Ekonomsko vrednovanje autorskih dela\nРубрика: Друштво Аутор: Milan Nikolic пута прочитано Датум: 5.04.2007 Одштампај\nZakon o autorskom i srodnim pravima. Slobodan Kremenjak iz Advokatske kancelarije Živković i Samardžić u Beogradu (14. Februar 2006.). Autoru zakon priznaje dve vrste prava, moralna i imovinska. Autor tumačenja ovog Zakona, za potrebe članica PU “Lokal pres”, je advokat Slobodan Kremenjak iz Advokatske kancelarije Živković i Samardžić u Beogradu.\nIzražavajući se u određenoj formi, ukoliko to izražavanje ispunjava još jedan uslov – da predstavlja originalnu duhovnu tvorevinu, ljudi stvaraju autorska dela. Prava autora takvih dela štite se zakonom, a sam zakon ne postavlja nikakve uslove koji bi se ticali umetničke, naučne ili druge vrednosti dela, njegove namene, veličine, sadržine, načina ispoljavanja. Bitno je jedino da je reč o originalnoj duhovnoj tvorevini i da je ista izražena u određenoj formi.\nIzražavajući se kroz različite forme koje se objavljuju u medijima, pišući novinske članke, fotografišući, pod uslovom, naravno, da takvi njihovi članci ili fotografije ispunjavaju i uslov originalnosti, i medijski ljudi stvaraju autorska dela. Tako dolazimo do jedne od mogućih i svakodnevnih veza medija i autorskog prava. Ne i jedine. Mediji su, nažalost, često i poligon na kojem se autorska prava krše.\nPozabavićemo se ovde, pre svega, štampanim medijima.\nPored već date opšte definicije autorskog dela, Zakon o autorskom i srodnim pravima („Službeni list SCG“, broj 61/2004), izričito nabraja šta se naročito smatra autorskim delom, ne propuštajući u tom nabrajanju da navede i članke, crteže, fotografije, što sve jesu tradicionalne i svakodnevne forme izražavanja u štampanim medijima.\nTreba, međutim, uvek imati u vidu da vest nije i ne može biti autorsko delo. Niti jedan novinar ili medij ne može, pozivajući se na autorskopravnu zaštitu, uskratiti drugom mediju pravo da prenese informaciju. Autorsko pravo odnosi se na originalne duhovne tvorevine izražene u određenoj formi, uključujući tu, npr. i formu novinskog članka, ali ne i na samu informaciju o konkretnom događaju na kojoj autorska prava ne mogu postojati.\nŠto to praktično znači. To da je npr. neki državni organ doneo određenu odluku, ili da je na nekoj sportskoj priredbi postignut određeni rezultat, jeste vest na kojoj niko ne može polagati autorska prava. Ukoliko bi, međutim, prikaz, komentar ili analiza odluke državnog organa ili sportske priredbe iz našeg primera zadovoljavao uslov da predstavlja originalnu duhovnu tvorevinu svog autora, što je naravno faktičko pitanje koje se ceni od slučaja do slučaja, takav članak koji sadrži takav originalan prikaz, komentar ili analizu, predstavljao bi autorsko delo.\nAutoru zakon priznaje dve vrste prava, moralna i imovinska. Moralna obuhvataju pravo da mu se prizna autorstvo na njegovom delu, da mu se ime, pseudonim ili znak naznače na svakom primerku dela, pravo da objavi svoje delo i da sam odredi način na koji će se ono objaviti, Moralno pravo je i pravo autora da štiti integritet svog dela, naročito tako što će se suprotstavljati njegovim izmenama od strane neovlašćenih lica, javnom saopštavanju u izmenjenoj ili nepotpunoj formi, odnosno davati dozvolu za njegovu preradu, kao i pravo da se suprotstavi nedostojnom iskorišćavanju dela, tj. iskorišćavanju na način koji ugrožava ili može ugroziti njegovu čast ili ugled.\nPored moralnih prava, autor ima i pravo na ekonomsko iskorišćavanje svog dela, kao i dela koje je nastalo preradom njegovog dela. Polazeći od različitih vidova iskorišćavanja autorskih dela, zakon predviđa čitav niz imovinskih autorskih prava, kao što su pravo na beleženje ili umnožavanje, stavljanja primeraka dela u promet, davanje u zakup, izvođenje, predstavljanje, prenošenje, emitovanje, itd.\nMoralna i imovinska prava stiču se trenutkom nastanka autorskog dela, bez obaveze prijavljivanja. Radi obezbeđenja dokaza, autori mogu da deponuju primerke svojih dela kod Zavoda za intelektualnu svojinu Srbije i Crne Gore u Beogradu. Više informacija o samom deponovannju, može se naći na internet prezentaciji Zavoda (http://www.yupat.sv.gov.yu/).\nImovinska prava traju za života autora i 70 godina posle njegove smrti. Za slučaj da je delo imalo više koautora, imovinska prava prestaju po isteku 70 godina od smrti koautora koji je poslednji umro. Ukoliko je pak autor ostao anoniman, autorska prava ima izdavač, odnosno lice koje je delo objavilo (prvi put na bilo koji način učinilo dostupnim javnosti, ako delo nije izdato), a pravo traje 70 godina od dana objavljivanja. Moralna prava autora traju i po prestanku trajanja imovinskih prava autora. Ovo praktično zanči da se dela na kojima su imovinska prava istekla, mogu slobodno i bez plaćanja autorske naknade iskorišćavati, ali i dalje isključivo uz poštovanje moralnih prava.\nAutorska prava ustupaju se ili prenose ugovorom. Pravo na izdavanje članaka, crteža i drugih autorskih priloga u novinama i periodičnoj štampi prenosi se posebnom vrstom autorskih ugovora, koje zakon zove izdavačkim ugovorima. Za razliku od drugih autorskih ugovora, izdavački ugovor ne mora biti zaključen u pisanoj formi, koja se međutim, zbog lakšeg dokazivanja u eventualnom sporu, uvek preporučuje.\nUstupanje prava na izdavanje članaka, crteža i drugih autorskih priloga u novinama i periodičnoj štampi, ako drugačije nije ugovoreno, smatra se neisključivim, što znači da izdavač, kao sticalac prava, nije ovlašćen da zabrani drugome da iskorišćava isto delo, niti ovlašćen da stečeno pravo dalje ustupa trećim licima.\nPosebna pravila važe za autorska dela stvorena u radnom odnosu. Ako je autor delo stovrio u radnom odnosu, izvršavajući svoje radne obaveze, poslodavac je taj koji ima pravo da delo objavi i koristi u okviru svoje registrovane delatnosti, u roku od pet godina od završetka dela, osim ako opštim aktom ili ugovorom o radu nije drukčije određeno. Zaposleni autor ima pravo na posebnu naknadu, zavisno od efekata iskorišćavanja dela. Nakon isteka roka od pet godina, i ona prava koja je inicijalno imao poslodavac, stiče autor. Ovo praktično znači da poslodavac, npr. preduzeće registrovano za novinsko izdavačku delatnost, ima pravo da, u roku od pet godina, neograničen broj puta u svojim publikacijama izdaje autorsku fotografiju svog zaposlenog fotoreportera, bez saglasnosti ili dozvole, te samo uz naknadu u zavisnosti od efekata iskorišćavanja dela. Kada međutim rok od pet godina od završetka dela istekne, za svako sledeće korišćenje predmetne fotografije, poslodavcu je potrebna saglasnost i dozvola autora, bez obzira na to da li je on i dalje kod njega u radnom odnosu.\nAutorska prava, međutim, nisu apsolutna, odnosno Zakon poznaje čitav niz slučajeva kada su isključiva prava, kao i pravo autora na naknadu, suspendovana. Navešćemo samo neke primere koji su najinteresantniji za medije.