835, a Dimitrije\nDavidović je kod njega pao u nemilost.\nRođen je američki mađioničar poreklom mađarski\nJevrejin Erih Vajs, poznat kao Hari Hudini, najpoznatiji\nmađioničar 20. veka. Ime je promenio u čast francuskog\nmađioničara Žana Ežena Robera Hudina.\nSrpska vojska je ušla u Smederevsku tvrđavu i\nsmenila turski garnizon. U ime kneza Mihaila Obrenovića ključeve\ntvrđave primio je major Ljubomir Uzun-Mirković.\nRođen je holandski vazduhoplovni inženjer Entoni\nHerman Žerar Foker, osnivač vazduhoplovne industrije ''Foker'', koja\ni sada proizvodi avione, posebno putničke. U Johaništalu kod\nBerlina podigao je 1912. prvu fabriku aviona, tako da mu je ime\nvezano i za nemačku ratnu avijaciju u Prvom svetskom ratu. Posle\nrata podigao je fabriku u Amsterdamu i potom razgranao delatnost u\nSAD i Španiji.\nU Atini su počele prve moderne Olimpijske igre,\nčiji je idejni tvorac i organizator bio Francuz Pjer de Kuberten,\npredsednik Međunarodnog olimpijskog komiteta od 1896. do 1925. Na\nIgrama završenim 14. aprila učestvovala su 484 takmičara,\nisključivo muškarci, u duhu tradicije antičkih Olimpijskih igara.\nSrpski kralj Aleksandar Obrenović bio je jedini šef države\npočasni gost organizatora Igara. Kad se četvrtog dana pojavio na\nOlimpijskom stadionu u društvu grčkog kralja Jorgosa i u pratnji\nađutanta Živojina Mišića, takmičenje je prekinuto, intorine su\ngrčka himna i srpska himna ''Bože pravde'', a u čast srpskog kralja\njoš jednom se začula olimpijska himna. U grčkoj štampi sutradan\nsu sva sportska takmičenja bila u senci tog događaja.\nEkspedicija američkog polarnog istraživača,\nadmirala Roberta Pirija prešla je na sankama 1.600 kilometara i\nprva u istoriji dospela do Severnog pola.\nNa inicijativu srpskog naučnika Jovana Cvijića, u\nBeogradu je osnovano Srpsko geografsko društvo. Cilj tog društva\nbilo je širenje, kako je navedeno, naučno-stručnog rada i\npopularisanje znanja iz geografije i njoj srodnih nauka.\nSAD su u Prvom svetskom ratu, posle vanrednog\nzasedanja Kongresa, objavile rat Nemačkoj.\nNemačka je u Drugom svetskom ratu bez objave rata\nnapala Kraljevinu Jugoslaviju. Beograd, koji je tri dana ranije\nproglašen otvorenim gradom, u 6.30 časova napala su 234 bombardera\ni 120 lovaca. Bilo je to uskršnje jutro te 1941. U bombardovanju\nnastavljenom i naredna dva dana poginulo je oko 2.500 ljudi.\nUništeno je više stotina zgrada, među njima i zdanje Narodne\nbiblioteke Srbije - ustanove osnovane 1832.\nsa oko 300.000 knjiga,\nuključujući srednjovekovne rukopise i druga dela neprocenjive\nOslobođeno je Sarajevo u Drugom svetskom ratu.\nPrilikom borbi za oslobođenje grada, u pokušaju da sačuva\nelektričnu centralu koju su nemački saveznici hrvatske ustaše\nhtele da unište, poginuo je Vladimir Perić-Valter, čuveni\npartizanski obaveštajac i narodni heroj. Perić je tokom rata\nilegalno delao na teritoriji Sarajeva u Zenici i Tuzli, gde je\norganizovao obaveštajnu mrežu.\nPrvi svetski komercijalni satelit lansiran je s\nkosmodroma Kejp Kenedi.\nUmro je ruski kompozitor Igor Fjodorovič\nStravinski, jedan od najuniverzalnijih muzičkih stvaralaca 20.\nveka. Odlikovao se velikom raznovrsnošću muzičkog izraza i stila\n- u prvoj fazi bio je nadahnut ruskom narodnom muzikom, u drugoj\nekspresionista s povremenim oslanjanjem na džez, u trećoj se\nokrenuo neoklasičnom stilu. Od 1910. živeo je u Francuskoj, a od\n1937. u SAD. Dela: baleti ''Žar ptica'', ''Petruška'', ''Posvećenje\nproleća'', scenska kantata ''Svadba'', melodrame ''Priča o vojniku'',\n''Persefona'', opera-oratorijum ''Kralj Edip'', opera ''Život\nrazvratnika'', kantata ''Simfonija psalama'', orkestarska dela - tri\nsimfonije, koncerti za klavir, koncerti za violinu, koncerti za\nkamerni orkestar, ''Koncert za 16 instrumenata'', ''Regtajm'',\nautobiografski radovi ''Hronika moga života'', ''Muzička poetika''.\nU Beogradu je otvorena nova zgrada Narodne\nbiblioteke Srbije. Stara zgrada izgorela je do temelja u požaru,\nistog datuma 1941. prilikom nemačkog bombardovanja Beograda.\nFondovi biblioteke obnavljani su strpljivo i postupno još tokom\nrata, da bi se taj posao postupno nastavio decenijama kasnije.\nUdarom bez prolivanja krvi armija je u Sudanu\nsrušila predsednika Džafera Muhameda Nimeirija, koji je vladao od\n1969. kad je, takođe vojnim udarom, prigrabio vlast. U trenutku\nudara bio je u poseti SAD, a šef novog režima postao je ministar\nodbrane i komandant armije general Abdel-Rahman Suer el Dahab.\nNepalski vojnici i policajci otvorili su vatru na\ndemonstrante u blizini palate kralja Birendre u Katmanduu,\nusmrtivši najmanje 50 ljudi.\nMinistarski savet Evropske zajednice (sadašnja\nEvropska unija) odlučio je da njene članice priznaju bivšu\njugoslovensku republiku Bosnu i Hercegovinu kao samostalnu državu.\nIstog dana izbili su sukobi u Sarajevu i taj preuranjeni čin još\nviše je razbuktao građanski rat. Usledilo je proglašenje\nnezavisnosti Republike Srpske i Hrvatske Republike Herceg-Bosne.\nVlada Srbije je saopštila da jedino sporazum tri konstitutivna\nnaroda u BiH može da donese mir.\nUmro je američki pisac i profesor biohemije ruskog\nporekla Isak Asimov, pisac naučno-fantastične proze.\nNaučno-popularna dela: ''Hemikalije života'', ''Zvezde i njihovi\nputevi'', ''Unutar atoma'', ''Svet nitrogena'', ''Ljudski mozak'', ''Nauka,\nbrojevi i ja''. Književna dela: ''Ja, robot'', ''Čelične pećine'',\n''Golo sunce'', ''Vasionske struje'', ''Zadužbina'', ''Druga Zadužbina'',\n''Zadužbina i carstvo'', ''Kraj večnosti''.\nUsred građanskog rata u Ruandi između plemena Hutu\ni Tutsi, u Ruandi je raketom oboren avion u kojem su bili\npredsednici Ruande i susednog Burundija Žuvenal Habjarimana i\nSiprijen Ntarjamira, što je delovalo kao signal za nemilosrdno\nmeđusobno istrebljivanje Hutua i Tutsija. U genocidnim obračunima\nnarednih meseci poginulo je najmanje milion ljudi, uglavnom civila.\nUmrla je američka filmska glumica irskog porekla\nGrir Garson, najpoznatija po ulogama inteligentnih žena visokih\nmoralnih principa, koja je dobila Oskar za film ''Gospođa Miniver''\nsnimljen 1942. Ostvarila je zapaženu karijeru i u ranoj epohi\ntelevizije. Ostali filmovi: ''Zbogom, mister Čips'', ''Ponos i\npredrasuda'', ''Madam Kiri'', ''Julije Cezar'', ''Izlazak sunca u\nU bombardovanju centra Prištine, tokom kojeg su\nkoristili i zabranjene kasetne bombe, avioni NATO usmrtili su\nnajmanje 10 civila. U napadu je sa zemljom sravnjeno staro gradsko\njezgro a na pravoslavnom groblju uništeno je najmanje 50 grobnica.\nZvaničnici NATO priznali su bombardovanje\nAleksinca, gde je prethodnog dana ubijeno najmanje 17 civila,\nizgovarajući se ''tehničkom greškom'', a kanadski general Luis\nMekenzi je, po obilasku ruševina, rekao: ''Zločin je počinjen nad\ncivilnim stanovništvom, nad mirnim građanima, u njihovim\nporodičnim domovima, na prostorima gde nema apsolutno nijednog\nUmro je bivši tunižanski predsednik Habib Ben Ali\nBurgiba, vođa borbe za nezavisnost i prvi predsednik Tunisa od\n1957. Proglašen je 1975. doživotnim predsednikom, ali je 1987.\nzbačen s vlasti u državnom udaru bez prolivanja krvi.\nBivši premijer Pakistana Navaz Šarif osuđen je,\nšest meseci pošto je vojnim udarom zbačen s vlasti, na doživotnu\nPredsednika Litvanije Rolandasa Paksasa smenio je\nparlament zbog njegovih veza s ruskim poslovnim i obaveštajnim\nkrugovima, čime je Paksas postao prvi evropski lider smenjen\npostupkom takozvanog impičmenta.\nUmro je princ Renije Treći, koji je vladao\nKneževinom Monako od 1949. godine, što je najduži period koji je\njedan evropski monarh proveo na tronu u dvadesetom veku. Porodica\nGrimaldi, koja vlada Monakom, najstarija je vladarska porodica u\nIrački parlament izabrao je kurdskog lidera\nDžalala Talabanija za novog privremenog predsednika Iraka, a za\npotpredsednike su imenivani predstavnici šiita Adel Abdul Mahdi i\nsunita Arab Gazi Javar.\nU blizini luke u Džibutiju nastradalo je 109 ljudi\nkada je potonuo preopterećeni brod koji je trebalo da 250 putnika\nodveze na godišnju versku svečanost. Brod je trebalo da otplovi iz\nluke Džibuti do grada Tađure 35 kilometara severoistočno, i\nprimio je tri puta više putnika nego što je dozvoljeno.\n06.04.2007, 23:08 #261\nDanas je subota, 7. april, 97. dan 2007. Do kraja godine ima 268 dana.\nU Pragu je osnovan univerzitet, prvi u centralnoj Evropi. Praški univerzitet je najstariji slovenski univerzitet u modernom značenju te reči.\nUmro je francuski kralj Šarl VIII, koji je vladao od 1483, a pod pritiskom plemstva započeo je 1494. ratove za osvajanje Italije, okončane šest decenija posle njegove smrti. Uspeo je da privremeno osvoji Napuljsku kraljevinu, a pohodi na Italiju imali su krupne kulturne posledice, jer su pokrenuli širenje humanističke kulture u Francuskoj.\nUmro je španski slikar i vajar grčkog porekla (sa Krita, tada venecijanskog) El Greko, čije je originalno slikarstvo prožeto tradicijama istočnog hrišćanstva (Pravoslavlja) i italijanskom renesansom. S rodnog Krita, preko Venecije - gde je učio slikarstvo kod Jakopa Tintoreta - i Rima, dospeo je u španski grad Toledo (staru prestonicu Španije) u kojem je živeo 37 godina i ostao do smrti. Nepriznavanjem trodimenzionalnog prostora i klasične perspektive i tehnikom slikanja izduženih ljudskih figura, razlikovao se od svih slikara svog vremena, ali je tek početkom 20. veka shvaćeno da je jedan od najvećih majstora u istoriji slikarstva. Najviše je slikao portrete i obrađivao religiozne teme, jer su narudžbine Crkve bile njegov glavni izvor prihoda, ali nije prihvatao slikarstvo kao instrument verske propagande zbog čega je imao veoma rđavu reputaciju u rimokatoličkim krugovima u Španiji i često se sukobljavao s verskim vlastima. I sam kralj Felipe II mu je prebacivao da je ''površan'' u obradi verskih tema. Dela: ''Pogreb grofa Orgaza'', ''Duhovi'', ''Blagovesti'', ''Molitva na Maslinovoj gori'', ''Laokon'', ''Toledo'', ''Ortensio Feliks de Paravisino''.\nRođen je engleski pisac Vilijam Vordsvort, čija je poezija označila prelaz iz klasicizma u romantizam. Najznačajniji je stvaralac prve generacije engleskih romantičara i ideolog novih kretanja u poeziji, mada ih sam nije označio kao romantizam. Centralna tema njegove lirike bila je opis osećanja mistične povezanosti s prirodom. Boravio je 1791. i 1792. u revolucionarnoj Francuskoj, postavši vatreni republikanac. Dela: zbirka pesama ''Lirske balade'', stihovana autobiografija ''Preludijum''.\nRođen je francuski ekonomista Šarl Furije, socijalista-utopista koji je smatrao da je kapitalizam ''asocijalan'', jer su u njemu pojedinci u stalnom ratu jedni s drugima. Ekonomsko-društveni razvoj razvrstao je u tri perioda: predindustrijski, ''rasparčanu, neprijatnu industriju'' u kapitalizmu i društvenu, privlačnu industriju. Smatrao je da se društvo može preobraziti u Harmoniju pomoću eksperimentalnih zajednica falangi u kojima ljudska individualnost dostiže vrhunac, što doprinosi opštoj harmoniji. Dela: ''Novi industrijski i društveni svet'', ''Teorija četiri pokreta'', ''Sabrana dela''.\nRođena je američka pevačica Elinora Fejgn, poznata kao Bili Holidej, nazvana ''kraljicom džeza i bluza''. Prema muzičkim kritičarima, još se ni jedan džez pevač nije približio njenim interpretacijama.\nRadio Beograd je prvi put prenosio sportsku utakmicu u Jugoslaviji. Reporter Rade Stoilović prenosio je drugo poluvreme susreta beogradskih fudbalskih ekipa BSK i Jugoslavije.\nRođen je američki filmski režiser, scenarista i producent Frensis Ford Kopola, jedan od najznačajnijih filmskih stvaralaca u SAD u drugoj polovini 20. veka, dobitnik pet Oskara i dve ''Zlatne palme'' festivala u Kanu. Filmovi: režija - ''Demencija'', ''Sada si veliki dečko'', ''Dolina sreće'', ''Pleme kiše'', ''Kum'', ''Prisluškivanje'' (Zlatna palma), ''Kum II'' (Oskar), ''Veliki Getsbi'', ''Apokalipsa sada'' (Zlatna palma), ''Kum III'', ''Kapetan Eo'', ''Pegi Su se udala'', ''Njujorške priče'', scenariji - ''Demencija'', ''Gori li Pariz?'', ''Sada si veliki dečko'', ''Pleme kiše'', ''Paton - žudnja za slavom'' (Oskar), ''Kum'', ''Prisluškivanje'', (Oskar), ''Veliki Getsbi'', ''Kum II'' (Oskar), ''Kum III'', ''Njujorške priče'', produkcija - ''Američki grafiti'', ''Prisluškivanje'', ''Kum II'' (Oskar), ''Apokalipsa sada'', ''Kum III''.\nFašistička Italija izvršila je invaziju Albanije.\nUmro je srpski pisac i diplomata Jovan Dučić, član Srpske kraljevske akademije, čija je lirika udarila pečat srpskoj poeziji u prvoj polovini 20. veka. Diplomirao je prava u Parizu i od 1912. do 1941. bio je diplomatski činovnik Kraljevine Srbije i Jugoslavije, na kraju i ambasador u nekolicini evropskih prestonica. Već prvom pesničkom zbirkom ''Pjesme'', izdatom 1901. u Mostaru, predstavio se kao specifičan liričar i vanredna pojava u srpskoj književnosti. Pisao je i prozu (''Jutra sa Leotara''), putopise (''Gradovi i himere'', ''Pismo iz Ženeve'', ''Pismo s Alpa'', ''Pismo iz Španije''), eseje (''Blago cara Radovana'', ''Moji saputnici'', ''Staza pored puta''), studije (''Grof Sava Vladislavić''), političku publicistiku (''Verujem u Boga i u srpstvo''). Umro je u SAD 1943. duboko rezigniran stradanjima srpskog naroda tokom rata, posebno na teritoriji takozvane NDH. Dugo nakon Drugog svetskog rata, pojedini segmenti njegovog dela bili su zanemarivani, zbog činjenice da je Dučić smatran simpatizerom Pokreta generala Mihailovića.\nAmerički avioni potopili su u Drugom svetskom ratu najveći japanski ratni brod ''Jamato''.\nUmro je američki automobilski magnat Henri Ford, koji je najviše doprineo naglom razvoju automobilizma. Prve ''benzinske kočije'' konstruisao je 1896, a od 1899. proizvodio je automobile. Prvi je uveo serijsku proizvodnju, a 1908. stvorio je ''model T'', prvi ''narodni automobil'', napravljen tako da bude dostupan prosečnom građaninu. Bio je poznat po neobičnoj brizi za svoje zaposlene i po podsticanju lične inicijative, takođe prvi je uveo veoma povoljno kreditiranje kupaca. Fordovi automobili su motorizovali SAD.\nŠvedski diplomata Dag Hamaršeld izabran je za generalnog sekretara UN.\nDonet je ustav kojim je naziv Federativna Narodna Republika Jugoslavija promenjen u Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija, a Josip Broz proglašen doživotnim šefom države. Njegovi tvorci su isticali da je to ''prvi dokument novog tipa u istoriji ustavnosti'', jer sadrži elemente ''jedne prave povelje novog društva''. U stvarnosti bila je to samo teorijska racionalizacija za konačno legalizovanje jednog totalitarnog sistema. Posle samo 11 godina donet je novi ustav - konfederalni, kojim je pratično omogućeno razbijanje Jugoslavije.\nIz Sredozemnog mora kod španske obale izvađena je američka hidrogenska bomba, ispala iz aviona zbog tehničke greške.\nSAD su prekinule diplomatske odnose sa Iranom.\nFeribot ''Skandinavska zvezda'' zahvaćen je plamenom tokom krstarenja u Severnom moru između Norveške i Danske i u nesreći je poginulo 158 ljudi.\nSkupština u Banja Luci je na osnovu plebiscita srpskog naroda u Bosni i Hercegovini u novembru 1991. proglasila nezavisnost Republike Srpske, a Biljana Plavšić i Nikola Koljević saopštili su da su podneli ostavke u Predsedništvu BiH. Do proglašenja je došlo nakon protivustavnog proglašenja BiH za nezavisnu državu.\nSAD su priznale bivše jugoslovenske republike Sloveniju, Hrvatsku i BiH.\nVojska Hrvatske počinila je ratni zločin u srpskim selima kod Kupresa - samo u Malovanu najbrutalnije je ubijeno 28 civila.\nTokom krvavih orgija vojske, policije i bandi, u glavnom gradu Ruande Kigaliju ubijen je premijer Agate Uvilingijimana.\nVladini vojnici u Lumumbašiju, drugom najvećem gradu u Zairu (sadašnji Kongo), položili su oružje i priključili se pobunjenicima, koji su nezadrživo napredovali prema glavnom gradu Kinšasi.\nAtinski list ''Atinaiki'' objavio je da je NATO tokom prve dve sedmice agresije na Jugoslaviju izgubio 32 borbena aviona i da se 88 vojnika vode kao nestali - 44 Amerikanca, 11 Nemaca, osam Francuza, sedam Britanaca i 18 vojnika ostalih NATO zemalja.\nU prvoj međunarodnoj utakmici od početka agresije NATO na Jugoslaviju, na stadionu ''Partizana'' pred 15.000 gledalaca fudbaleri atinskog AEK i beogradskog ''Partizana'' igrali su 1:1. Oko 300 navijača grčkog kluba donelo je humanitarnu pomoć u vrednosti milion maraka.\nU sukobima iračkih pobunjenika i okupacionih snaga u iračkim gradovima Faludži, Kirkuku i Ramadiju poginulo je više od 80 ljudi.\nPosle skoro šest decenija, od kako je 1947. povučena granica između Indije i Pakistana u Kašmiru, otvorena je autobuska linija između prestonica indijskog i pakistanskog dela Kašmira, Šrinagara i Muzafarabada.\nU severnom Bagdadu, u tri eksplozije bombaša samoubica, unutar šiitske džamije i ispred nje, poginulo je 70 ljudi, a ranjeno je 158. I narednog dana je u eksploziji automobila bombe u gradu Musajibu poginulo šest šiitskih sveštenika, a 16 ljudi je ranjeno.\n- Danas je svetski dan zdravlja. Tog dana 1948. počela je da radi Svetska zdravstvena oranizacija.\n08.04.2007, 01:44 #262\nDanas je nedelja, 8. april, 98. dan 2007. Do kraja godine ima 267 dana.\nUbijen je rimski car Marko Aurelije Sever Antonin\nAvgust Karakala, jedan od najkrvožednijih tirana u rimskojistoriji. Zajedno sa ocem Septimijem Severom vladao je od 198. do\n211, a potom sam, krajnje surovo, pogubivši čak i brata. Da biublažio nezadovoljstvo, posebno u provincijama, dao je 212. rimsko\ngrađansko pravo svim stanovnicima rimskih provincija koji su\nrođeni kao slobodni (Constitutio Antoniniana) - Karakalin edikt.\nHuan Ponse de Leon otkrio je Floridu i proglasio\nje posedom Španije.\nRođen je italijanski violinski virtuoz i kompozitor\nDjuzepe Tartini, koji je uveo novine u tehniku sviranja i građenja\nviolina i otkrio pojedine akustične pojave u muzici. Komponovao je\nmnoštvo violinskih koncerata i sonata, uključujući sonatu\nRođen je nemački hemičar August Vilhelm fon\nHofman, značajan po istraživanjima u organskoj hemiji. Osnivač je\nmoderne industrije anilinskih boja iz katrana kamenog uglja.\nRođen je srpski slikar Miloš Tenković, začetnik\ni jedan od najdarovitijih predstavnika realizma u srpskom\nslikarstvu. Slikarstvo je učio u Beču i Minhenu, a po povratku u\nBeograd do smrti 1890. bio je gimnazijski profesor. Radio je\nportrete, mrtvu prirodu i pejsaže. Dela: ''Prodavačica cveća'',\n''Majolika'', ''Autoportret'', ''Pejzaž s kravama'', studije, akvareli,\nU Sremskim Karlovcima je pod predsedništvom\npatrijarha Josifa Rajačića održan Blagoveštenski sabor,\nposlednji politički skup Srba u Ugarskoj. Na osnovu privilegija\ndobijenih od Beča, koje su smatrane međunarodnim ugovorima,\nzatražena je posebna teritorija za Srbe pod nazivom Vojvodina\nSrpska, s vojvodom na čelu i sopstvenom administracijom, ali\nUgarski sabor potom nije želeo ni da razmotri te zahteve.\nOdržavanje Sabora odobrio je austrijski car Franc Jozef, ali ga je\ndvor u Beču iskoristio jedino da zaplaši nelojalni deo mađarske\naristokratije i umanji njihove aspiracije. Sabor je ipak značajan\nza istoriju Srba u Vojvodini, kao i srpskog naroda uopšte, jer je\njasno naglasio da se ne slaže sa ukidanjem - ''Vojvodine srbske i\ntamiškog Banata'' (obrazovane posle revolucije 1848/9).\nRođena je američka filmska glumica kanadskog\nporekla Gledis Smit, poznata kao Meri Pikford, zvezda nemog filma. S\nČarlijem Čaplinom, Daglasom Ferbanksom i Dejvidom Grifitom\nosnovala je 1919. filmsku kompaniju ''Junajted artist korporejšn''.\nFilmovi: ''Dobri mali đavo'', ''Devojka od juče'', ''Jedna mala bogata\ndevojka'', ''Polijana'', ''Mali lord Fontelroj'', ''Gaučo'', ''Koketa''.\nUmro je indijski pisac Bankim Čandra Čaterdži,\nprvi značajniji autor koji je pisao na bengalskom jeziku. Bio je\npod znatnim uticajem škotskog pisca Voltera Skota i uglavnom je\npisao romantične romane s domaćim temama i moralističkim tonom.\nDela: romani ''Kapalkundala'', ''Mrinalini'', ''Jurgalangurija'',\n'Čandrašekhar'', ''Rađani'', ''Krišnakanter Čil'', ''Anandamat'',\n'Debi Čaudhurani'', ''Sitaram''.\nFrancuska i Britanija potpisale su konvenciju kojom\nje potvrđena nezavisnost Sijama (Tajlanda). Tajland je uspeo da\nočuva suverenost tokom čitavog perioda kolonijalne istorije, iako\nsu sve susedne teritorije bile pretvorene u kolonije raznih\nU Pekingu je počeo da zaseda prvi kineski\nUmro je austrijski lekar Robert Baranji, dobitnik\nNobelove nagrade za medicinu 1914. Rasvetlio je funkciju\nvestibularnog aparata - organa koji reguliše ravnotežu ljudskog\ntela i tonus mišića. Doprineo je i boljem upoznavanju funkcije\nmalog mozga i lečenju nekih oboljenja tog dela mozga.\nOtvorena je poslednja sednica Lige naroda u Ženevi,\npre nego što je ta organizacija zamenjena Ujedinjenim nacijama.\nUmro je ruski baletski igrač i koreograf Vladimir\nFomič Nižinski, možda najveći u istoriji baleta, čija je\nigračka karijera trajala samo četiri godine, jer je 1917. oboleo\nod neizlečive duševne bolesti. Njegove kreacije niko nije\nnadmašio, a skokovi u baletu ''San o ruži'' su, zbog neuobičajene\nvisine i lepote, ušli u legendu kao nedosegnut ideal.\nU Londonu je održan Prvi svetski kongres Roma, na\nkome je odlučeno da je ispravan naziv tog naroda - Romi. Usvojena\nje romska plavo-zelena zastava sa točkom u sredini (po uzoru na\nIndiju), pesma ''Djelem, đelem'' prihvaćena je kao himna i utvrđeno\nda je 8. april Svetski dan Roma.\nUmro je španski slikar i vajar Pablo Ruis Pikaso,\nosnivač kubizma, jedan od najznačajnijih slikara 20. veka.\nSlikarstvo je učio u rodnoj Španiji, a od 1904. stalno je živeo u\nParizu. Naslikao je više od 18.000 slika koje su likovni kritičari\npodelili na nekoliko faza: plavu, ružičastu, crnu, kubističku i\nnadrealističku. Revolucionarne kubističke slike, počev od\n''Gospođica iz Avinjona'' 1907, donele su mu svetsku slavu. Naslikao\nje ''Gerniku'', potresno prikazavši tragičnu sudbinu Španije pod\nfašizmom i zakleo se da se neće vratitu u otadžbinu dok vlada\ndiktator Fransisko Franko, koji je umro dve godine posle njega.