\nU okviru izveštavanja javnosti putem štampe, radija i televizije o tekućim događajima, dozvoljeno je, bez dozvole autora i bez plaćanja autorske naknade, umnožavanje primeraka dela, kao i vršenje svih drugih oblika javnog saopštavanja dela, pod sledećim uslovima:\n1) da je delo objavljeno (autorsko delo smatra se objavljenim kada je, na bilo koji način i bilo gde u svetu, prvi put saopšteno javnosti od strane autora, odnosno lica koje je on ovlastio);\n2) da se delo pojavljuje kao sastavi deo tekućeg događaja o kome se javnost izveštava;\nTakođe, ako su predmet izveštavanja govor, odnosno beseda ili drugo delo iste prirode, dozvoljeno je bez dozvole autora i bez plaćanja autorske naknade delo u celini umnožiti i javno saopštiti.\nObaveza koja postoji u svakom slučaju je da se mora navesti ime autora dela i izvor iz koga je delo preuzeto (izdavač dela, godina i mesto, izdanja, časopis, novina, televizijska ili radio stanica gde je delo, odnosno odlomak dela izvorno objavljen ili neposredno preuzet i slično).\nBez dozvole autora i bez plaćanja autorske naknade, dozvoljeno je i umnožavanje, kao i drugi oblici javnog saopštavanja kratkih odlomaka autorskog dela (pravo citiranja), pod sledećim uslovima:\nAutor ili drugi nosilac autorskog prava, u slučaju povrede, zaštitu može ostvariti u sudskom postupku, u kojem je ovlašćen da zahteva:\n▪ utvrđenje povrede prava;\n▪ prestanak povrede prava;\n▪ uništenje ili preinačenje predmeta kojima je izvršena povreda prava;\n▪ uništenje ili preinačenje alata i opreme uz pomoć kojih su proizvedeni predmeti kojima je izvršena povreda prava, ako je to neophodno za zaštitu prava;\n▪ naknadu imovinske štete;\n▪ objavljivanje presude o trošku tuženog.\nAutor ima pravo i na naknadu neimovinske štete zbog povrede svojih moralnih prava.\nKrivičnim zakonikom Republike Srbije predviđeno je da su povreda moralnih prava autora i neovlašćeno iskorišćavanje autorskog dela i kriviča dela, za koja su propisane i zatvorske\nIzvor: Local Press\n« « Претходне вести: Tranzicijska prijevara: Projekt kadrovskog kontinuiteta komunističke elite\nНаредне вести: Posle Vaskrsa novi protest » »


Stereo sistemi, televizori, igračke konzole, Blu-ray plejeri svi imaju zajedničku osobinu da im je potreban odgovarajući kabl za snažan zvuk i oštru sliku. U ponudi između ostalog imamo i Skart kablove kao i kablove sa visokokvalitetnim RCA priključcima, mikrofonske kablove i VGA kablove.\nKablovi SMA na sebi imaju SMA konektore a to su polu-precizni RF konektori koji predstavljaju minimalni interfejs konektora za koaksijalni kabl sa mehanizmom za spajanje vijkom.\nU ovoj kategoriji možete pronaći veliki broj kablova sa banana utičnicama od 4mm koji su različitih dužina čije se vrednosti kreću od 1m do 3m i dostupni su u raznim bojama kao što su: crni, crveni, plavi, zeleni i žuti.\nU ponudi imamo i kablove sa SUB-D utikačima koji nose to ime po obliku utikača koji je u obliku slova D. Kablovi sa ovim konektorima se koriste za pouzdan i stabilan prenos podataka kod starijih uređaja kao što su štampači, džojstici ili monitori.\nKablovi telefonski su jednostavni za upotrebu i pomoću njih lako je povezati analogni telefon sa ruterom ili DSL razdelnikom. U ovoj potkategoriji možete pronaći kablove za telefonsku slušalicu ili kablove za telefonsku liniju.\nKablovi mrežni se koriste za umrežavanje rutera sa desktop računarima ili laptopovima i prenose podatke unutar mreže. Performanse kabla se određuju prema njegovoj kategoriji npr. Cat 6A. Kategorija se razlikuje po radnoj frekvenciji i brzini prenosa podataka. Odaberite mrežni kabl koji Vam je potreban iz našeg širokog asortimana kablova.\nSATA kablovi povezuju unutrašnje hard diskove sa SATA konekcijom direktno na matičnu ploču računara i kabl se koristi za razmenu podataka između hard diska i procesora. Za razliku od IDE veza koje i dalje koriste stariji modeli hard diskova, SATA kablovi zahtevaju manje prostora, ekonomičniji su i fleksibilniji a takođe mogu se ukloniti ili ubaciti i tokom rada. Pored ovih kablova u ovoj potkategoriji možete pronaći različite napojne kablove za povezivanje napajanja i različitih komponenata unutar računara.\nUSB služi kao pouzdana veza između računara i eksternih uređaja, zamenjuje više različitih interfejsa. Zanimljivo je to što se USB može koristiti za prenos podataka ali i za napajanje, na primer omogućavaju rad eksternih diskova ali mogu se koristiti i za napajanje malih uređaja kao što su mobilni telefoni ili kamere. Široka primena USB-a dovela je do razvoja različitih tipova USB utičnica i utikača. Među kablovima koje imamo u ponudi imamo još uvek široko rasprostranjene kablove sa USB 2.0 tip A konektorom ali i mini USB za pametne telefone i tip B konektori za štampače\nKablovi za konzole koje imamo u ponudi imaju mogućnost kopiranja dokumenata na PSP memoriju dok se puni baterija na uređaju. Kabl je kompatibilan sa Sony PSP.\nKablovi optički prenose svetlo i svetlosne signale u vlaknima visokog propusnog opsega kvarca ili plastike na velikim udaljenostima. Pre svega se koriste kao prenosni medij u telekomunikacijama. Najveća prednost staklenih vlakana u odnosu na starije bakarne žice je znatno veća brzina prenosa - GB ili TB u sekundi i veći propusni opseg. Optički duplex patch kabl se primarno koristi u mrežnoj tehnologiji. Brzi su i jednostavni za upotrebu i zahvaljujući karakteristici da mogu biti kompaktno položeni idealni su za montažu na primer u cevima ili kod različitih otvora.\nUkoliko želite najbolji mogući prenos audio i video podataka onda pogledajte našu ponudu HDMI i DVI kablova. U širokoj ponudi imate veliki izbor kablova sa HDMI i DVI konektorima različitih dužina.\nKablovi Displayport su kompatibilni sa svim Displayport uređajima bez obzira na verziju uređaja ili sertifikaciju kablova. Sve funkcije Displayport-a će funkcionisati preko bilo kog Displayport kabla jer svi imaju isti osnovni raspored i ožičenje. Jedina razlika je u brzini prenosa, kablovi sa ograničenom brzinom su i dalje kompatibilni sa svim Displayport uređajima ali u zavisnosti od kabla može im biti ograničena raspoloživa rezolucija ili brzina osvežavanja slike.\nKablovi fire-wire koriste popularne konektore koji se koriste za dodavanje perifernih uređaja na računar. Najčešće se koriste za povezivanje digitalnih kamkodera, eksternih hard diskova i drugih uređaja koji mogu imati koristi od visokih brzina prenosa koje omogućava fire-wire veza. Prednost ovih kablova jeste što mogu vršiti prenos podataka preko istog kabla preko koga se napaja uređaj. Fire-wire je razvio Apple pa je standardno na mnogim Macintosh računarima.\nKablovi napojni snabdevaju električnom energijom električne uređaje. Uglavnom su opremljeni zaštitnim čepom i funkcionišu sa naponima do 250V. Specijalne verzije ove vrste kablova imaju snažniju zaštitu kako bi se izbegli kvarovi sa mreže i oni imaju linijski filter.\nKablovi ISO na sebi imaju ISO konektore koji se uglavnom koriste kod automobila i to u radio jedinici. Postoje kontakti za napajanje koji određuju stanje uključeno / isključeno (napajanje se kontroliše ključem za paljenje), za zvučnike i automatsku antenu.\nKablovi OBD II je potkategorija u kojoj se nalaze univerzalni OBD II adapter kablovi za dijagnostiku automobila. U ponudi imamo OBD II kablove sa muškim ili ženskim priključkom.