\nUmro je ruski fizičar Pjotr Leonidovič Kapica,\njedan od najistaknutijih fizičara 20. veka, dobitnik Nobelove\nnagrade za fiziku 1978, inostrani član Srpske akademije nauka i\numetnosti. Od 1921. do 1934. radio je u Velikoj Britaniji, a po\npovratku je rukovodio Institutom Akademije nauka ŠSR za fiziku.\nUspeo je da stvori vrlo jaka magnetna polja, otkrio je zavisnost\nelektričnog otpora polikristalnih metala od jakog magnetskog polja,\nkoja nosi njegovo ime, radio na fizici niskih temperatura (helijum\nII, tečni vazduh, vodonik), unapredio hidrodinamiku, posebno u\noblasti termičkih pojava u tankim slojevima tečnosti.\nIslamski teroristi su automobilom-bombom u\nhrišćanskoj luci Žunije, blizu sedišta Partije falange\npredsednika Libana Amina Džemajela, ubili 10 civila.\nNepalski kralj Birendra ukinuo je zabranu rada\npolitičkih partija, koja je bila na snazi 30 godina.\nUmro je srpski glumac Stojan Aranđelović, zapažen\nu mnogim filmovima i TV serijama. Za ulogu u drami ''Pregršt sreće''\ndobio je nagradu na Sterijinom pozorju u Novom Sadu, a 1984. nagradu\n'Slavica'' za životno delo.\nRuski vojni avioni i artiljerija bombardovali su\ngrad Samaški na zapadu Čečenije, očistivši ga na taj način,\nprema ruskim vojnim izvorima, od islamskih terorista i secesionista.\nSavezna Republika Jugoslavija i Bivša Jugoslovenska\nRepublika Makedonija potpisale su sporazum o normalizaciji odnosa.\nAvioni NATO su u podnožju Tornika, najvišeg vrha\nZlatibora, razorili Skijaški centar i obližnje Dečje odmaralište\ns ambulantom, usmrtivši čuvare Ski-centra Radoja Marjanovića i\nNedeljka Uroševića i šumara Milanka Savića.\nRuski književnik i nobelovac Aleksandar\nSolženjicin izjavio je da je NATO agresijom na Jugoslaviju zgazio\npovelju UN i ''čitavom svetu i sledećem veku nametnuo drevni zakon\n- zakon džungle: onaj ko je silan, u svemu je u pravu'',\nupozorivši: ''Pred očima čovečanstva uništava se prekrasna\nzemlja i civilizovane vlade tome aplaudiraju''.\nPredsednik Poslaničkog doma češkog parlamenta\nVaclav Klaus, bivši premijer Češke, okrivio je NATO za egzodus\nAlbanaca, rekavši da su oni s Kosova i Metohije počeli da beže\ntek s prvim NATO bombama i da ta ''ključna činjenica'' pokazuje da\nnema govora o navodnom primarnom cilju NATO da spreči masovni\nGranata ispaljena iz tenka američkih snaga na hotel\npun stranih novinara u Bagdadu usmrtila je kamermana Rojtersa Tarasa\nProtajuka i španske ''Tele 5'' Hosea Kousa.\n- Danas je Uskrs, za sve Hrišćane koji se pridržavaju\nJulijanskog kalendara, među koje spada i Srpska pravoslavna crkva.\nUskrs je najveći hrišćanski praznik, njime se obeležava događaj\nkoji je sama suština Hrišćanstva. Ustanovljen je u spomen na\nvaskrsenje Isusa Hrista, o čemu svedoče Jevanđelja. Uskrs uvek\npada u prvu nedelju posle punog meseca iza prolećne ravnodnevnice i\nzato se ne praznuje istog datuma. Može pasti od 22. marta do 25.\naprila prema Julijanskom (od 4. aprila do 8. maja prema\nGregorijanskom kalendaru). Prethodi mu Veliki post od sedam sedmica.\nPraznik se čestita sa ''Hristos vaskrse'', a odgovara sa ''Vaistinu\n-Dana s je Svetski dan Roma, proglašen odlukom UN. U\nverifikovao autentično ime pripadnika tog naroda - Rom, što na\njeziku Roma znači čovek.\n09.04.2007, 02:04 #263\nDanas je ponedeljak, 9. april, 99. dan 2007. Do kraja godine ima 266 dana.\nMongolski konjanici pod komandom Batu Kana, unuka\nDžingis Kana, potukli su nemačke tevtonske vitezove u bici kod\nLegnice u Šleziji.\nUmro je engleski kralj Edvard IV, vođa dinastije\nJork u građanskom ''Ratu dveju ruža'' protiv pristalica dinastije\nLankaster. Presto je osigurao pobedama svojih snaga 1461. u\nključnim bitkama kod Mortimer Krosa i Toutona.\nKrunu mu je 1470.preoteo prethodnik na prestolu\nHenri VI, ali je pobedom nad vojskomLankastera u\nbici kod Tuksberija 1471. ponovo postao kralj.\nUmro je francuski pisac Fransoa Rable,\nnajznačajnija ličnost francuske renesanse, humanista i hedonista,\nosoba puna ljubavi prema životu, duhovnom i telesnom. Pisao je\nvirtuozno, s ogromnim jezičkim bogatstvom. Rano je stupio u\nkaluđerski red da bi mogao mirno da studira, ali se sukobio sa\nstarešinama zbog učenja grčkog jezika, što je Sorbona tada\nsprečavala. Napustio je manastir, završio medicinu u Monpeljeu i\npostao lekar u Lionu. Knjige su mu zabranjivane pa je često menjao\nmesto boravka. Glavna dela: ''Gargantua'' i ''Pantagruel'' -\nobjavljivana su u velikim razmacima. Kroz priču o neobičnoj\nistoriji kraljevske porodice divova, začinjenu šaljivim i\nslobodnim pričama, ''masnim'' dosetkama i kalamburima, izrazio je\nideje pravde, dobrote, čovečnosti, kulture, tolerancije. Na srpski\njezik njegova dela je, neverovatno spretno i sa puno ljubavi, preveo\nUmro je italijanski slikar Paolo Veroneze, jedan od\nnajznačajnijih predstavnika venecijanskog slikarstva. Bio je\nmajstor kolorita, dinamičnih kompozicija, svetla, gesta, prostora,\nslikar gozbi, skupocenih tkanina, veličanstvenih enterijera i\neksterijera, renesansnog ambijenta u koji je prenosio biblijske i\nmitološke teme. Obrađivao je teme iz hrišćanstva i antičke\nmitologije, slavio bogatstvo i moć Venecijanske republike.\nUmro je engleski filozof i državnik Frensis Bekon,\njedan od osnivača modernog materijalizma u filozofiji.\nSuprotstavljajući se neplodnosti sholastičkog mišljenja, izgradio\nje opšti plan za obnovu nauke (Instauratio Magna). Uticao je na\nfrancuske enciklopediste 18. veka i njemu je posvećena velika\n''Francuska enciklopedija''. Njegova klasifikacija i kritika idola\n(zabluda) smatra se prvom kritikom ideologije. Formulisao je dva\nprincipa značajna za shvatanje svrhe i zadatka modernih nauka:\npravo znanje je znanje uzroka i unapređivanje znanja je jačanje\nčovekove moći nad prirodom. Označio je eksperiment kao najviši\nprincip naučnog mišljenja i razradio induktivnu metodu otkrivanja\nistine. Prema njegovim načelima, u Engleskoj je 1662. osnovano\n''Učeno društvo'', čime je promovisana Bekonova zamisao da se\nljudski napredak i blagostanje mogu ostvariti, ne samo reformom\ndruštva, već i napretkom nauke. U vreme vladavine kralja Džejmsa\nI, bio je lord kancelar od 1618. do 1621. Dela: ''Unapređenje\nnauke'', ''Novi organon'', ''Nova atlantida'', ''Eseji ili saveti etički\nFrancuski istraživač Rober Kavelije, proglasio je\nprostranu teritoriju u Americi posedom Francuske, nazvavši je\nLuizijana u čast kralja Luja XIV.\nRođen je francuski pisac Šarl Pjer Bodler, jedan\nod najvećih lirskih pesnika 19. veka. Prevazišao je estetičke\nforme svog vremena, uneo u poeziju orijentalne boje i egzotiku,\nzadržao elemente romantizma, klasičnog paganizma i nagovestio\nsimbolizam. Njegova poezija je izraz bede, očajanja i degeneracije\ncivilizacije u kojoj je živeo. Uz kapitalnu zbirku pesama ''Cveće\nzla'', koju mnogi kritičari smatraju najvećim lirskim događajem\n19. veka, objavio je prozno delo ''Veštački raj''.\nJužnjački general Robert Li predao se komandantu\nsevernjačkih snaga generalu Julisizu Grantu i potpisao kapitulaciju\notcepljenih država Konfederacije, čime je završen\nčetvorogodišnji Američki građanski rat. U ratu industrijskog\nsevera i agrarnog i robovlasničkog juga poginulo je više od\n600.000 vojnika. Ratom je rešeno agrarno pitanje raspodelom zemlje\nna zapadu SAD, a crnci su oslobođeni ropstva.\nRođen je francuski državnik Leon Blum, vođa\nSocijalističke stranke od osnivanja 1920, predsednik vlade Narodnog\nfronta 1936. i 1937. i u martu i aprilu 1938, prvi socijalistički\npremijer Francuske od 1870. Jedan je od tvoraca ''politike\nnemešanja'' u građanski rat u Španiji. U Drugom svetskom ratu\nNemci su ga internirali u koncentracioni logor Dahau. Treći put je\npredvodio francusku vladu 1946. i 1947.\nU Turskoj je u okviru reformi Kemala Ataturka islam\nprestao da bude državna religija.\nRođen je francuski filmski glumac Žan Pol\nBelmondo, nosilac glavnih uloga u gotovo svim važnijim filmovima\nfrancuskog ''novog talasa'' šezdesetih godina 20. veka. Kasnije je\nnastupao u velikom broju avanturističkih filmova, postavši\nljubimac najšire publike. Filmovi: ''Budi lepa i ćuti'', ''Do\nposlednjeg daha'', ''Ljubav'', ''Žena je žena'', ''Leon Moren,\nsveštenik'', ''Moderato kantabile'', ''Pare na sunce'', ''Čovek iz\nRija'', ''Ludi Pjero'', ''Gori li Pariz?'', ''Lopov'', ''Sirena sa\nMisisipija'', ''Borsalino'', ''Staviski'', ''Strah nad gradom'',\n''Životinja'', ''Srećan Uskrs''.\nU Beogradu je održan Prvi kongres studenata\nJugoslavije, na kojem je 127 delegata Beogradskog, Zagrebačkog i\nLjubljanskog univerziteta (fakulteti u Subotici i Skoplju su bili u\nokviru Beogradskog univerziteta) deklaracijom odlučno osudilo\nimperijalistički rat i izrazilo spremnost studenata i omladine da,\nzajedno s narodom, nastave borbu protiv uvlačenja zemlje u rat.\nNemačka je u Drugom svetskom ratu bez objave\nneprijateljstava napala Norvešku i Dansku. Rano ujutro nemački\nambasadori predali su ultimatum vladama u Oslu i Kopenhagenu da se,\ntrenutno i bez otpora, stave ''pod zaštitu Rajha''. Danska je\npristala, a Norveška odlučno odbila predaju. I pored britanske i\nfrancuske pomoći, nemačke trupe su skršile otpor. U Norveškoj je\nu to vreme bio aktivan lokalni nacistički pokret pod vodstvom\nmajora Vidkuna Kvislinga.\nUmro je američki arhitekta Frenk Lojd Rajt, jedan\nod tvoraca moderne funkcionalne arhitekture. Prvi je u SAD upotrebio\narmirani beton i industrijski građevinski materijal i snažno je\nuticao na savremenu arhitekturu. Konstruisao je niz građevina,\nuključujući Gugenhajmov muzej u Njujorku i hotel ''Imperijal'' u\nLegalizovan je rad Komunističke partije u Španiji,\nposle višedecinijske obustave rada, za vreme Frankove vladavine.\n1988.Li Peng je imenovan za premijera Kine.\nParlament Gruzije je jednoglasno usvojio Deklaraciju\no nezavisnosti od ŠSR, posle referenduma na kojem se 97 odsto\ngrađana izjasnilo za nezavisnu Gruziju.\nGeneralna skupština Ujedinjenih nacija primila je u\nčlanstvo svetske organizacije Bivšu jugoslovensku republiku\nPredsednik Alberto Fuhimori dobio je drugi\npetogodišnji mandat, na prvim mirnim predsedničkim izborima u\nPeruu od 1980.\nU paničnom stampedu islamskih hodočasnika u\nSaudijskoj Arabiji poginulo je 119 islamskih vernika iz više\nAvioni NATO su prilikom napada na fabriku automobila\n''Zastava'' u Kragujevcu, ranili najmanje 126 radnika.\nS teritorije Albanije artiljerijom je napadnuta\nkaraula Vojske Jugoslavije ''Košare'', u prvom u nizu bezuspešnih\npokušaja terorističke takozvane Oslobodilačke vojske Kosova - da,\nuz učešće jedinica albanske armije i vazdušnu podršku NATO,\nizvede kopnenu invaziju na Kosovo i Metohiju.