Konferencija u Pekingu iznenadila američkog ministra obrane - Kinezi rešetali Hagela: "Bojite se da ćemo postati prejaki pa nam zato sada stvarate probleme?" | advance.hr vijesti\nPreostalo vremena: 00:33:28\n9. Travanj 2014. | 09:30\nKonferencija u Pekingu iznenadila američkog ministra obrane - Kinezi rešetali Hagela: "Bojite se da ćemo postati prejaki pa nam zato sada stvarate probleme?"\nKina je do sada, bar u javnim susretima, zauzimala relativno neutralan, blagi i odmjereni stav. No, jučerašnja nesvakidašnja scena pokazala je jednu drugačiju Kinu - Kinu koja žestoko brani svoje interese i više se ne ustručava odgovoriti SAD-u. Tenzije između Kine i SAD-a nikada nisu toliko javno prikazane kao za vrijeme jučerašnje novinske konferencije u Pekingu, piše Reuters. Na konferenciji su bili američki ministar obrane Chuck Hagel i kineski ministar obrane Chang Wanquan. Hagela su "rešetali" s žestokim pitanjima glede američkog stava prema teritorijalnim sporovima u regiji. Na ovako što američki ministar obrane sigurno nije navikao. Wanquan, stojeći pokraj Hagela, otvoreno je pozv...\nFoto: Kineski ministar obrane Chang Wanquan i američki ministar obrane Chuck Hagel (izvor fotografije: Chinanews.com)


Internet berza poslova, oglasi za posao - Lako do posla - Yellow Pages\nLako do posla POTVRĐENO\nInternet berza poslova, oglasi za posao\nVideo Lako do posla\tPogledajte naš Video\nInternet berza poslova napravljena je po ugledu na svetske pretraživače slobodnih radnih mesta, a sa ciljem ubrzanja i poboljšanja zapošljavanja u regionu. Lako do posla spaja vrhunske poslodavce i kvalitetne kadrove, nudeći svima upravo ono što im treba – bez nepotrebnih informacija i komplikovane procedure.\nPortal za zapošljavanje, berza poslova i aktuelni konkursi – Lako do posla.\nOsobe koje traže novi ili bolji posao mogu se besplatno registrovati na našem sajtu, čime ostvaruju višestruku korist:\nDobijaju obaveštenja o novim poslovima, odmah po njihovom objavljivanju;\nMogu kreirati svoj CV u skladu sa evropskim standardima, a prema sopstvenim potrebama;\nImaju evidenciju o svim poslovima za koje su konkurisali;\nImaju mogućnost čuvanja dokumenata na svom nalogu, koje mogu lako dodati prilikom slanja konkursnih prijava.\nAko zapošljavate nove radnike…\nLako do posla je internet berza poslova koja poslodavcima omogućava da na jednostavan i pouzdan način, spajanjem interneta, televizije, radija i mobilne telefonije u jedinstvenu mrežu, informišu najveći broj potencijalnih kandidata o svojim poslovnim konkursima.\nPoslodavci imaju mogućnost objavljivanja oglasa za posao. Alati za upravljanje konkursnim prijavama, na sajtu Lako do posla, štede vreme, a proces odabira kvalitetnih kadrova čine jednostavnim i efikasnim.\nTakođe, poslodavci mogu promovisati svoj proizvode i usluge oglašavanjem putem banera.\n011 314 8422\nkonsaltingAgencije za zapošljavanjeoglasi za posaolako do poslainternet berza poslova\nPITAJTE NAŠEG EXPERTA Lako do posla


Vesti online / Sport / Tenis / "Lakše sa Federerom i Nadalom nego sa Novakom"\nŽil Miler, nekadašnji 21. igrač na ATP listi\n- Znao sam da moram da imam dan iz snova ako želim da pobedim nekog od njih četvorice. Moram da priznam da sam više voleo da igram sa Rodžerom i Rafom nego sa Novakom i Endijem. Moj stil igre bio je takav da Nadalu nisam ležao na brzim podlogama, a voleo sam da igram i sa Federerom uprkos tome što sam retko uzimao i set... Federer sopstvenim greškama daje bar malo prostora za disanje. To nije bio slučaj sa Đokovićem i Marijem, oni ne poklanjaju ni poen i uvek sam se protiv njih bojao da mi mogli potpuno da me počiste - rekao je Luksemburžanin.\nJednu od najvećih pobeda u karijeri Miler je ostvario prošle godine na Vimbldonu, kada je na putu do četvrtfinala u pet setova dobio Nadala u četvrtoj rundi. Ukupno je Španac u međusobnim susretima u prednosti (4-2).\n- Prvi put sam se susreo sa njim na čelendžeru 2003. godine i izgubio sam u tri seta. Mnogi stručnjaci već su mu predviđali veliku karijeru, ali lično nisam verovao u to, više sam gledao na njega kao na pakovanje mišića koje može da trči levo-desno poput vihora. U našem drugom susretu u Barseloni 2005. prvi put sam osetio nešto poput straha, ne nužno zbog Nadala, koliko zbog atmosfere na tribinama, navijači su nas gurali čak i dok smo dolazili na teren. Te iste godine pobedio sam ga na Vimbldonu i pomislio sam kako taj dečko nema šanse da nekad osvoji Vimbldon, ali kao što sada znamo, baš sam pogrešio - dodao je Miler, osvajač dve ATP titule u karijeri.\nMiler ima 35 godina, a poslednji meč u karijeri odigrao je na ovogodišnjem US openu.


RTS :: Mini hidrocentrale na Grzi, za ili protiv\nSrbija danas Mini hidrocentrale na Grzi, za ili protiv\npetak, 15. mar 2019, 14:44 -> 17:50\nMini hidrocentrale na Grzi, za ili protiv\nDeo stručne javnosti i sve brojnije i organizovanije grupe za zaštitu reka dovode u pitanje koncept izgradnje mini hidroelektrana u Srbiji. Ta priča postaje sve aktuelnija i u opštini Paraćin gde je predviđena izgradnja 4 mini hidroelektrane.\nRečica Grza nedaleko od Paraćina pravi je biser, a njeno vrelo spomenik je prirode pod strogom zaštitom. Iako u ovim mesecima izgleda moćno, leti i u sušnim periodima vode je znatno manje. Ako i to malo uđe u cevi zarad pogona turbina dva i po kilometra toka osuđeno je na propast, smatraju u grupi građana "Sačuvajmo Grzu".\n"Imamo toliko iskustva širom Srbije i iz Kraljeva i sa Stare planine gde se jednostavno ne poštuje biološki minimum i celokupna količina vode se gura u cevovod da bi investitor imao što veću proizvodnju struje", kaže Vladan Vukdelija, iz grupe građana "Odbranimo Grzu".\nIako je opština Paraćin, poštujući prostorne akte Srbije, izdala građevinsku dozvolu za početak radova, posle ogromnog pritiska građana promenila je stav.\n"Te hidroelektrane nisu potrebne našoj lokalnoj zajednici, mi ne želimo da one budu izgrađene. Građani su sakupili 5 hiljada potpisa krajem prošle godine i skupština opštine je na osnovu te inicijative donela odluku da smo mi protiv te izgradnje", kaže Saša Paunović, predsednik opštine Paraćin.\nInvestitor iz Topole, Miloš Matejić, dobio je sve potrebne dozvole za izgradnju mini hidroelektrane na Grzi, ali mašina ovde nema.\nI pored naše najbolje volje, nebrojeno poziva, SMS poruka i mailova nismo uspeli da stupimo u kontakt sa investitorom tako da ne znamo njegove namere i da li će i kada početi izgradnju mini hidroelektrane ovde na Grzi.\nKorišćenje obnovljivih izvora energije nije sporno, kaže Dekan šumarskog fakulteta u Beogradu Ratko Ristić, ali naglašava da ni izbliza nismo iskoristili geotermalne izvore, bio masu, energiju vetra i sunca, a nemamo rešenje ni za gubitke struje u elektromreži od 17 odsto. Zašto prvo gradimo male hidrocentrale i to derivacione, pita se Ristić.\nI dodaje: "To je interes pojedinaca, ekskluzivnih grupa koje čine investitori, proizvođači i distributeri opreme i ne postoji ni jedan viši razlog koji je oličen u nekom nacionalnom interesu da mi uništavamo svoje reke da bi se energija proizvodila na taj način".\nI biolozi tvrde da zarad samo 3 odsto struje žrtvujemo najočuvanije, najvrednije i najspecifičnije eko sisteme u Srbiji koji leti inače žive na minimumu.\nO tome Predrag Simonović, biolog kaže: "Ako se sva voda oduzme i odvede u cevi i ostavi nešto što se vrlo cinično zove biološki minimum, tu neće moći ništa da opstane".\nSve brojnije i glasnije grupe građana za zaštitu reka, kao i deo stručne javnosti traži široku javnu debatu o samom konceptu mini hidroelektrana i svim aspektima gradnje, od energatskih do ekoloških uz uvažavanje mišljenja ljudi u lokalnim sredinama i najnovija svetska iskustva u toj oblasti.