\nPobunjeni vojnici su na aerodromu u Nijameju ubili\npredsednika Nigera Ibrahima Barea Mainasaru.\nParlamenti Srbije i Crne Gore prihvatili su sporazum\no ukidanju Savezne Republike Jugoslavije i stvaranju: Državne\nzajednice Srbije i Crne Gore, koji su, uz posredovanje Evropske\nunije, 14. marta potpisali predsednici Jugoslavije i Crne Gore\nVojislav Koštunica i Milo Djukanović, potpredsednik Savezne vlade\nMiroljub Labus, premijeri dveju republika Zoran Djinđić i Filip\nVujanović i visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost\nAmeričke snage ovladale su centrom Bagdada.\nVlada SAD je, godinu dana posle pada Bagdada,\nukinula zabranu prodaje oružja Iraku ''za policijske snage i buduću\nBritanski prestolonaslednik princ Čarls i Kamila\nParker Bouls venčali su se u Vindzoru, a venčanje je, po prvi put\nu istoriji monarhije u Ujedinjenom kraljevstvu, obavljeno po\ngrađanskoj proceduri u lokalnoj opštini. Čarlsova prva supruga,\nprinceza Dajana, poginula je u automobilskoj nesreći u Parizu 1997.\nU stampedu poginulo 29 žena i dece u Karačiju u\nPakistanu. U ljudskom ''stampedu'' koji je nastao po izlasku vernika\niz džamije, a posle verskog skupa. Metež je počeo ubrzo posle\nokončanja obeležavanja godišnjice rođenja proroka Muhameda.\n09.04.2007, 23:06 #264\nDanas je utorak, 10. april, 100. dan 2007. Do kraja godine ima 265 dana.\nUmro je papa italijanskog porekla Grgur XIII, koji je tokom 13 godina kao crkveni poglavar podsticao francuske rimokatolike na isključivost i blagoslovio pokolj hugenota (francuskih protestanata) u Vartolomejskoj noći 1572. Podržavao je španskog kralja Felipa II, vatrenog pristalicu inkvizicije, u borbi protiv protestanske Engleske i pomagao jezuite. Reformisao je 1582. kalendar, pošto je stari (Julijanski) previše odstupao astronomski. Novi kalendar, nazvan po papi Grguru (Gregorijanski), i danas je u upotrebi.\nRođen je holandski pravnik, pisac i humanista Huig de Grot, poznat kao Hugo Grocijus, osnivač nauke o međunarodnom pravu. Pripadao je ''školi prirodnog prava'' i dokazivao jednakost ljudi među sobom i pred zakonom. Zastupao je tezu da su mora (i okeani) opšte dobro i da pojedine zemlje nemaju pravo njihovog ekskluzivnog korišćenja. Zalagao se za versku toleranciju (bilo je to vreme sukoba Katolika i Protestanata u Grocijusovoj Holandiji), dokazujući da su obe grupe hrišćanske i da nema razloga za sukobljavanja, ali je 1618. uhapšen u Utrehtu i 1619. osuđen na doživotnu robiju kao jeretik. Uspeo je 1621. da pobegne u Francusku i od 1635. do smrti 1645. bio je ambasador Švedske u Francuskoj. Dela: pravna i religiozna - ''De iure belli ac pacis'', ''Mare liberum'', ''De iure praedae'', ''De veritate religionis Christianae'', ''Via et votum ad pacem ečlesiasticam'', drame - ''Christus patiens'', ''Sophomphaneas'', ''Adamus exul''.\nRođen je engleski pisac Vilijam Hezlit, jedan od najznačajnijih književnih kritičara 19. veka. Napisao je obimnu biografiju Napoleona I i više knjiga o umetnosti. Ostala dela: ''Predavanja o engleskim pesnicima'', ''Engleski komični pisci'', ''Predavanja pretežno o dramskoj književnosti elizabetanskog doba'', ''Duh vremena ili savremeni portreti''.\nUmro je francuski matematičar, mehaničar i astronom italijanskog porekla Luj Lagranž, koji je s 19 godina postao profesor matematike na Artiljerijskoj školi u rodnom Torinu. Objavio je niz radova iz teorije brojeva, varijacionog računa, teorije parcijalnih jednačina, nebeske mehanike, sferne astronomije i mnoga od tih otkrića nose njegovo ime. Dela: ''Analitička mehanika'', ''Teorija analitičkih funkcija I-II'', ''O libraciji Meseca'', ''O teoriji Jupiterovih satelita''.\nBritanske i španske snage porazile su u bici kod Tuluza trupe francuskog cara Napoleona I, koji je sutradan abdicirao i prognan je na sredozemno ostrvo Elba.\nRođen je američki novinar mađarskog porekla Džozef Pulicer, začetnik ''žute štampe'', iz čije se fondacije svake godine dodeljuje ''Pulicerova nagrada'' za novinarstvo, karikaturu, američku istoriju, poeziju, dramu, roman i muziku. Emigrirao je mlad u SAD, učestvovao u Američkom građanskom ratu i biran u Kongres. Bio je vlasnik listova ''Vorld'' i ''Ivning vorld'' u Njujorku i ''Post-dispeč'' u Sent Luisu. Na Kolumbija univerzitetu osnovao je 1903. prvu novinarsku školu.\nUmro je ruski šahista Aleksandar Dmitrijevič Petrov, prvi ruski šahovski majstor i teoretičar šaha, utemeljivač ruske šahovske škole, najjači šahista prve polovine 19. veka. Smatran je nepobedivim, ali je odbijao da igra van Rusije. Komponovao je i šahovske probleme, a 1824. izdao je udžbenik šaha. Jedna varijanta nazvana je prema njemu - Odbrana Petrova.\nVlada SAD je - zabranila upotrebu indijanskih jezika, praktikovanje njihove religije, kulture i običaja.\nU vojnoj zasedi ubijen je meksički seljački vođa Emilijano Zapata, koji je od 1910. bio lider pobune . Borio se protiv diktatora Hose Dijasa, kasnije protiv predsednika Venustijana Karanse. Objavio je 1911. ''Aljaski program'' kojim je zemlja data seljacima - akt koji je snažno ođeknuo u Meksiku i zemljama Latinske Amerike. Karansa je uz podršku SAD razbio revolucionarne snage i organizovao klopku u kojoj je Zapata izrešetan mecima.\nSun Jat Sen je izabran za predsednika Kine.\nRođen je švedski pozorišni i filmski glumac Karl Adolf fon Sidou, poznat kao Maks fon Sidov, snažna i izuzetno sugestivna glumačka ličnost, koji je svetsku slavu stekao glavnim ulogama u filmovima Ingmara Bergmana. Filmovi: ''Gospođica Julija'', ''Sedmi pečat'', ''Lice'', ''Devičanski izvor'', ''Zimsko svetlo'', ''Najveća ikad ispričana priča'', ''Havaji'', ''Sramota'', ''Strast'', ''Emigranti'', ''Stepski vuk'', ''Pseće srce'', ''Tri kondorova dana'', ''Tatarska pustinja'', ''Mrtva straža'', ''Pobeda'', ''Smaragd'', ''Hana i njene sestre'', ''Druga pobeda'', ''Duet za jednog''.\nRođen je egipatski filmski glumac Majkl Šalhub, poznat kao Omar Šarif, koji je najčešće tumačio uloge romantičnih ljubavnika i heroja. Filmovi: ''Lorens od Arabije'', ''Noć generala'', ''Doktor Živago'', ''Smešna devojka''.\nAustrijanci su se na referendumu izjasnili za prisajedinjenje Nemačkoj.\nPod zaštitom nemačkih okupatora, u Zagrebu je proglašena tzv.\nNezavisna Država Hrvatska, pod vodstvom nacifašističkog poglavnika Ante Pavelića, koji je predvodio ustaški pokreta. Formiranje NDH je podržao i lider Hrvatske seljačke stranke Vlatko Maček, član dotadašnje vlade Kraljevine Jugoslavije. U NDH je veoma brzo počceo teror nad Srbima, Jevrejima i Romima. Do jeseni 1941. u Srbiju je proterano oko 200.000 Srba. Srbii koji su ostali u NDH su, s blagoslovom Vatikana i rimokatoličke crkve u Hrvatskoj prisilno prekrštavani, a najdrastičniji oblik terora nad njima, Jevrejima, Romima bili su masovni pokolji. Samo u Jasenovcu usmrćeno je po nekim procenama 700.000 ljudi, među njima i Hrvati antifašisti. Ta najveća ''fabrika smrti'' u Drugom svetskom ratu na Jugoistoku Evrope radila je punom parom od leta 1941. do kraja aprila 1945, kada su posle neuspešne pobune preostalih logoraša u Jasenovac ušli pripadnici Narodnooslobodilačke vojske (NOV).\nCrvena armija je u Drugom svetskom ratu izbacila nemačke okupatore iz Odese, najvećeg grada i luke na poluostrvu Krim u Crnom moru.\nUmro je francuski hemičar i industrijalac Ogist Limijer, koji je s bratom Lujem napravio prvu filmsku kameru i osnovao u Lionu fabriku za izradu fotografskog materijala. Braća su izumela postupak snimanja u prirodnim bojama i u pariskoj kafani ''Gran kafe'' priredila 28. decembra 1895. prvu filmsku predstavu u svetu (''Ulazak voza u stanicu'', ''Radnici izlaze iz fabrike'').\nU severnom Atlantiku u eksploziji američke atomske podmornice ''Trešer'' poginulo je 129 ljudi. Posle duge istrage nije saopšten uzrok najteže podmorničke nesreće u istoriji SAD.\nU zemljotresu u južnom Iranu poginulo je više od 5.000 ljudi.\nViše od 50 zemalja, uključujući ŠSR i SAD, potpisalo je Konvenciju o zabrani biološkog oružja.\nU pokušaju prizemljenja na aerodrom u švajcarskom gradu Bazel srušio se avion kompanije ''Invikta'', koji je poleteo iz Bristola u Engleskoj, a nesreću nije preživelo 108 ljudi.\nSAD su izvele nuklearnu probu u Nevadi, uprkos protesta mirovnih grupa i sovjetske kampanje za zabranu proba.\nU Južnoj Africi je ubijen jedan od crnačkih vođa Kris Hani, lider južnoafričke Komunističke partije, a sutradan su crnci iz osvete spalili dvojicu belaca.\nAvioni NATO su prvi put bombardovali položaje Vojske Republike Srpske, što je obrazloženo zaštitom snaga Ujedinjenih nacija.\nIzrael i Jordan razmenili su ambasadore na osnovu mirovnog sporazuma dveju zemalja iz oktobra 1994.\nU napadu aviona NATO kasetnim bombama na selo Mirovac između Podujeva i Kuršumlije ubijeno je najmanje troje civila, uključujući jednogodišnju Bojanu Tošović čiji je otac Božina, u čijem je naručju poginula, takođe usmrćen.\nU Teheranu je saopšteno da su ''teroristički elementi'' ubili zamenika generalštaba iranske armije generala Alija Sajeda Širazija.\nGornji dom parlamenta u Hagu glasao je nadmoćnom većinom za zakon o eutanaziji, ne obazirući se na ulične demonstracije hiljada protivnika tog zakona, čime je Holandija postala prva zemlja u svetu u kojoj je ozakonjeno ubistvo iz milosrđa.\nU Gani se 120 ljudi udavilo kada se brod s putnicima i robom prevrnuo na jezeru Volta. Na brodu je bilo 150 putnika, spašeno je samo 30.\nPreminuo švedski reditelj i pisac Vilgot Sjoman čiji su provokativni filmovi izazivali rasprave 60-tih godina prošlog veka. Sjoman je preminuo u 81. godini u Stokholmu od posledica izliva krvi u mozak. Vilgotovi filmovi bili su svojevrsna kritika društva i obilovali su seksualno eksplicitnim scenama. Sarađivao je sa Ingmarom Bergmanom - ''Zimsko svetlo'', a svoj prvi film samostalno je režirao 1963. godine - ''Ljubavnica''. Ukupno je režirao 15 filmova, među kojima su naročito poznati ''Ljubopitljiv sam žuto'' (I Am Curious Yellow) i ''Ljubopitljiv sam plavo'' (I Am Curious Blue) iz 1967. godine koji su u SAD bili dve godine zabranjeni za prikazivanje zbog slobodnih seksualnih scena. Njegov poslednji film ''Alfred'' o životu Alfreda Nobela snimljen je 1995. godine. Napisao je više od 20 knjiga.\n10.04.2007, 23:08 #265\nDanas je sreda, 11. april, 101. dan 2007. Do kraja godine ima 264 dana.\nUmro je italijanski arhitekta Donato Bramante, koji\nje snažno uticao na renesansnu arhitekturu. Projektovao je mnoge\nzgrade i rekonstruisao crkvu Svetog Petra u Vatikanu.\nKrunisan je engleski kraljevski par Vilijam III\nOranski i Meri II, posle zbacivanja poslednjeg kralja iz dinastije\nStjuart Džejmsa II u ''Slavnoj revoluciji'' 1688. Meri II je ćerka\nDžejmsa II, ali je odbacila nepopularnu očevu rimokatoličku\npolitiku i snažno podržala Anglikansku crkvu. Tokom njihove\nvladavine u Engleskoj je učvršćen ustavno-parlamentarni režim.