snimanje poziva Avdor CIS Call Recording Serbia Kontakt centar\nAvdor CIS upravljanje kvalitetom i…\nAvdor CIS upravljanje kvalitetom i snimanje poziva\nCrystal Quality je inovativni sistem za snimanje poziva i snimanje ekrana sa paketom za upravljanje kvalitetom.\nSnimanje poziva & ekrana\nUnificirano, web-bazirano multimedijsko rešenje za snimanje poziva i ekrana u TDM i u VoIP okruženjima. Prilagođeno za call centre, opštine i uprave, komunalne službe i finansijske institucije.\nSnimanje mobilnih poziva\nRešenje za snimanje poziva na mobilnom telefonu omogućava organizaciji da prati, beleži i čuva sve poslovne razgovore, bez snimanja privatnih poziva.\nRešenje za prediktivnu analitiku govora za tržište privatnog sektora, zdravstva i tržište ljudskih resursa.\nPaket za upravljanja kvalitetom\nNapredno rešenje za monitoring kvaliteta usluga call centara, razvijeno in-house od strane CIS tima. Rangiranje agenata po kvalitetu usluga, svi izveštaji lako dostupni sa jednog mesta.\nCrystal Quality je unifikovano, web-based multimedijsko rešenje za snimanje u TDM, analognom i VoIP okruženju. Identifikuje propuste u usluzi i poboljšava korisničko iskustvo kroz evidenciju, evaluaciju i analizu interakcija sa korisnikom.\nAvdor CIS sistem za snimanje za telefonske centrale proizvođača Cisco, Avaya, Mitel, Huawei, Genesys, Speakerbus, 3CX, AudioCodes i drugih.\nSnimanje ekrana, praćenje mobilnih poziva sa SMS-ovima, nadgledanje i verfikacija u realnom vremenu.\nUpravljajte i čuvajte snimke uz jednostavnu reprodukciju kompletnih zapisa ili njihovih delova. Prilagođeno sistemu sa otvorenom arhitekturom.\nRegulativa snimanja mobilnih poziva: Ћелијски закони широм света\nEvropa: MiFID II EU Regulativa zahteva snimanje mobilnih poziva u finansijskoj industriji.\nVelika Britanija: Agencija za finansijske usluge (FSA) kao vodeća finansijska regulativna agencija zahteva snimanje svih poziva, uključujući i mobilne.\nSAD: Dodd-Frank Wall Street reforma, direktno se odnosi na kontakt centre i berzanska okruženja.\nPrediktivna analitika govora: Inovativna analiza glasovnih poziva u realnom vremenu\nCQ platforma proizvodi maksimalni RT audio kvalitet, koji može biti prepoznat u\nzvuku semplovanog telefonskog poziva, ako telefonija podržava, može biti stereo,\nagent sa jedne strane, klijent sa druge strane. Pomaže u identifikaciji i predikciji kupaca visokog rizika.\nPretraga reči: Crystal Quality® transkripcije\nServis identifikacija ključnih reči (KWS) prepoznaje\npojavljivanje ključnih reči ili fraza u audio snimcima.\nMonitoring ekrana agenta: Crystal Quality® Screen Cap\nMonitoring u realnom vremenu pruža mogućnost praćenja aktivnosti na ekranu agenta. Za različite poslovne potrebe, poput procene kvaliteta usluge, coaching i sl.\nMogućnost istovremenog snimanja poziva i ekrana je postao standard dobro optimizovanih kontakt centara, za kompanije i za klijente.\nSnimci ekrana i glasa su sinhronizovani, a svaki može biti reprodukovan i pojedinačno.\nOnline and / or Offline Video and/or call monitoring for enterprises, business & work-at-home.\nMiFID II & PCI-DSS compliant recording.\nCall, Screen, Mobile, and SMS IM Recording: CQ system: Stop, record, share and all according to pre-authorized permissions and licenses.\nPBX, SIPREC & SIPTRUNK– CQ: Record any type of PBX, specially adjusted to SIPREC and SIPTRUNK.\nPersonalized Program: Partial recording, full and automatic, or on demand. Serbia Kontakt centar.\nAvdor CIS - Call Recording Serbia\nItaly | USA | Canada | France | Czech Republic | India | Thailand | Serbia, Macedonia & Montenegro | Turkey | Singapore | UAE | Romania | Brazil | Peru | Mexico | Spain | Hungary | Bosnia & Herzegovina | Israel


Ubedljiva pobeda košarkaša Bora | MEDIJA CENTAR BOR - Borski Info - centar - Gradjanska čitaonica Evropa\nUbedljiva pobeda košarkaša Bora\n9. decembra 2014. Slobodan R.\tOstavite komentar\nBOR RTB -KNJAŽEVAC 87:70 (25:12, 23:21, 15:20, 24:17)\nBOR RTB: Martinesić 12, Rosić 27, prodanović, Marković 15, Petrović 12, Perišić, Stanković, Sibinović, Mladenović 14,Ognjenović 7 i Cekić.\nKNJAŽEVAC: Mihajlović, Vukojević, Jovanović 20, Miljković 19, Miletić, Pejčić 2, Mićić 14, Stefanović, Miletić i Savić 15\nKošarkaši Bora ostvarili su šestu prvenstvenu pobedu u 10.kolu prvenstva Prve regionalne lige – Istok. Na svom parketu u Boru savladali su ekipu Knjaževca, koja i ove sezone važi za jednog od glavnih favorita za plasman u viši rang. Do pobede su Borani došli mnogo lakše i ubedljivije nego što se očekivalo. Treba reći da gosti nisu u Bor doputovali u najačem sastavu, ali to svakako ne umanjuje uspeh Borana koji su u ovom meču pružili odličnu partiju.\nPrethodni članakFutsal: KMF Bor – AS Bujanovac 4:4 (4:1)Sledeći članakKošarkašice Bora poražene od Vršca


Ketogena ishrana Archives - Pogledajte!\nTag Archives: Ketogena ishrana\nIstopite 10 puta više masti nego standardnim dijetama: EVO U ČEMU JE CAKA!\nRijana i Kim Kardašijan su uz pomoć ovog trika građene kao peščani sat.\nSvi smo dosad čuli da su dijete sa niskim unosom ugljenih hidrata veoma efikasne za mršavljenje. Ovaj način ishrane je pravi ubica masnih naslaga, a ime mu je Keto dijeta.\nKeto dijeta naziva se još i ketogena dijeta. Iako je veoma stara, na popularnosti je dobila tek devedesetih godina, a evo kako funkcioniše.\nDa bi naše telo dobilo energiju, njemu je potrebna neka vrsta goriva i ono to gorivo uzima iz ugljenih hidrata.\nOni se u telu razlažu na proste šećere i tu najvažniju ulogu ima glukoza. To je telu najjednostavnije i nadostupnije gorivo.\nKada unosite nedovoljno ugljenih hidrata, telo počinje da traži drugi izvor energije za mišiće. U nedostatku glukoze počinje da sagoreva masti i da ih koristi kao gorivo.\nKada dođe do ovoga, vi ste zapravo doveli vaše telo u stanje poznato kao ketoza, a tada počinje i vaš proces mršavljenja!\nKeto dijeta ima za cilj da podstakne mršavljenje tako što u telu izaziva ovaj proces.\nIstraživači su proučavali ljude koji imaju dijabetes tipa 2 i one koji su u opasnosti da ga razviju. Otkrili su da su oni koji su pratili plan ishrane propisan ovom dijetom pokazali najveće poboljšanje zdravlja, u poređenju sa onima koji ishranu nisu menjali.\nRijana i Kim Kardašijan su veliki pobornici ovakvog načina ishrane i njime postižu fantastične rezultate.\nPreporučuje se da bazirate većinu obroka na osnovu ovih namirnica: jaja, meso (šunka, biftek, kulen, piletina, ćuretina, slanina, crveno meso), puter, sir, avokado, masna riba (tuna, losos ili skuša), semenke i orašasti plodovi, maslinovo, kokosovo i avokado ulje, povrće sa malo ugljenih hidrata (paradajz, luk, papirka i većina zelenog povrća).\nKeto dijeta • Ketogena ishrana


Drvo banane u centru grada – Podrinske\nDrvo banane u centru grada\nNeobična pojava u dvorištu sugrađanki\nKada biste prošetali tropskim krajevima, ne biste se iznenadili da u toj šetnji nabasate na drvo banane. Ipak, to isto može vam se dogoditi i ako vas put nanese u centralnu gradsku ulicu Vojvode Mišića. Upravo ovo neobično stablo nastanilo se u dvorištu medicinske sestre u penziji Ljiljane Vitomirović i njene majke Slavke Vraštanović. Pelcer su na poklon dobile od komšije pre tri godine i na mestu gde su ga posadile izniklo je drvo koje brižljivo neguju tako da je izrastalo i po nekoliko metara u visinu. Osim što je vidno ukrasilo dvorište i neminovno privlači pažnju prolaznika koji zastajkuju, raspituju se za njegovo poreklo i fotografišu ga, svojim domaćicama ipak nije uzvratilo željenim plodovima. Budući da uspevanje banane inače nije svojstveno za naše podneblje, to i ne iznenađuje mnogo.\n-Komšija koji živi iznad nas doneo je pelcer iz svog dvorišta kada se doselio, pre oko tri godine. Svake jeseni u novembru odsečem je oko desetak centimetara, utoplim i tako preživi zimu. Onda je ponovo u proleće zalivam i prehranjujem malo đubrivom i zato je tako velika. Nikad nam nije rodila, dala sam pelcere mnogima i nisu javili dobre vesti. Ko god je zatražio, dala sam mu pelcer, ne volim samo da ih kidaju. Do sada sam je dva puta prehranila. Jednom nedeljno je zalijem sa dosta vode, oko 20 litara, ali isključivo kišnicom, kao i sve cveće koje imam- priča Ljiljana.\nVeliku ljubav prema cveću i ukrasnom bilju Vitomirovićeva deli sa majkom i kaže da je ona presudna da bi ono uspelo i ulepšalo životni prostor. Tako u dvorištu imaju muškatle, ruže, perunike, od ranog proleća do duboke zime. Ove godine stablo banane je najviše poraslo, pa je privlačilo znatiželjne poglede prolaznika i postalo prava atrakcija. Mnogi zastanu, raspituju se kako je tu dospelo, slikaju ga i čude se njegovoj veličini. Zanimljivo je i da je učesnicima kolonije „Srbija očima ruskih slikara“, koji su do nedavno boravili u Šapcu, takođe poslužila kao inspiracija za radove.\n-Velika je zato što je zalivamo i prehranjujemo. U novembru, kada odsečem stablo na oko deset centimetara, zatrpam je i utoplim liskama, čak stavim i neko staro ćebe i najlon preko zime. Svake godine u martu je otkrijem i onda zalivanjem i prehranjivam brzo dostigne visinu. Mora da se utopli, ne podnosi zimu i drugačije ne bi mogla da opstane- objašnjava Ljiljana, dok nam pokazuje drugi kutak gde se nada da će se primiti još jedno drvo koje će ukrasiti dvorište svojim neobičnim izgledom.\nOve godine banana im je darovala najviše hlada, čemu je doprinela i loza koja je obrasla oko nje. Za to mogu da zahvale i njenom položaju, budući da je preko celog dana izložena suncu.\nAko, pak, budu želele da uživaju u plodovima ovog ukusnog voća, majka i ćerka će ipak morati da pazare u obližnjoj prodavnici ili na pijaci, budući da banane, nažalost, rađaju samo u toplijim krajevima.


Berjaya Tioman Resort Mersing, hotel Малезија. Ograničeno trajanje ponude!\nP.O.Box 4, 86807\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Berjaya Tioman Resort: Datum dolaska :\nBerjaya Tioman Resort - Opis\nStil hotela BerjayaNastavak\nTioman Resort je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Teniski teren, Poslovni centar. Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Mersing, a nalazi se u ulici P.O.Box 4, na samo 108 minuta kolima od centra grada.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer bazen. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Deo je lanca UZ.\nBerjaya Tioman Resort tip(ovi):\nBerjaya Tioman Resort sadržaji i usluge\nStil ovog hotela za grad Kampong Lalang je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Kampong Lalang, a nalazi se u ulici Pulau Tioman / P.O. Box 4, na samo 7 minuta hodom od centra grada.U hotelu Berjaya Tioman Resort pronaći ćete sve usluge k\nU hotelu Impian Inn pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Porodičan.Na 7 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Lot 18 Kampung genting, Tioma\nNa 19 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Kampung Lanting, Pulau Tioman, a pozicija mu je jugozapad za grad Tioman. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i ok\nHotel ima 12 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Japamala Resort kreću se od n.a. dinar - Srbija . Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Kampung 44,5 km -\nAseania Resort Pulau Besar ima 49 soba/e/u. Cene se kreću od 7 014 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Nalazi se u ul\nNa 33 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Pulau Besar, Mersing,, a pozicija mu je istok za grad Mersing. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hot\nNa 2 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 525 Teluk Buih Air Papan sa pozicijom jugozapad za grad Kampung Kayu Papan, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ost\nPozicija ovog hotela je sever za grad Kampong Duku, a nalazi se u ulici Pulau Sibu Tengah, Mersing, na samo 6 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Sari Pacifica Resort & Spa, Sibu Johor je Luksuz\nhotels near grad: Tioman, Johor\nhotels near planina: Bukit Candang, Pahang\nhotels near planina: Gunung Kajang, Pahang\nhotels near planina: Bukit Pontianak, Johor\nBukit Parang Panjang:\nhotels near planina: Bukit Parang Panjang, Pahang\nBukit Tanjung Temiang:\nhotels near planina: Bukit Tanjung Temiang, Pahang\nPulau Tulai Candang:\nhotels near drugi pejzaž: Pulau Tulai Candang, Pahang\nPulau Tokong Bahara:\nhotels near drugi pejzaž: Pulau Tokong Bahara, Pahang\nhotels near drugi pejzaž: Batu Sirau, Pahang\nPulau Tokong Burung Condong:\nhotels near drugi pejzaž: Pulau Tokong Burung Condong, Pahang\nhotels near drugi pejzaž: Pulau Ceben, Pahang\nhotels near drugi pejzaž: Batu Mumbang, Pahang\nhotels near drugi pejzaž: Pulau Jahat, Pahang\nhotels near drugi pejzaž: Pulau Tioman, Pahang\nRizab Melayu Pulau Tioman:\nhotels near drugi pejzaž: Rizab Melayu Pulau Tioman, Pahang\nhotels near drugi pejzaž: Pulau Tumuk, Pahang\nPulau Tokong Burung Besar:\nhotels near drugi pejzaž: Pulau Tokong Burung Besar, Pahang\nhotels near drugi pejzaž: Pulau Rengis, Pahang\nPulau Tokong Burung Tengah:\nhotels near drugi pejzaž: Pulau Tokong Burung Tengah, Pahang\nhotels near plaža i obala: Pasir Kelupak, Pahang\nhotels near plaža i obala: Pasir Juara, Pahang\nhotels near plaža i obala: Teluk Juara, Pahang\nhotels near plaža i obala: Teluk Naut, Pahang\nhotels near plaža i obala: Pasir Sempit, Johor\nhotels near plaža i obala: Teluk Dalam, Pahang\nhotels near plaža i obala: Teluk Tekek, Pahang\nPasir Sarang Burung:\nhotels near plaža i obala: Pasir Sarang Burung, Pahang\nhotels near plaža i obala: Pasir Munjur, Pahang\nhotels near plaža i obala: Pasir Mentawak, Pahang\nhotels near plaža i obala: Teluk Nipah, Pahang\nProverite cene i raspoloživost za Berjaya Tioman Resort: Datum dolaska :