\nPotpisan je Utrehtski mir Britanije, Portugalije,\nPruske, Sardinske kraljevine (Pijemont), Francuske, Holandije i\nŠpanije, kojim je okončan Rat za špansko nasleđe. Španija je\nprimorana da Britaniji ustupi Gibraltar, Austriji preda današnju\nBelgiju, Milano i južnu Italiju (Napuljsko kraljevstvo), a\nPijemontu sredozemno ostrvo Sardiniju. Na presto Španije dovedena\nje nova vladarska porodica Burbona (francuskog porekla), koja\nšpanskim kraljevstvom vlada i danas.\nRođen je engleski hirurg i paleontolog Džejms\nParkinson, koji je otkrio i opisao nervnu bolest ekstrapiramidalnog\nsistema nazvanu prema njemu. Prvi je opisao apendicitis (zapaljenje\nslepog creva), objavio je više radova iz medicine i paleontološko\ndelo ''Organski ostaci ranijeg sveta''.\nRođen je španski pisac Manuel Hose Kintana,\nzaljubljenik u klasiku i pisac poezije sa proliberarnom\norjentacijom. Bio je sekretar pobunjeničkog pokreta za nezavisnost\nu vreme vladavine Španijom Napoleona I od 1808. do 1814. Dela:\npoetska ''Oda Španiji'', ''Oda Padilji'', ''Oda štampariji'', drame\n''Pelajo'', ''Vojvoda od Visea'', istorijsko delo ''Životi slavnih\nŠpanaca'', kritika ''Pravila drame''.\nFrancuski car Napoleon I abdicirao je posle poraza u\nRusiji, pada Pariza i izgubljenih bitaka kod Lajpciga i Tuluza,\nposle čega je prognan na sredozemno ostrvo Elba, mada mu je i dalje\nformalno priznavana titula (kao vladar Elbe).\nBeogradski trgovci braća German okončali su\ngradnju ''prve srpske lađe'' - ''Knez Mihailo''. Bio je to početak\nnove srpske rečne flotile.Interesantno je da je srpska rečna flota\nplovila pod pomorskom zastavom Srbije. Majstori iz Carigrada počeli\nsu gradnju 1840. u Brzoj Palanci na Dunavu. Brod je mogao da se\nkoristi i u vojne svrhe - na njemu je bilo mesta za 18 topova.\nUmro je engleski pisac Čarls Rid, čiji je obimni\nistorijski roman ''Manastir i ognjište'' nadahnut spisima i životom\nholandskog humaniste Erazma Roterdamskog. Napisao je više romana sa\njasnom porukom, u kojima je podvrgao oštroj kritici engleski\nkazneni sistem i zloupotrebe u ludnicama. Ostala dela: romani ''Nikad\nnije isuviše kasno'', ''U gotovu'', ''Grifit Gont''.\nPočela je da radi Međunarodna organizacija rada sa\nsedištem u Ženevi, koja je posle stvaranja UN postala jedna od\nspecijalizovanih agencija svetske organizacije.\nU Moskvi je u Drugom svetskom ratu Josip Broz\npotpisao Ugovor o prijateljstvu, uzajamnoj pomoći i saradnji\nJugoslavije i ŠSR. Bila je to prva njegova službena poseta jednoj\nsavezničkoj zemlji posle formiranja privremene Vlade Demokratske\nFederativne Jugoslavije i međunarodnog priznanja komunističke\nvlasti u Jugoslaviji.\nPred izraelskim sudom u Jerusalimu počelo je\nsuđenje austrijskom nacisti Adolfu Ajhmanu, šefu odeljenja u\nGestapou za uništenje Jevreja i za nemačke logore u Drugom\nUmro je francuski pisac Žak Anri Mari Prever,\nnazvan ''pesnik Pariza''. Počeo je pod uticajem nadrealista, ali je\nvremenom izgradio originalan izraz jednostavne i sažete forme.\nNjegovu poeziju karakteriše revolt, cinizam, ismevanje autoriteta.\nNapisao je više poetskih scenarija, možda najlepših u francuskoj\nkinematografiji, za filmove režisera Marsela Karnea ''Obala u\nmagli'', ''Hotel Sever'', ''Dan se rađa'', ''Ljubavnici iz Verone'', ''Deca\nraja'', ''Vrata noći''. Dela: zbirke pesama ''Reči'', ''Veliki prolećni\nbal'', ''Kiša i lepo vreme''.\nU glavni grad Ugande Kampalu ušle su snage\nuganđanskih pobunjenika i trupe susedne Tanzanije, primoravši\nIdija Amina da posle osam godina diktatorske vladavine pobegne u\nUmro je albanski diktator Enver Hodža, šef\nvladajuće ''Partije rada Albanije'' od 1948. Između dva svetska rata\nbio je sekretar poslanstva Albanije u Briselu. Jedan je od osnivača\nKomunističke partije Albanije 1941. Podržavao je politiku\nInformbiroa od 1948. do 1956. i diktatorsku koncepciju Josifa\nStaljina, čak i posle 20. kongresa Komunističke partije ŠSR na\nkojem su osuđeni Staljinovi metodi. Kasnije se oslonio na Peking.\nIzgradio je brutalan i represivan sistem u svojoj zemlji. Nikada\nnije krio teritorijalne pretenzije prema teritoriji Srbije (Kosovo i\nMetohija), kao i drugim teritorijama tadašnje Jugoslavije.\nPropagirao je najodvratniju vrstu šovinizma prema Srbima, što je\nU jednom beogradskom restoranu ubijen je Radovan\nStojičić ''Badža'', načelnik Resora javne bezbednosti Srbije, a\nU centru Beograda usred dana ubijen je novinar\nSlavko Churuvija, prethodno meta žestokih napada režimskih medija.\nPočinioci ubistva ni posle više godina nisu otkriveni.\nNa ulazu u zdanje Doma Narodne Skupštine Srbije\n(tadašnje Skupštine SRJ) u Beogradu, bivši ministar unutrašnjih\nposlova Srbije Vlajko Stojiljković izvršio je samoubistvo,\nneposredno pošto je i Veće građana usvojilo Zakon o saradnji s\nHaškim tribunalom. Smrt je zvanično konstatovana dva dana kasnije.\nHaški tribunal je tokom NATO agresije u maju 1999. protiv\nVlajkovića podigao optužnicu za zločine protiv čovečnosti i\nkršenje zakona i običaja rata snaga Jugoslavije i Srbije na Kosovu\nU eksploziji kamiona-bombe, koju su aktivirali\nislamski teroristi u blizini drevne sinagoge El Griba na tuniskom\nostrvu Djerba, ubijen je 21 čovek, uključujući 14 Nemačkih\nUmro je američki mikrobiolog Moris Hileman, pionir\nu istraživanju mnogih vakcina, kao što su vakcine protiv\nmeningitisa i varičele. Tokom višedecenijskog rada, Hileman je\ndoprineo borbi protiv bolesti koje su do tada ubijale ili izazivale\nteške posledice kod obolelih, kao što su zauške, boginje,\nmeningitis, upala pluća i hepatitis.\n12.04.2007, 00:09 #266\nDanas je četvrtak, 12. april, 102. dan 2007. Do kraja godine ima 263 dana.\nKrstaši su u Četvrtom krstaškom ratu zauzeli\nKonstantinopolj, pretvorivši ga u centar Latinskog carstva -\ndržave koju su osnovali na prostoru geografske Trakije i Male Azije\n(jezgro dotadašnje Vizantije). Latinsko carstvo prestalo je da\npostoji kad je 1261. vizantijski (nikejski) car Mihailo VIII\nPaleolog proterao krstaše iz Konstantinopolja.\nIrska i Škotska su se ujedinile s Engleskom.\nRođen je ruski pisac Aleksandar Nikolajevič\nOstrovski, čija su dela osnova ruskog klasičnog dramskog\nrepertoara. U pedesetak drama prikazao je socijalne prilike u\nRusiji, degeneraciju plemstva, uspone i padove trgovačkog sloja,\nopšte stanje morala, provincijski život. Dela: drame ''Šuma'',\n''Bura'', ''Talenti i obožavaoci'', ''Unosno mesto'', ''Bez krivice\nkrivi'', ''Devojka bez miraza'', ''Siromaštvo nije porok'', ''Svoji smo,\nsporazumećemo se'', ''Vuci i ovce'', ''Kola mudrosti - dvoja ludosti''.\nFrancuska je na poziv pape Pija IX - koji je 20\ngodina kasnije uspostavio dogmu o nepogrešivosti rimokatoličkog\npoglavara - okupirala Rim, razbivši republikansku vojsku koja se\nborila za ujedinjenje Italije.\nSnage Konfederacije (južne države SAD) zauzele su\ntvrđavu Samter u Južnoj Karolini, čime je počeo\nčetvorogodišnji Američki građanski rat.\nRođen je grčki general i političar Joanis\nMetaksas, koji je kao predsednik vlade i ministar vojske 1936.\nraspustio parlament i uspostavio ličnu diktaturu. Učestvovao je u\nratu protiv Otomanskog carstva 1897. i u balkanskim ratovima 1912. i\n1913. U Drugom svetskom ratu u oktobru 1940. odbio je ultimatum\nfašističke Italije i organizovao odlučan i uspešan otpor\nPočelo je uređivanje beogradske Botaničke bašte\nna Paliluli. Prva Bašta podignuta je 1855. u dvorištu konaka\nknjeginje Ljubice Obrenović. Na molbu srpskog prirodnjaka Josifa\nBotaničku baštu na kraju Dunavske ulice, ali je Bašta uništena\n1888. prilikom izlivanja Dunava. Tada je kralj Milan Obrenović\npoklonio gradu imanje na Paliluli, pod uslovom da Botanička bašta\nbude nazvana ''Jevremovac'', u znak sećanja na njegovog dedu Jevrema\nObrenovića. Rođenog brata knjaza Miloša. Jevremovac je ostao\ntrajna, do danas očuvana zadužbina Kralja Milana Obrenovića.\nUmro je ruski pevač Fjodor Ivanovič Šaljapin,\njedan od najvećih basova u istoriji opere, ogromne glasovne\nizražajnosti i izuzetne glumačke sugestivnosti. U operi je prvi\nprimenio principe Konstantina Stanislavskog i upoznao publiku na\nZapadu s delima ruskih kompozitora, posebno Modesta Musorgskog.\nKreacijama poput Borisa Godunova, Mefista, Ivana Groznog i Don\nKihota u istoimenim operama, dao je lični pečat koji je ostao\nU avionskom udesu u Grčkoj poginuo je srpski\nistoričar Vladimir Chorović, profesor Beogradskog univerziteta i\nčlan Srpske kraljevske akademije. Austrougarske okupacione vlasti\nsu ga osudile na Banjalučkom veleizdajničkom procesu na osam\ngodina robije. Posle oslobođenja zemlje bio je član Narodnog veća\nu Zagrebu i Privremenog narodnog predstavništva u Beogradu. Dela:\n''Istorija Jugoslavije'', ''Uzajamne veze i uticaj kod slovenskih\nzapisa'', ''Podela vlasti između Milutina i Dragutina'', ''Spisi sv.\nSave'', ''Luka Vukalović'', ''Pohod Mahmut-paše Bušatlije protiv\nPaštrovića'', ''Odnosi Austro-Ugarske i Srbije u XX veku'', ''Odnosi\nCrne Gore sa Dubrovnikom od Karlovačkog do Požarevačkog mira'',\n''Ban Borić i njegovi potomci'', ''Historija Bosne'', ''Pokreti i dela''.\nPosthumno objavljeno: ''Istorija Srba'', ''Skripta minora''(sabrani\nNemačke trupe zauzele su u Drugom svetskom ratu\nBeograd. Prestonicu Kraljevine Jugoslavije, koja je prethodno bila\nproglašena za nebranjeni grad, zaposeo je jedan nemački poručnik\nkoji je sa svojim vodom desantnim čamcem prešao Dunav iz Banata.\nPosle višemesečnih rovovskih borbi, počela je\nofanziva Jugoslovenske armije u Drugom svetskom ratu na Sremskom\nfrontu, okončana probijanjem nemačke odbrane, što je omogućilo\nzavršne operacije za oslobođenje Jugoslavije. Cena proboja bila je\nveoma visoka: poginulo je najmanje 30.000 novomobilisanih mladića\niz Srbije, poslatih na Sremski front praktično bez obuke.\nUmro je američki državnik Frenklin Delano Ruzvelt,\npredsednik SAD od 1932. Paralizovan je 1921, ali je 1928. postao\nguverner države Njujork, a kao kandidat Demokratske stranke prvi\nput je izabran za predsednika u vreme velike ekonomske krize. Drugi\nput je izabran 1936, treći put 1940, a četvrti put 1944, što je\njedinstven slučaj u istoriji SAD. Ublažio je krizu\npolitičko-ekonomskim konceptom poznatim kao ''Nju dil'' (Nova\npogodba, Vlade SAD sa američkim narodom), odnosno socijalnim i\nprivrednim reformama. Rukovodio se politikom ''dobrog susedstva''\nprema latinoameričkim zemljama, a sa ŠSR-om je uspostavio\ndiplomatske odnose. Objavio je 1941. Povelju o četiri slobode:\nmisli, vere, od bede i od straha. Te godine je njegovom zaslugom\nusvojen Zakon o zajmu i najmu, što je SAD pripremilo za ratne\nnapore. Napustio je tradicionalnu politiku izolacionizma i\nenergično je stao na stranu antihitlerovske koalicije u Drugom\nsvetskom ratu, što će se pokazati kao prelom u spoljnoj politici\nSAD, i početak novog kursa koji traje i danas.\nU orbitu oko Zemlje lansiran je sovjetski kosmički\nbrod ''Vastok I'' s majorom Jurijem Gagarinom (2 , prvim svetskim\nkosmonautom. Brod je načinio krug oko planete za 108 minuta,\nkrećući se maksimalnom brzinom od 28.000 kilometara na čas, na\nnajvećoj udaljenosti od Zemlje 327 kilometara.