Košarka - Tamiš poražen u vojvođanskom derbiju\nNapisano u kategoriji Košarka, 19 oktobra, 2014\nKošarkaši Tamiša poraženi su na domaćem parketu u okviru drugog kola Košarkaške lige Srbije od ekipe novosadske Vojvodine Srbijagas, rezultatom 67:78 (16:16, 15:26, 19:13, 17:23). Novosađani su veći deo utakmice imali vođstvo i kontrolu nad igrom i na kraju zasluženo trijumfovali. Vojvodinu je do pobede predvodio odlični Sefan Pot koji je utakmicu završio sa 18 poena od kojih je većinu postigao u trenucima kada je domaćin opasno pretio da preokrene meč.\nPrva četvrtina protekla je u izjednačenoj igri da bi Novosađani na početku druge deonice stvorili prvu opipljiviju prednost. Zahvaljujući Potu i Jeremiću koji u prvih četiri minuta postižu kombinovano 12 poena (od toga tri trojke), Vojvodina sredinom prve četvrtine stiže do prednosti od devet poena, na semaforu je pisalo 21:30. Na veliki odmor otišlo se sa prednošću gostiju od 42:31.Na početku drugog poluvrema usledila je reakcija Tamiša. Na krilima Dragana Kruščića koji vezuje sedam poena, od toga dve trojke, Pančevci prave seriju od 9:0 i do polovine trećeg perioda vraćaju aktivan rezultat. U tim trenucima na semaforu je bilo 40:43. Međutim, da ne dođe do potpunog preokreta postarao se u tim trenucima nepogrešivi Stefan Pot koji do kraja deonice postiže svih 10 poena svoje ekipe (3/3 za dva 4/4 sl. bacanja). Zahvaljujući njemu Vovjodina u poslednju četvrtinu ulazi sa prednoću od tri poena.\nU poslednjem kvartalu ekipa Vojvodina je odigrala sigurno. U potpunosti su kontrolisali situaciju na terenu i održavali prednost koja se uglavnom kretala između četiri i osam poena i na kraju zasluženo upisali pobedu. U redovima Tamiša najefikasniji je bio Dragan Kruščić sa 15 poena (2/2 za tri), dvocifren je bio još i Mladen Đorđević sa 14 a Dušan Hukić je dodao 9 poena. U pobedničkoj ekipi najbolji pojedinac bio je već pomenuti Stefan Pot koji je uz 18 poena ( 7/7 za jedan 4/6 za dva, 1/1 za tri) zabeležio i po 7 asistencija i skokova ali i 8 izgubljenih lopti za ukupan indeks korisnosti od 30 poena. Dvocifreni su još bili i Božo Đumić sa 14 poena (8 sk) i Marko Jeremić sa 12 (3/5 za tri). Trener ekipe Tamiša Bojan Jovičić konstatovao je da su gosti zasluženo pobedili i čestitao im je na dobroj partiji:\n„Najiskrenije čestitke na pobedi ekipi Vojvodine. Jednostavno, u svim elementima košarkaške igre su večeras bili bolji. Njihova najveća prednost je to što je tim trenirao zajedno još od kraja lige i nastavio sa radom u ovom periodu. Očigledno je da imaju odličnu atmosferu i izuzetno su fizički spremni, mislim da su fizički najdominantnija ekipa u Ligi. U poslednjoj četvrtini kada smo trebali da se priključimo odigrali smo izuzetno slabo a sa druge strane Vojvodina je pogađala kad god je trebalo“ .\nPosle dva odigrana kola Tamiš ima polovičan učinak, a u narednom kolu očekuje ih teško gostovanje u Železniku, ekipi FMP-a.


Havanski sindrom: Kada špijunski filmovi postanu stvarnost | Bolesti | Al Jazeera\nKubanska vlada je 2018. godine sastavila tim od čak 2.000 naučnika, koji su ispitivali moguće uzroke oboljenja (EPA)\nDok se širom sveta sa nestrpljenjem čeka novi nastavak sage o čuvenom tajnom agentu 007, u stvarnosti agenti i diplomate širom sveta obolevaju na nepoznat način – a za sad nema ni pouzdanog leka.\nAgent James Bond se u knjigama engleskog pisca Iana Fleminga, a kasnije i u izuzetno popularnim filmovima o agentu 007, bori protiv tajnovite i moćne organizacije koja želi da zavlada svetom. Da li i u stvarnom životu postoji nekakva slična organizacija, ili je nekadašnji Hladni rat između svetskih sila nastavljen, ali sada sa daleko sofisticiranijim oružjima.\nU svakodnevnom moru vesti, od kojih je većina vezana za pandemiju korona virusa, gotovo neprimećeno je sredinom septembra prošla informacija da je američka Centralna obaveštajna agencija (CIA) letos evakuisala jednog svog pripadnika iz Beograda zbog misterioznog “Havana sindroma”. Kao što je i uvek slučaj u ovakvim situacijama, nije dato nikakvo objašnjenje šta je i u kom kapacitetu ovaj službenik radio u Beogradu.\n“Havanski sindrom” je naziv za skup različitih zdravstvenih problema – od lakih, poput zujanja u ušima, do teških medicinskih stanja, kojima je zajedničko da “napada” američke diplomate i obaveštajce širom sveta. I sam direktor CIA-e (Director of Intelligence) William J. Burns potvrdio je sredinom godine da je više od 200 američkih agenata, diplomata i zvaničnika obolelo od ovog sindroma, a među njima ima i članova njihovih porodica.\nKoliko je ovaj slučaj ozbiljan govori i činjenica da je unutar američke obaveštajne zajednice formiran poseban tim koji će se baviti ovim sindromom. Većina članova ovog tima su iskusni obaveštajci koji su već radili zajedno na pronalaženju lidera Al-Kaide, Osame bin Ladena.\nGlavni simptomi “Havanskog sindroma” su glavobolja, snažan pritisak u glavi, mučnina, a većina se žalila i na gubitak pamćenja i razne zvučne efekte unutar uha. Troje agenata koji su boravili na Kubi su bili u nesvesti više od 48 sati i imali su promene na koži vrata i ruku.\nJe li kriva Rusija?\nJoš sredinom 2015. godine su se počeli pojavljivati slučajevi iznenadnog obolevanja diplomata u ambasadama SAD-a u Južnoj Americi, a najgore je bio pogođen konzulat u Havani. Godinu kasnije se brojka popela na petnaestak diplomata, koji su svi duže ili kraće vreme boravili u Havani. U znak protesta, SAD su tada proterale dvojicu kubanskih diplomata, a tadašnji predsednik Donald Trump je i zvanično naredio istragu, nazivajući ova obolevanja “veoma čudnim”. Za manje od šest meseci, početkom 2017. godine, State Department je već izdao upozorenje američkim građanima da ne putuju na Kubu ili da to čine uz velike mere opreza.\nPotom je, 2018. godine, SAD broj diplomata u konzulatu sveo na minimum, a takva situacija je i danas. Američki mediji, kao i brojni kongresmeni, te nekoliko tadašnjih savetnika u Beloj kući su odmah označili Rusiju kao “najverovatnijeg krivca”, navodeći bliskost i političke veze Havane i Moskve, te činjenicu da je u hotelu gde su odsedali američki državljani, bilo i predstavništvo ruske kompanije iz sektora okeanskog transporta.\nDa sve bude komplikovanije, CIA dugo vremena nije htela da otkrije imena svojih pripadnika koji su oboleli, kako ne bi razotkrila svoje aktivnosti na Kubi. Na to su se nadovezali i veoma strogi zakoni u Americi kada su u pitanju zdravstveni podaci zaposlenih u federalnim agencijama.\nPočetkom 2019. godine, američka štampa je došla do internog izveštaja agencije FBI, u kome su naučnici i stručnjaci izrazili sumnju da se radi “o napadu nekom vrstom zvučnog talasa ili zracima usmerene energije“”.\nStručna javnost je odmah izrazila sumnju u tako nešto. Teorijski je moguće da niskofrekventni talasi mogu da izazovu neke od ovih simptoma, ali njih proizvode ogromne industrijske mašine, generatori električne energije ili veoma specifična naučna oprema. Za sve njih je potrebna posebna zgrada i velika količina električne energije, što nikako ne bi moglo da se sakrije ili transportuje neprimećeno.\nRuska ‘zvučna oružja’\nSa druge strane, u Havani su dugo vremena kružili navodi o nekoliko ruskih državljana, koji su se nekoliko dana provodili u barovima i klubovima, a jedan od njih se, pod uticajem alkohola, “pohvalio” taksisti uređajem koji je ličio na kratku cev, a na jednom svom kraju je imao panel sa tasterima, sličan daljinskom upravljaču.\nIpak, ove glasine nije bilo moguće proveriti. Godine 2018. su se pojavili slučajevi da i članovi kanadskih organizacija na Kubi pate od sličnih problema. Početkom 2019. nekoliko njih se podvrglo skeniranju magnetnom rezonancom, što je otkrilo oštećenja na mozgu, slična onim prijavljenim godinu dana pre toga kod dvoje američkih diplomata. Krajem iste godine i Kanada je smanjila broj svojih diplomata na minimum.\nČuveni ruski disident Jurij Bezmenov, nekada visoki zvaničnik u sovjetskom KGB-u, koji je sredinom sedamdesetih godina prebegao u Kanadu, još osamdesetih je tvrdio da SSSR ima čitav niz “zvučnih oružja”. On je tvrdio da je rad na ovim oružjima počeo još pedesetih, da je razvijeno nekoliko vrsta, od ličnih oružja koje bi nosio vojnik, do velikih, montiranih na samohodna vozila. Ona su, navodno, radila pomoću magnetnih talasa visoke gustine, koje je bilo moguće usmeravati.\nBezmenov je takođe tvrdio i da SSSR ima tajni svemirski program, koji je obuhvatao vojnu svemirsku stanicu i letelice za višestruko korišćenje. Nakon raspada Sovjetskog saveza, njegove tvrdnje su se pokazale tačnim – na zapadu se po prvi put saznalo za orbitalnu stanicu Almaz i stanicu bez ljudske posade 11F71B.\nTakođe, saznalo se i za dugogodišnji projekat letelica Buran, veoma sličnih američkom Space Shuttle programu. Jurij Bezmenov je umro u Windsoru u Kanadi 1993. godine.\nA da li Rusija ima krupnih interesa i na Balkanu? Evropski zvaničnici često optužuju Rusiju da želi da “zaustavi evropske integracije zemalja Zapadnog Balkana”, te da širi svoju “meku moć” putem energetskog sektora, ali i koristeći njima tradicionalno naklonjene političke stranke.\nDirektor Instituta za evropske poslove, Naim Leo Beširi, kaže da je Rusija oduvek prisutna na Balkanu u značajnoj meri.\n“Rusija štiti svoje ekonomske i geopolitičke interese u Srbiji, često ne prezajući od propagande i špijunaže. To je samo po sebi ozbiljan problem za našu državu, ali takođe ozbiljno brine i to što postoje indicije da su deo tog sistema i neki politički i bezbednosni krugovi, kao i određena udruženja građana”, smatra Beširi.\nDrugim rečima, dodaje, “daleko više Rusija utiče na ekonomsko-političke odluke u Srbiji od sponzorisane propagande kroz svoje medije i pojedine medije u Srbiji”. Napominje i kako su “domaći tabloidi samo jedan deo te političko-bezbednosne strukture, pa oni veoma često prostim i visoko neprofesionalnim tekstovima targetiraju bazične ljudske emocije, najčešće strah”.\n“Interes Rusije nije jaka i stabilna Srbija i region, upravo je suprotno, i to se može videti iz svih poteza Rusije u poslednjih 10 godina. Bojim se da čak ni trenutna vladajuća većina, koja vlada iz ogromnu podršku građana, nije spremna da kaže drugo istorijsko ‘njet’ i da potraži sreću tamo gde je prirodno i u interesu građana da je traži – u Evropskoj uniji”, kaže Beširi.\nUpiranje prsta u Kinu\nKubanske vlasti celo vreme trajanja ove “špijunsko-diplomatske” krize nude svoju pomoć.\nKubanska vlada je još 2018. godine sastavila stručni tim od čak 2.000 naučnika, koji su ispitivali moguće uzroke ovih oboljenja. Oni su pregledali i ispitali više od 1.000 kubanskih državljana koji su neposredno bili u kontaktu sa američkim i kanadskim, kao i ruskim državljanima, i nisu našli nikakve znakove obolevanja.\nIspitane su i mogućnosti da su uzrok toksične materije ili hemikalije, a istraga je išla čak i dotle da su ispitane i mogućnosti da oboljenja izazivaju insekti, budući da na Kubi postoji nekoliko vrsta toksičnih insekata, čiji otrov izaziva veoma slične simptome.\nKubanska akademija nauka, koju je predstavljalo 10 vodećih akademika, saopštila je 2020. godine da “ne postoji naučno objašnjenje za navedene simptome”, a da su navodi o “zvučnom oružju” ili “oružju visoke energije” u potpunosti “neutemeljeni u nauci”.\nPočetkom ove godine nekoliko američkih stručnjaka i obaveštajnih veterana je upozorilo da bi krivca trebalo tražiti – u Kini. U najmnogoljudnijoj zemlji sveta postoji nekoliko instituta koji se bave proučavanjem mikrotalasa, talasa visoke energije i magnetnih polja. Pre 10 godina je čak i prezentiran uređaj male veličine, koji sadrži nekoliko čipova baziranih na “R-ladder” tehnologiji i FPGA kontroleru (Field Programmable Gate Array), te novorazvijeni TFCN model antene (Thin Film Carbon-nanotube). Ovakav uređaj, u teoriji, može da generiše čitav niz frekfencija, te da se koristi i kao neka vrsta oružja.\nOsim na Kubi, “Havanski sindrom” je do sada prijavljen kod diplomata i osoblja u Austriji, SAD-u, Nemačkoj, Vijetnamu, Kanadi i Kolumbiji. A sada – i u Srbiji.


POSLE OVOGA ĆETE PRESTATI! Evo zašto ne treba da tražite od sagovornika da vas GLEDA U OČI dok pričate | Najnovije vesti - Srbija danas\nIstraživanja pokazuju da postoji naučni razlog zbog kog imate poteškoća da održavate kontakt očima sa osobom s kojom razgovarate. Ako imate ovaj problem, niste čudni, krivac je mozak, tvrde naučnici, piše playtech.ro.\nIstraživači sa Univerziteta u Kjotu koristili su 26 dobrovoljaca da igraju više igara, dok moraju da gledaju u kompjuterski stvorena lica. Učesnicima je bilo teže da uspostavljaju veze između reči dok su održavali vizuelni kontakt, navodi Science Alert.\nTagovi: gledanje u oči, razgovor, Dijalog


/ Novosti / Gdje dalje?\nOtvoren: od 26.08.2021.\nZavršen elektrotehnički fakultet – smjer elektroenergetika\nMinimum 5 godina aktivnog radnog iskustva\nPoložen stručni ispit za elektroenergetska postrojenja\nOdlično poznavanje opreme za elektroinstalacije\nNapredno korišćenje MS Office-a, AutoCAD-a\nOtvoren: do 28.06.2021.\nVSS odgovarajućeg smjera\nMinimalno 1 (jedna) godina radnog iskustva na projektovanju, nadzoru i ostalim uslugama (diplomirani inženjer elektrotehnike, jaka i slaba struja)\nMinimalno 5 (pet) godina radnog iskustva na projektovanju, nadzoru i ostalim uslugama (diplomirani inženjer elektrotehnike, jaka i slaba struja)\nPoznavanje rada na računaru (AutoCAD, ArmCAD, MS Office)\nKompanija: ETMAX d.o.o. Banjaluka\nPozicija: Diplomirani inženjer elektrotehnike sa licencom\nOtvoren: do 27.05.2021.\nDiplomirani inžinjer elektrotehnike, 240 ECTS bodova, sa ili bez iskustva\nKompanija: ELNOS BL Banja Luka\nPozicija: Diplomirani inženjer elektrotehnike - smjer energetika\nOtvoren: do 23.04.2021.\nInženjer pripravnik (6 izvršilaca):\nIzgradnja dalekovoda - 1 pripravnik\nIzgradnja industrijskih i infrastrukturnih objekata, razvoj elektromobilnosti - 1 pripravnik\nIzgradnja elektrana i trafostanica sa akcentom na razvoj fotonaponskih elektrana - 1 pripravnik\nIzgradnja elektrana i trafostanica sa akcentom na razvoj hidroelektrana -1 pripravnik\nIzgradnja elektrana i trafostanica sa akcentom na zaštitu, upravljanje i mjerenje u elektroenergetskim objektima - 1 pripravnik\nSektor sistemske prodaje - razvoj i ugovaranje projekata iz oblasti izgradnje elektrana, trafostanica i dalekovoda - 1 pripravnik\nOtvoren: do 31.01.2021.