\nUmro je francuski vajar i slikar ruskog porekla\nAntoan Pevzner, jedan od najistajnutijih u pokretu ruskih\nkonstruktivista. Studirao je u Kijevu i Petrogradu, a u Francusku je\nemigrirao 1923. Stvarao je u maniru apstraktnog konstruktivizma, a\nkasnije je eksperimentisao s dinamičnim spiralnim konstrukcijama i\nritmički razvijenim objektima.\nAmerički avioni su u Vijetnamskom ratu prvi put\nbombardovali Severni Vijetnam.\nU vojnom udaru pod vođstvom narednika Semjuela Doa\nubijen je predsednik Liberije Vilijam Tolbert. Do je potom\nsuspendovao ustav, proglasio se predsednikom i naredio streljanje 13\nnajviših predstavnika bivšeg režima.\nUmro je američki bokser afričkog porekla Džoe\nLuis, apsolutni prvak sveta u teškoj kategoriji od 1937. do 1949.\nTitulu je preoteo od zemljaka Džejmsa Bradoka i odbranio je 25\nputa, što je rekord, a nije nadmašen ni po dužini držanja\ntitule. Povukao se neporažen 1949, vratio se na ring 1950. i 1951.\nzbog finansijskih nedaća, ali nije uspeo da povrati titulu.\nDvojica sovjetskih kosmonauta su ''šetajući''\nkosmosom uspešno povezala kosmički modul sa orbitalnom stanic\nU Jadran se srušio francuski avion ''miraž'',\nneslavno obeleživši početak kontrole ''zabranjenog leta'' iznad\nBosne i Hercegovine, koju su UN poverile NATO.\nSrebrenički muslimani su kod Skelana masakrirali 17\nsrpskih vojnika, od kojih je nastariji imao 22 godine.\nGornji dom ruskog parlamenta zahtevao je od\npredsednika Rusije Borisa Jeljcina da ruska diplomatija zatraži\nukidanje sankcija protiv Jugoslavije.\nPiloti NATO su - usred dana, pri vedrom vremenu -\nprojektilima pogodili međunarodni putnički voz Beograd-Solun dok\nje prelazio most preko Južne Morave kod Grdelice, usmrtivši\nnajmanje 55 ljudi. Potom je komandant NATO u Evropi general Vesli\nKlark prikazao video-snimak, tvrdeći da pilot nikako nije mogao da\nizbegne voz koji se ''iznenada pojavio''. Nemački list ''Frankfurter\nrundšau'' je u januaru 2000, na osnovu neoborive stručne\nekspertize, razgolitio prevaru, dokazao da je ''Klarkov snimak''\nubrzan 4,7 puta i da je pilot prvog aviona, koji je pogodio voz,\nimao najmanje 40 sekundi vremena da obavesti pilota druge letilice\nda je na mostu voz. Prema Klarkovoj verziji, u pitanju je bio samo\njedan avion koji je ispalio dva projektila, a pilot je morao da\nreaguje za manje od sekunde.\nNATO avioni su na fabriku automobila ''Zastava'' u\nKragujevcu - tri dana posle napada u kojem je u toj fabrici ranjeno\n126 ljudi - sručili 15 projektila što je izazvalo ranjavanje\nnajmanje 36 radnika. Više radnika je ranjeno i u napadu na\nkruševačku toplanu i fabriku ''14. oktobar''. Istog dana NATO\navijacija je usmrtila tri civila u automobilu ''ford eskort'' na putu\nPriština-Kosovo Polje. Bombardovane su i rafinerije nafte u\nPančevu i Novom Sadu, a u Pančevu je oštećen manastir Vojlovica\nposvećen Svetom arhangelu Gavrilu, iz 14. veka, zadužbina Stefana\nLazarevića, čime je NATO još jednom prekršio Hašku konvenciju\niz 1955. o zaštiti sakralnih objekata od ratnih razaranja.\nNajmanje 138 ljudi udavilo se kada je prenatrpani\ndrveni teretni brod, koji se uputio ka Maleziji, potonuo u blizini\njužnog filipinskog ostrva Džolo.\nU Venecueli je u državnom udaru uz podršku\nVašingtona oboren demokratski izabrani predsednik Ugo Čaves.\nŠefom države proglašen je proamerički poslodavac Pedro Karmona,\nali je Čaves samo dva dana kasnije povratio vlast.\n12.04.2007, 23:36 #267\nDanas je petak, 13. april, 103. dan 2007. Do kraja godine ima 262 dana.\nRođena je francuska kraljica italijanskog porekla\nKatarina de Mediči, ćerka gospodara Firence Lorenca II Medičija,\nkoja je posle smrti muža Anrija II od 1560. vladala Francuskom kao\nregentkinja sinova Fransoa II, Šarla IX i Anrija III. Tokom njene\nvladavine besneo je versko-građanski rat rimokatolika i hugenota\n(francuski protestanti), čijem je razbuktavanju znatno doprinela.\nUz podršku pape Grgura XIII 1572. organizovala je pokolj hugenota\npoznat kao Vartolomejska noć.\nFrancuski kralj Anri IV objavio je Nantski edikt,\nkojim su hugenoti izjednačeni u pravima s rimokatolicima.\nUmro je ruski car Boris Fjodorovič Godunov, koji je\npreuzeo presto 1598, posle smrti Fjodora I. Pretpostavlja se da je\n1591. ubio mlađeg brata Fjodora I, prestolonaslednika Dimitrija,\nšto je inspirisao Aleksandra Puškina da napiše dramu ''Boris\nGodunov'' i Modesta Musorgskog da komponuje istoimenu operu.\nUmro je francuski pisac Žan de Lafonten, član\nFrancuske akademije, obnovitelj basne. ''Basne'' pisao je živo,\nplastično i duhovito, a u poeziji je stvorio sopstvenu\nversifikaciju, majstorski mešajući najraznovrsnije stihove. Ostala\ndela: pesme ''Adonis'', ''Elegija nimfama Boa'', ''Filemon i Baukida'',\nroman ''Ljubav Psihe i Kupidona'', stihovane ''Priče''.\nRođen je američki državnik Tomas Džeferson,\nosnivač Demokratske stranke, predsednik SAD od 1801. do 1809. Tokom\nrata za nezavisnost bio je predsednik odbora koji je pripremio\n''Deklaraciju nezavisnosti'', prihvaćenu 4. jula 1776. Svoje robove\nje oslobodio, ali nije uspeo da izdejstvuje ukidanje ropstva. Bio je\nguverner Virdžinije od 1779. do 1781. i sekretar prvog predsednika\nSAD Džordža Vošingtona od 1790. do 1793. Iskoristio je\nfinansijske neprilike francuskog cara Napoleona I da od njega 1803.\nRođen je srpski slikar Stevan Teodorović, član\nSrpske kraljevske akademije. Slikarstvo je ucio u Beču i Minhenu.\nPočeo je kao romantičar s lepim osećanjem za kolorit, a završio\nkao hladni akademičar. Izradio je oko 300 portreta savremenika,\nuključujući Kornelija Stankovića, Djuru Daničića, Vladana\nDjorđevića, kraljicu Nataliju. Radio je i ikonostase s\nkompozicijama vezanim za nacionalnu istoriju i tradiciju (Negotin i\nSicilija je proglasila nezavisnost od Napuljske\nPočeo je da izlazi srpski list ''Pančevac'', koji je\nuređivao publicista Jovan Pavlović. U njemu je objavljen prvi\nprevod na srpski ''Komunističkog manifesta''. Zabranjen je 1876,\nposle čega je više puta obnavljan i zabranjivan. List i sada\nRođen je mađarski filozof Djerđ Lukač. U\nmladosti je u ''nemarksističkom periodu'' napisao ''Istoriju razvoja\nmoderne drame'' i eseje ''Duša i oblici''. Član Komunističke partije\nMađarske postao je 1918, a u vreme Sovjetske Republike Mađarske\n1919. komesar za prosvetu. Iz tog perioda potiču ogledi sabrani pod\nnaslovom ''Istorija i klasna svest'', koji su znatno uticali na obnovu\nmarksističke misli u zapadnoj Evropi posle Drugog svetskog rata.\nPosle poraza Mađarske revolucije emigrirao je u Austriju, a 1929. u\nŠSR, gde je do 1931. radio u Institutu Marks-Engels. Do 1933. u\nNemačkoj je predvodio književnu grupu pisaca-komunista, posle\nčega je do 1945. ponovo bio u Moskvi, gde je napisao studiju ''Mladi\nHegel''. Po povratku u otažbinu bio je profesor Budimpeštanskog\nuniverziteta, a 1956. ministar u vladi Imre Nađa, posle čijeg pada\nje lišen profesije, uklonjen iz Akademije nauka i interniran. Od\n1957. do smrti 1971. povukao se iz javnog života. Ostala dela:\n''Razaranje uma'', ''Egzistencijalizam ili marksizam'', ''Estetika'',\n''Ontologija društvenog bića'', ''Teorija romana''. Po opštoj oceni u\nstručnim krugovima, potpuno nezavisno od idejnih i ideoloških\nstavova, Lukač je jedna od najbitnijih pojava u svetu filozofske\nmisli u dvadesetom veku.\nUmro je ruski slikar Vasilij Vasiljevič\nVereščagin, koji je majstorstvo najviše iskazao inspirišući se\nratnim motivima. Slikarstvo je učio na Akademiji u Petrogradu, a\nusavršavao u Parizu. Posebno su zapažene njegove monumentalne\nkompozicije iz rusko-turskog rata 1877-1878, skice iz vojničkog\nživota i realistične studije tipova i pejzaža.\nRođen je irski pisac Semjuel Beket, dobitnik\nNobelove nagrade za književnost 1969, koji je 1953. dramom\n''Čekajući Godoa'' otvorio eru ''drame apsurda''. Bio je zaokupljen\ntemom raspadanja građanskog društva, dehumanizujućom slikom\nčoveka i beznadežnom situacijom neobičnih bića na kraju sveta i\nvremena, što simboliše apsurdnost ljudske egzistencije. Živeo je\nu Francuskoj i pisao na francuskom, smatrajući da se na stranom\njeziku može pisati bez stila, što je njegov ideal. Ostala dela:\nroman ''Marfi'', trilogija ''Moloa'', ''Malone umire'', ''Neimenljivi'',\ndrame ''Kraj igre'', ''Poslednja traka'', ''Igre bez reči'', ''Srećni\ndani'', ''Igra'', ''Ne ja''.\nBritanske trupe masakrirale su u Amricaru najmanje\n379 Indusa, pristalica vođe pokreta za nezavisnost Indije Mahatme\nRođen je tanzanjanski državnik Džulijus Kambarage\nNjerere, istaknuti lider pokreta nesvrstanih, prvi predsednik\nTanganjike, zatim Tanzanije (nastale spajanjem Tanganjike i\nZanzibara) od 1962. do 1985, kad je podneo ostavku, što je redak\nprimer u Africi. Zahvaljujući sjajnom intelektu, ali i poreklu -\nsin je poglavice plemena Vazanaki - studirao je istoriju, političke\nnauke i pravo na univerzitetu u Edinburgu i postao prvi crnac u\nistoriji Tanganjike s fakultetskom diplomom. Ubrzo potom ''mvalimu''\n(učitelj), kako su ga nazivali zemljaci, osnovao je 1954. Afričku\nnacionalnu uniju Tanganjike, preteču vladajuće partije Čama Ča\nMapinduzi. Jedan je od osnivača Organizacije Afričkog Jedinstva\n1963, a tri godine po okončanju borbe za nezavisnost od Velike\nBritanije 1964. bio je ključna figura prilikom ujedinjenja sa\nostrvom Zanzibar, posle čega je zemlja nazvana Tanzanija. Njegova\n''Aruša deklaracija'' iz 1967. označila je socijalizam i ekonomsku\nsamodovoljnost za osnovne ciljeve, potom je usledila ubrzana\nnacionalizacija i kontroverzni pokušaj da seljake organizuje u\n''udžame'' (zadruge). Postigao je znatne uspehe u obrazovanju i\nzdravstvu, ali je socijalna dostignuća zasenila privredna kriza i\nkritičari su mu prebacivali da je potencijano bogatu zemlju\npretvorio u jednu od najsiromašnijih u Africi. Naredio je 1979.\narmiji Tanzanije da interveniše u susednoj Ugandi radi obaranja\ndiktatorskog režima Idi Amina. Prepustio je 1985. položaj Ali\nHasanu Mvinjiju, posle čega je imao istaknutu savetničku ulogu u\npolitici Tanzanije i niza afričkih država, uključujući\nposredovanje radi okončanja građanskog rata u susednom Burundiju.\nRođen je engleski pisac Džon Brejn, koji je u\nenglesku književnost uveo tip ambicioznog mladog oportuniste\nproleterskog porekla, spremnog na sve radi postizanja uspeha i\nmaterijalne dobiti. Dela: romani ''Put u visoko društvo'', ''Mesto u\nvisokom društvu'', ''Ljubomorni Bog'', ''Igra plakanja'', ''Ostani sa\nmnom do jutra'', ''Pobožni zastupnik'', studija ''Pisanje romana''.\nU Drugom svetskom ratu mađarske okupacione trupe\npočele su teror u Bačkoj i za nekoliko dana ubijeno je oko 3.000\ncivila, Srba i Jevreja.\nTrupe sovjetskog maršala Fjodora Tolbuhina slomile\nsu u Drugom svetskom ratu nemački otpor u Beču. Pad ''druge\nprestonice'' Trećeg rajha omogućio je opkoljavanje nemačkih snaga\nu Berlinu, koji je pao tri sedmice kasnije.\nTeškim zapaljivim bombama američko vazduhoplovstvo\nje u Drugom svetskom ratu uništilo veliki deo Tokija.\nGeneralna skupština UN osudila je politiku\naparthejda u Južnoj Africi.\nRođen je ruski velemajstor jevrejskog porekla Hari\nVajnštajn, poznat kao Gari Kasparov, koji je 1985. u 23. godini\npostao prvak sveta, najmlađi u istoriji šaha. Titulu je preoteo\nzemljaku Anatoliju Karpovu, pobedom u meču rezultatom 13:11. Tome\nje prethodio meč započet u septembru 1984, u kojem je Karpov vodio\ns 5:3, uz 40 remija, ali je Svetska šahovska federacija 15.\nfebruara 1985. prekinula meč igran do šeste dobijene partije,\nprekršivši pravila, zbog ''iscrpljenosti igrača''.\nAmerički glumac afroameričkog porekla Sidni Poatje\ndobio je Oskara za glavnu ulogu u filmu ''Poljski ljiljani'', kao prvi\ncrnac koji je osvojio tu nagradu.\nPredsednik Iraka Abdul Salam Arif poginuo je\nprilikom pada helikoptera.\nPripadnik hrišćanske milicije ubio je u autobusu u\npredgrađu Bejruta 22 Palestinca, što se smatra početkom\ngrađanskog rata u Libanu.\nU eksploziji u fabrici municije u Finskoj poginulo\nje 45 ljudi.\nDva dana posle ulaska u Kampalu, armije Tanzanije i\nsnaga opozicije i pada diktatora Idija Amina Dade, formirana je\nprivremena vlada Ugande. Amin je 1971. oborio predsednika Miltona\nObotea i tokom vladavine likvidirao je najmanje pola miliona\nsunarodnika. U oktobru 1978. napao je Tanzaniju, ali je izvukao\nU uzaludnom pokušaju da spreči otcepljenje\nLitvanije, predsednik ŠSR Mihail Gorbačov zapretio je baltičkoj\nrepublici ekonomskim embargom ako za dva dana ne povuče deklaraciju\nMuslimanske paravojne snage pod kontrolom Alije\nIzetbegovića demolirale su i opljačkale dopisništvo Tanjuga u\nSarajevu. Sedam naoružanih ljudi razbilo je centar veze i preseklo\nprijem vesti iz zemlje i sveta novinskim kućama u BiH i ukralo dva\ntelefaksa, dva teleprintera, telefonske i radio aparate i televizor.\nOstalu opremu su uništili, a dežurnog novinara opljačkali,\nuzevši mu i pasoš.\nPočelo je suđenje dvanaestorici bivših sovjetskih\nfunkcionera i oficira, optuženih za zaveru 1991. radi obaranja\nIslamski terorista-samoubica ubio je u autobusu u\nizraelskom gradu Hadera - šest ljudi.\nU napadu avijacije NATO teško je oštećena\nzemaljska satelitska stanica ''Jugoslavija'' u selu Prilike kod\nIvanjice, na Kopaoniku je sa 11 projektila do temelja srušen hotel\n'Bačište'' i uništeno je više mostova, uključujući most u\nBiljanovcu kod Kraljeva, most u Dedini kod Kruševca i most na reci\nKosanici na putu Niš-Priština.\nUmro je bivši ministar unutrašnjih poslova Srbije\nVlajko Stojiljković, dva dana pošto je sebi pucao u glavu na ulazu\nu zgradu Doma Skupštine Srbije (tada Savezna Skupština),\nHaškim tribunalom. Taj sud je tokom NATO agresije u maju 1999.\nVlajkovića optužio da je odgovoran za zločine protiv čovečnosti\ni kršenje zakona i običaja rata snaga Jugoslavije i Srbije na\nKosovu i Metohiji.\n13.04.2007, 23:14 #268\nDanas je subota, 14. april, 104. dan 2007. Do kraja godine ima 261 dan.\nRođen je holandski astronom, matematičar i\nfizičar Kristijan Hajgens, koji je 1655. otkrio tajnu\nizgleda Saturnovog prstena posmatranog sa Zemlje i\nobjasnio promene tog izgleda tokom heliocentričnog\nkretanja Saturna. Otkrio je i Saturnov satelit Titan i\ntačno odredio trajanje njegove revolucije.\nZaključio je da su meridijani Zemlje eliptični,\nspljošteni na polovima zbog rotacije planete.\nPronašao je zakone sudara tela, postavio zakon\ncentrifugalne sile, zasnovao undulacionu teoriju svetlosti,\nobjasnio način prostiranja svetlosti (''Hajgensov princip'').\nKonstruisao je časovnik sa sekundarnim klatnom\n(''Horologium oscillatorium'') za merenje vremena\npri astronomskim posmatranjima. U saradnji sa bratom\nkonstruisao je više astronomskih durbina velikih žižnih daljina.\nUmro je engleski pisac Tomas Otvej, čije se\nstihovane tragedije odlikuju poetskim darom i snažnom tragikom.\nDela: ''Spasena Venecija'', ''Siroče'', ''Don Karlos''.\nUmro je nemački kompozitor Georg Fridrih Hendl, uz\nJohana Sebastijana Baha najistaknutiji predstavnik baroka u muzici.\nVeći deo života proveo je u Londonu kao direktor Kraljevske\nmuzičke akademije. Stvarao je opere izrazite dramatike i bogate\nmelodike, u žanru italijanskih opera-serija. Dela: opere ''Rinaldo'',\n''Julije Cezar'', ''Aleksandar'', ''Kserks'', oratorijumi ''Mesija'',\n''Izrael u Egiptu'', ''Juda Makabejac'', Samson'', ''Saul'', orkestarske\nsvite ''Muzika na vodi'', ''Muzika za vatromet''.\nNa inicijativu vođe Mađarske revolucije Lajoša\nKošuta, mađarska Narodna skupština je u Debrecinu proglasila\nnezavisnost Mađarske od Austrije, svrgavanje Habsburške dinastije\ni izjasnila se za republiku.\nRođen je ruski državnik Petar Arkadijevič\nStolipin, predsednik vlade Rusije od 1906. do septembra 1911, kad je\nubijen u atentatu u Kijevu. Ekonomskim reformama preporodio je rusku\nprivredu i veoma oštro suzbijao boljševike. Posebno je ubrzao\nrazvoj poljoprivrede agrarnom reformom, zahvaljujući čemu je\nzemlja proizvodila nezapamćene viškove hrane. Boljševička\npropaganda opisala je to kasnije kao ''stolipinsku agrarnu reformu''\nizvedenu u korist bogatih seljaka, kulaka, popuno uništenih posle\nOktobarske revolucije 1917, što je izazvalo masovnu glad.\nPredsednik SAD Ejbraham Linkoln smrtno je ranjen u\natentatu, nekoliko dana posle okončanja četvorogodišnjeg\nAmeričkog građanskog rata i poraza južnih država Konfederacije.\nNa njega je u loži vašingtonskog pozorišta ''Ford Theatre'' pucao\nnavodno umno poremećeni glumac, pristalica poraženih južnjaka\nDžon But. Linkoln je sledećeg jutra podlegao povredama, a istragom\nje utvrđeno da su Buta potplatili bogataši s juga SAD.\nRođen je srpski pisac Sima Pandurović, jedan od\nosnivača srpske moderne. Posle diplomiranja na Filozofskom\nfakultetu u Beogradu bio je gimnazijski profesor u Valjevu i\nBeogradu i uređivao je više časopisa, uključujući ''Misao''.\nKritika je oštro reagovala na njegovu prvu zbirku pesama ''Posmrtne\npočasti'', prožetu pesimizmom, u kojoj je dramatično opevao bolnu\ntragediju ljubavi, duševne krize i gorčine, nespokoj, pobunu i\nstrah od smrti. Kasniji stihovi, u kojima\npreovladava rezignacija,misaono su složeniji.\nIspevao je i niz rodoljubivih pesama.\nPrevodio je s francuskog i engleskog - posebno su vrsni prevodi dela\nVilijama Šekspira. Ostala dela: zbirke pesama ''Dani i noći'',\n'Okovani slogovi'', ''Stihovi'', ''Pesme'', knjige eseja ''Razgovor o\nknjiževnostri'', ''Ogledi iz estetike''.\nRođen je engleski glumac Džon Artur Gilgud,\nbriljantan tumač likova u komadima Vilijama Šekspira, Oskara\nVajlda i Noela Kauarda. Uspešno se oprobao i kao pozorišni\nreditelj i igrao u više filmova, u kojima je takođe iskazao veliki\nglumački senzibilitet. Napisao je knjigu sećanja ''Rane scene''.\nFilmovi: ''Tajni agent'', ''Premijer'', ''Artur'' (Oskar), ''Julije Cezar'',\n'Put oko sveta za 80 dana''.\nUmro je američki filozof i logičar Čarls Sanders\nPirs, osnivač pragmatizma, pravca kojeg je kasnije razvio Vilijam\nDžejms. Verovao je da ideje najbolje mogu da budu ispitane\nistraživanjem posledica koje izazivaju. Praktično nije imao\nuniverzitetsku karijeru - uglavnom je radio u vladinim službama, a\nnjegovi uticajni ''Sabrani spisi'' objavljeni su posthumno.\nUmro je poljski lekar i filolog Lazar Ludvig\nZamenhof, tvorac međunarodnog jezika esperanto. Prvi udžbenik tog\njezika objavio je 1887. pod pseudonimom dr Esperanto (onaj koji se\nnada). Esperanto nije postao međunarodni jezik u širokoj upotrebi\nkako se nadao njegov tvorac, ali je najvažniji i najrašireniji od\nsvih veštačkih jezika.\nRođen je alžirski državnik Šadli Bendžedid,\npredsednik Alžira od 1979. do 1992.\nSamoubistvo je izvršio ruski pisac Vladimir\nVladimirovič Majakovski, utemeljivač ruskog futurizma, slomljen\nličnim nedaćama i raskorakom njegovog sanjarskog temperamenta i\nsurovih okolnosti u ŠSR, u kojem je lenjinističku diktaturu\nsmenila još gora staljinistička strahovlada. Revolucija, u čije\nime je revalorizovao idejne, etičke i estetske vrednosti života,\nbila je za njega kretanje ka komuni, pa je njegovo pesništvo dobilo\nkolektivističke oznake, s naglašenim elementima ''dinamičkog\nkretanja'', ''drugog potopa'' i ''osvajanja neba''. Posle 1921, kad je\nrevolucionarni ideal sveden na granice ŠSR, uporedo s kritikom\nZapada i ispisivanjem hronike sovjetskog života, sve više se kloni\nsvođenja bilansa o sebi i vremenu i opredeljuje za obraćanje\nmrtvim revolucionarima (''Razgovor s drugom Lenjinom'') i potomcima\n(''Na sav glas''). Zaslužan je za razvoj lirsko-epske i\nlirsko-fantastične poeme, tonskog stiha, principa realizacije\nmetafore. Znatno je uticao na niz sovjetskih i evropskih pesnika.\nDela: zbirke pesama i poema ''Ja!'', ''Vladimir Majakovski'', ''Oblak u\npantalonama'', ''Rat i svet'', ''Čovek'', ''Sve što je napisao Vladimir\nMajakovski'', ''150.000.000'', ''Majakovski se smeška'', ''Majakovski se\nsmeje'', ''Majakovski se ruga'', ''Pesme o revoluciji'', ''O tome'',\nVladimir Iljič Lenjin'', ''Dobro!'', drame ''Stenica'', ''Hladan tuš''.\nU Španiji je srušena vojno-monarhistička\ndiktatura generala Prima de Rivere, kralj Alfonso XIII pobegao je iz\nzemlje i proglašena je republika s predsednikom privremene vlade\nAlkalom Zamorom. Republiku je 1939, posle trogodišnjeg građanskog\nrata, ukinuo general Francisko Franko, proglasivši monarhiju s\nregentskim savetom, ali je on bio šef države.\nAmeričko ratno vazduhoplovstvo je u Drugom svetskom\nratu tokom bombardovanja Tokija pogodilo i palatu japanskog cara.\nUmro je srpski književni istoričar Petar\nKolendić, profesor Beogradskog univerziteta, član Srpske akademije\nnauka i umetnosti. Objavio je veliki broj naučnih studija, rasprava\ni članaka iz starije, naročito dubrovačke i dalmatinske\nUmrla je francuska književnica Simon de Bovoar,\negzistencijalista, autor romana, pozorišnih komada i filozofskih\neseja. Dela: romani ''Mandarini'', ''Lepe slike'', ''Drugi pol'', memoari\n''Uspomene dobro vaspitane devojke''.\nPosle šestogodišnjih pregovora, u Ženevi su\nšefovi diplomatija Avganistana i Pakistana potpisali sporazum o\nAvganistanu, a ŠSR i SAD dali su izjave o nemešanju i\nneintervenciji. Sporazumom je predviđen dobrovoljni povratak\navganistanskih izbeglica iz Pakistana i povlačenje sovjetskih trupa\niz Avganistana u roku od devet meseci, počev od 15. maja 1988.\nDva američka vojna aviona ''F-15'' greškom su iznad\nsevernog Iraka oborila dva američka vojna helikoptera, usmrtivši\nsvih 26 ljudi u njima.\nNATO avioni su na putu Djakovica-Prizren - usred\ndana, pri potpuno vedrom vremenu - bombardovali dve kolone albanskih\nizbeglica koje su se vraćale kućama, usmrtivši najmanje 75 ljudi, što je opisano kao ''greška''.\nNATO avioni su bombama teško oštetili most preko\nLima u Donjoj Bistrici između Priboja i Prijepolja, a u ponovljenom\nnapadu sutradan most je srušen, čime je prekinut saobraćaj na\nPakistan je - tri dana posle sličnog eksperimenta\nIndije - uspešno isprobao balističku raketu dometa 2.000\nkilometara, sposobnu da nosi nuklearne projektile.\nRuska Državna duma (donji dom ruske Skupštine)\nratifikovala je, posle godina odlaganja, sporazum START-2 o\nsmanjenju nuklearnog naoružanja.\nPredsednik Venecuele Ugo Čaves trijumfalno se\nvratio u predseničku palatu, dva dana pošto je pokušan državni\nudar protiv njega tokom kojeg je privremeno zbačen s vlasti.\nAmerikanci su u Bagdadu uhapsili palestinskog\nteroristu Abu Abasa, optuženog da je organizovao otmicu putničkog\nbroda ''Akile Lauro'' 1985, kada je ubijen jedan Amerikanac.\nU Prištini je u 70. godini umro dugogodišnji\nalbanski komunistički lider na Kosovu i Metohiji Mahmut Bakali koji\nse početkom 90-tih i otvoreno priklonio separatistima.\n14.04.2007, 15:36 #269\n1865 - Predsednik SAD Abraham Linkoln smrtno ranjen u atentatu nekoliko dana po završetku građanskog rata. Na njega u loži vašingtonskog pozorišta pucao Džon But. Linkoln preminuo sledećeg dana, a novi predsednik postao Endrju Džonson.\n1883 - Rođen je Sima Pandurović (na slici), srpski pisac.\n1986 - Preminula je Simon de Bovoar, francuska književnica.\n1999 - Najmanje 75 ljudi poginulo, a 25 teško ranjeno u Metohiji u dve izbegličke kolone koje su raketirali avioni NATO.\n15.04.2007, 00:22 #270\nDanas je nedelja, 15. april, 105. dan 2007. Do kraja godine ima 260 dana.\nUmrla je Žan Antoanet Poason, markiza od Pompadura,\nizuzetno uticajna ljubavnica francuskog kralja Luja XV. Od 1754.\nsnažno je uticala na državnu politiku i navela je kralja da uđe u\nSedmogodišnji rat u kojem je Francuska izgubila kolonijalno\ncarstvo, ali je doprinela usponu francuske kulture, pomažući\nenciklopediste, filozofe i umetnike. Pre nego što je umrla navodno\nje uticala na kralja da u Francuskoj ukine rimokatolički jezuitski\nUmro je ruski naučnik Mihail Vasiljevič Lomonosov,\nenciklopedista svetskog glasa i tvorac epohalnih otkrića u\nprirodnim naukama. Studirao je u Rusiji, Nemačkoj i Holandiji.\nNjegovo obrazovanje i naučna delatnost bili su raznoliki: od\nklasičnih jezika, do astronomije i tehnike. Pokrenuo je naučnu\noblast fizičke hemije, stvorio teoriju o stalnosti sastava\nhemijskih jedinjenja i teoriju svetlosti i sagorevanja, koja je bila\nispred nauke njegovog vremena. Objasnio je prirodu polarne svetlosti\ni plovećih ledenih bregova. Znatno je reformisao rusku nauku i\nnapisao prvu gramatiku ruskog jezika.\nRođen je američki pisac Henri Džejms, tanan i\nprodoran psiholog, koji je u realističnom maniru precizno\nanalizirao običaje, postupke i navike američkog i evropskog\ndruštva, uvek u potrazi za moralnim vrednostima. Brižljivo je\ngradio kompoziciju dela, težeći nekoj vrsti um etničkog\nsavršenstva. Pred kraj života 1915. postao je britanski\ndržavljanin. Dela: romani ''Roderik Hadson'', ''Amerikanac'', ''Dejzi\nMiler'', ''Portret jedne ledi'', ''Tragična muza'', ''Bostonci'',\n''Golubija krila'', ''Ambasadori'', ''Zlatna zdela''.\nUmro je američki državnik Ejbraham Linkoln, dan\nposle atentata u vašingtonskom pozorištu ''Ford Theatre'', gde je na\nnjega pucao jedan glumac iza kog su najverovatnije stajale\npristalice poraženih država Konfederacije u tek okončanom\nAmeričkom građanskom ratu. Pre izbora za predsednika SAD 1860. bio\nje zemljoradnik, drvoseča, lađarski momak, upravnik pošte,\nadvokat, kongresmen. Pripadao je Republikanskoj partiji, stranci\nindustrijske buržoazije koja je bila za ukidanje ropstva. Od 1861.\ndo 1865. ratovao je protiv južnih država SAD, u kojima su vlasnici\nveleposeda (najčešće plantaža pamuka) želeli da očuvaju\nropstvo kako bi imali gotovo besplatnu radnu snagu.\nUmro je engleski pisac i književni kritičar Metju\nArnold, značajan estetičar, profesor poezije u Oksfordu, koji je s\ngledišta klasične književnosti žestoko osporavao varvarstvo,\nfilistarstvo i provincijalizam engleske literature 19. veka. Dela:\nzbirke pesama ''Pesme'', ''Nove pesme'', eseji ''Kultura i anarhija'',\n''Književnost i dogma'', ''Kritički eseji''.\nNa prvom putovanju iz Velike Britanije u SAD, na\nledeni breg u severnom Atlantiku, velikom brzinom, naleteo je tada\nnajveći i najluksuzniji putnički brod ''Titanik'' i ''nepotopivi\nbrod'', kakvim je smatran, potonuo je za samo dva časa i 20 minuta.\nOd 2.224 putnika i člana posade, poginulo je 1.523.\nRođen je korejski diktator Kim Sung Ju, poznat kao\nKim Il Sung, koji je neograničenom ličnom vlašću upravljao\nSevernom Korejom od osnivanja te zemlje 1948. do smrti 1994. Smrću\n''velikog vođe'', kako su ga podanici zvanično oslovljavali,\nokončana je najduža autoritarna vladavina u 20. veku.\nInsulin, koji je otkrio kanadski lekar Frederik\nBanting, postao je dostupan pacijentima obolelim od dotad\nneizlečive šećerne bolesti.\nVlada Jugoslavije, s kraljem Petrom II\nKarađorđevićem, napustila je zemlju u Drugom svetskom ratu,\nodletevši u pravcu Grčke sa aerodroma u Nikšiću.\nBritanske trupe su u Drugom svetskom ratu oslobodile\nnemački koncentracioni logor Bergen-Belzen.\nNjujorška ''Frenklin banka'' postala je\nprva bankakoja je izdala kreditnu karticu.\nDva sovjetska satelita bez ljudske posade ''Kosmos\n212'' i ''Kosmos 213'' spojena su u orbiti oko Zemlje.\nU Nigeru je predsednika Hamanija Diorija, koji je\nvladao od sticanja nezavisnosti zemlje 1960, zbacio komandant\narmije, pukovnik Sejni Kunče.\nU zemljotresu na Crnogorskom primorju poginulo je\nviše od 100 ljudi, oko 600 je povređeno, a više od 80.000 ostalo\nje bez krova.\nUmro je francuski filozof i pisac Žan Pol Sartr,\njedan od tvoraca filozofije egzistencijalizma, koji je 1964. odbio\nNobelovu nagradu za književnost. Tematizovao je ideju individualne\nslobode, izbora i egzistencijalnog projekta, stanovište o\nneizbežnosti angažovanja i odgovornosti pisca i čoveka,\negzistencijalnu psihoanalizu. Nastojao je da stvori sintezu\negzistencijalizma i marksizma, a u književnosti koncept\n''angažovane literature''. Dela: filozofski spisi ''Biće i\nništavilo'', ''Imaginarno'', ''Egzistencijalizam je humanizam'',\n''Kritika dijalektičkog uma'', romani ''Mučnina'', ''Putevi slobode'',\ndrame ''Prljave ruke'', ''Nesahranjeni mrtvaci'', ''Djavo i gospod bog'',\n''Iza zatvorenih vrata'', ''Bludnica dostojna poštovanja'',\n''Zatočenici iz Altone'', eseji ''O Bodleru'', ''Šta je književnost'',\nRatno vazduhoplovstvo SAD bombardovalo je Tripoli i\nBengazi, 10 dana posle eksplozije u diskoteci u Berlinu u kojoj su\npoginula dva američka vojnika, za šta je Vašington okrivio\nLibiju. U bombardovanju je poginuo 41 Libijac, uključujući\ndevojčicu koju je usvojio predsednik Libije Moamer el Gadafi.\nUmro je kineski političar Hu Jaobang, šef\nKomunističke partije Kine od 1981. do januara 1987, kad je smenjen\npod optužbom da je dopustio prodor ideja ''buržoaskog liberalizma''.\nNa dan njegove smrti studenti u Pekingu i Šangaju ispunili su ulice\nda bi izrazili žalost, što je označilo početak velikih protesta\nokončanih krvoprolićem početkom juna 1989. na centralnom\npekinškom trgu Tjenanmen.\nPrilikom rušenja tribine na fudbalskom stadionu\n''Hilsborou'' u engleskom gradu Šefild poginulo je 108 i povređeno\nviše od 200 ljudi, zato što su na već krcat stadion puštene nove\nUmrla je švedska glumica Greta Garbo,\nnajpopularnija zvezda svetskog filma. Spontana i veoma inteligentna,\nbila je simbol ženstvenosti i igrala je od 1921. do 1941, kad se\npovukla. Filmovi: ''Poljubac'', ''Mata Hari'', ''Ana Kristi'', ''Kraljica\nKristina'', ''Ana Karenjina'', ''Dama s kamelijama'', ''Marija Valevska''.\nProtivavionska odbrana Vojske Republike Srpske\npogodila je kod Goražda francuski avion ''Etander'' koji je teško\noštećen uspeo da se vrati na nosač aviona ''Klemanso'' u Jadranu.\nAvioni NATO su 10. aprila 1994. počeli bombardovanje vojnih i\ncivilnih srpskih ciljeva kod Goražda, priskočivši u pomoć\nmuslimanima koji su se našli u škripcu posle kraha ofanzive koju\nsu pokrenuli iz ''zaštićene zone''.\nU požaru koji je zahvatio šatorsko naselje\nmuslimanskih hodočasnika blizu Meke u Saudijskoj Arabiji poginulo\nje najmanje 343 ljudi.\nUmro je bivši kambodžanski diktator Pol Pot, jedan\nod najsurovijih vođa u istoriji, tokom čije je vladavine\nKambodžom za nepune četiri godine pobijeno između milion i dva\nmiliona ljudi. Predvodeći gerilsku armiju ''Crvenih Kmera'', porazio\nje proamerički režim generala Lon Nola u aprilu 1975, ili ''nulte\ngodine'', kako su je označili novi vlastodršci. ''Brat broj jedan'',\nkako su ga nazivale pristalice, odmah je silom potpuno ispraznio\nprestonicu Pnom Pen i ostale gradove, oteravši u radne logore\nširom zemlje čak i bolesne iz kreveta, stare, žene i decu. U tim\nmučilištima (''polja smrti''), ljudi su svakodnevno masovno\nlikvidirani ili umirali od gladi i bolesti sve do pred kraj decembra\n1978. kad je maoistički režim ''Crvenih Kmera'' zbačen vijetnamskom\nPredsednik SAD Bil Klinton je, dan pošto su avioni\nNATO na putu Djakovica-Prizren bombama usmrtili najmanje 75\nalbanskih izbeglica koji su se vraćali kućama, rekao da je pilot\n'mislio da pogađa vojni konvoj'' i da je to ''za žaljenje, ali je\nneizbežno'', nagovestivši time nove zločine nad civilima u\nagresiji na Jugoslaviju. Činjenicu da se ratni zločin dogodio\nusred dana i pri izuzetno vedrom vremenu nije mogao da objasni ni\nportparol NATO Džejms Šej, ali je rekao da je pilot ''bacio bombu u\ndobroj nameri, kao što se očekuje od obučenog pilota iz\ndemokratske zemlje NATO''.\nNATO avijacija je bombardovala u Pančevu ''Azotaru''\ni pogon izrazito kancerogenog vinilhlorid monomera u ''Petrohemiji'',\npa su zbog rizika ekološke katastrofe evakuisani žitelji\nobližnjeg naselja. Pet sati kasnije, kilometar i po od pogođenog\nrezervoara s preostalih stotinak tona opasne supstance u vazduhu je\nizmerena koncentracija vinilhlorid monomera 7.200 puta veća od\ndozvoljene. Pogođeno skladište amonijaka u ''Azotari'' ispražnjeno\nje nekoliko dana pre napada, a da to nije urađeno hiljadama\nPančevaca i Beograđana ne bi bilo spasa. Bombardovane su i\nrafinerije nafte u Pančevu i Novom Sadu, most na Dunavu između\nKovina i Smedereva.\nPad ''boinga 767'' aviokompanije ''Er Čajna'' sa 166\nputnika i članova posade u blizini južnokorejskog grada Pusan -\nšto je bio prvi udes neke letilice tog kineskog prevoznika za 47\ngodina - preživelo je 38 ljudi.\nU požaru koji je izbio u centru Pariza u jednom\nhotelu nemenjenom mahom imigrantima, život su izgubile 24 osobe, od\nkojih desetoro dece, a povređeno je oko 50. Ovo je bio prvi požar\nu nizu koji će uslediti u Parizu narednih meseci u zgradama\nnaseljenim imigrantima: 26. avgusta - 17 mrtvih, 30. avgusta - 7\nmrtvih, 3. septembra - 18 mrtvih.