\nDiplomirani inženjer elektrotehnike – 1 izvršilac\nKompanija: ENERLIS a.d. PJ Banja Luka\nPozicija: Diplomirani inženjer elektrotehnike - elektronike / energetike u oblasti solarne energije\nOtvoren: do 09.01.2021.\nDiplomirani inženjer elektrotehnike (VSS) - 1 izvršilac\nKompanija: Centar za projektovanje i konsalting Banja Luka\nOtvoren: do 31.12.2020.\nVSS - dipl. inž. elektrotehnike\nPoznavanje rada u „AutoCAD-u“\nKompanija: INDUSTROPROJEKT a.d. Prijedor\nOtvoren: do 19.11.2020.\nDiplomirani inženjer elektrotehnike (VSS) . . . . . . . . . . . . 1 izvršilac\nVSS (VII st.str.spr.) – završen elektrotehički fakultet\npoloženu B kategoriju za upravljanje motornim vozilom\nOtvoren: do 01.11.2020.\nPozicija: Diplomirani inženjer elektrotehnike (smjer energetika)\nOtvoren: do 09.10.2020.\nSa ciljem da profesionalno odgovorimo izazovu porasta zahtjeva domaćih i inostranih tržišta, Elnos BL Banjaluka pruža izvrsnu mogućnost zaposlenja u sektoru inženjeringa, za poziciju inženjera elektrotehnike na poslovima upravljanja, mjerenja i zaštite elektroenergetskih sistema na projektima izgradnje elektrana, visokonaponskih trafostanica i industrijskih postrojenja.\nZanimanje: diplomirani inženjer elektrotehnike,elektroenergetika, elektronika i telekomunikacije ili automatika (ECTS 180 i više)\nMinimalno 3 godine iskustva na poslovima upravljanja, mjerenja i zaštite elektroenergetskih sistema\nPoznavanje rada na računaru (MS Office, MS Project, AutoCAD, SEE Electrical, EPLAN)\nPrijave i biografije dostaviti na e-mail: careers@elnosgroup.com.\nKompanija: DOS ELEKTRO d.o.o. Banjaluka\nOtvoren: do 04.10.2020.\nKandidat mora da posjeduje:\nlicencu za izvođenje elektroinstalacija (jaka ili slaba struja)\nlicenca za projektovanje (jaka ili slaba struja)\nPrijave i biografije dostaviti putem:\nlično na adresu poslodavca.\nKompanija: KOSMOS a.d. Banjaluka\nOtvoren: do 24.09.2020.\nZavršen Mašinski ili Elektrotehnički fakultet, VII stepen stručne spreme, VSS;\nRadno iskustvo u organizaciji procesa proizvodnje;\nPoznavanje njemačkog ili engleskog jezika (poželjno njemački jezik).\nPrijave na oglas podnose se na adresu: Akcionarsko društvo za proizvodnju, remont i trgovinu „Kosmos“ a.d. Banjaluka, ul. Cetinjska broj 1. 78000 Banjaluka, e-mail:office@kosmos.ba.\nKompanija: ETMAX Banjaluka\nOtvoren: do 07.07.2020.\nPosedovanje licence za izvođenje i nadzor.\nPrijave slati na e-mail adresu: office@etmaxdoo.com ili se javiti na broj telefona 051/235-211.\nOtvoren: do 16.03.2020.\nSa ciljem da profesionalno odgovorimo izazovu porasta zahtjeva domaćih i inostranih tržišta, Elnos BL Banjaluka pruža izvrsnu mogućnost zaposlenja u sektoru inženjeringa, za poziciju inženjera elektrotehnike za rad na projektima izgradnje i rekonstrukcije dalekovoda nazivnih napona do 400 kV.\nZanimanje: diplomirani inženjer elektrotehnike, smjer elektroenergetika\nPoznavanje rada na računaru (MS Office, MS Project, AutoCAD)\nKompanija: EMTelektro inženjering d.o.o. Brčko\nOtvoren: do 01.03.2020.\nEMTelektro inženjering d.o.o Brčko otvara konkurs za radno mjesto prodajni inženjer - 2 izvršioca.\nPotrebno obazovanje je inženjer elektrotehnike ili mašinstva.\nU opisu radnih mijesta predviđena je specijalistička edukacija za proizvodne programe sljedećih proizvođača:\nDanfoss - frekvencijski regulatori;\nSiemens - procesna oprema i PLC;\nKSB - pumpe i ventili.\nZainteresovani treba da svoj CV pošalju na: info@emtelektro.ba.\nKompanija: ENERGETIK d.o.o. Banja Luka\nOtvoren: 19.06.2019. - do popune radnog mjesta\nKandidati koji se prijavljuju na oglas treba da se vode na evidenciji Zavoda za zapošljavanje RS i da budu aktivni tražioci posla.\nKompanija: JNU Institut za zaštitu i ekologiju Republike Srpske\nOtvoren: 19.06.2019. - 26.06.2019.\nDa je državljanin RS, BiH\nVSS (min. 240 ETCS bodova) iz oblasti elektrotehnike (izuzev smjera računarstvo i informatika)\nPoložen stručni ispit u Ministarstvu za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju (nije eliminatorno)\nOtvoren: 19.06.2019. - 30.06.2019.\nDiplomirani inženjer elektrotehnike, jaka struja – 1 izvršilac\nKompanija: ETMAX Banja Luka\nPozicija: Inženjer elektrotehnike - smjer energetika\nOtvoren: 22.05.2019. - 30.05.2019.\nRadno iskustvo poželjno (2 godine).\nZainteresovani kandidati se mogu javiti na kontakt telefon 051/235-211 ili na e-poštu office@etmaxdoo.com.\nKompanija: Kaldera Company d.o.o. Laktaši\nOtvoren: Konkurs stalno otvoren\nPrijave se mogu dostavljati lično ili putem pošte na adresu: Kaldera company d.o.o. Laktaši, Kobatovci bb, 78250 Laktaši ili e-pošte: info@kalderacompany.com.\nKompanija: Integra Inženjering d.o.o. Banja Luka\nPozicija: Diplomirani inženjer elektrotehnike - jedan izvršilac\nOtvoren: 21.03.2019. - 20.04.2019.\nzavršen Elektrotehnički fakultet, visoka stručna sprema, VII stepen,\npoznavanje rada na računaru – obavezno poznavanje programa Auto Cad,\ndiploma o završenom obrazovanju.\nOd kandidata se očekuje sklonosti timskom radu, odgovornost i pouzdanost u izvršavanju raznih zadataka. Prijave sa biografijom i dokazima o ispunjenosti uslova (ne mora biti ovjerena dokumentacija, samo fotokopija) slati putem pošte, e-pošte ili doći lično na slijedeću adresu:\nE-pošta adresa: info@energetik.ba\nOtvoren: 26.12.2018. - Do popune radnog mjesta\nSvi kandidati koji ispunjavaju opšte i posebne uslove podliježu javnom testiranju koje podrazumijeva razgovor/intervju sa članovima Konkursne komisije. O vremenu i mjestu javnog testiranja svi kandidati biće obaviješteni pisanim putem.\nPrijave se mogu dostavljati lično ili putem pošte na adresu: Kaldera company d.o.o. Laktaši, Kobatovci bb, 78250 Laktaši ili e-pošte info@kalderacompany.com.\nPozicija: Diplomirani inženjer elektrotehnike - projektant\nOtvoren: 20.12.2018. - 20.01.2019.\nOpis posla: projektovanje i izvođenje jake struje; izrada projektne dokumentacije; izrada ponuda i idejnih rješenja; rukovođenje izvođenjem elektroinstalacija jake struje; koordinacija projektnih aktivnosti sa sektorom za komercijalne i finansijske poslove...\nUslovi: završen elektrotehnički fakultet; 5 godina iskustva; posjedovanje licence za jaku struju ( projektovanje i izvođenje); dobro poznavanje Autocad-a; poznavanje engleskog jezika; profesionalnost i samostalnost u poslu...\nPozicija: Diplomirani inženjer elektrotehnike - smjer elektroenergetika\nUz prijavu na oglas sa adresom prebivališta i brojem telefona kandidati su dužni dostaviti dokaze o ispunjavanju opštih i posebnih uslova...\nKompanija: SECTOR SECURITY d.o.o. Banjaluka\nPozicija: Projektant instalacija jake struje\nPrijave dostaviti putem e-pošte ljudskiresursi@sectorsecurity.org ili lično na adresu: Siniše Mijatovića br. 9, Banjaluka. Kandidati koji ispunjavaju navedene uslove biće pozvani na intervju.\nPozicija: Inženjer elektrotehnike - odsjek elektroenergetika i automatika\nSa ciljem da profesionalno odgovorimo izazovu porasta zahtjeva domaćih i inostranih tržišta, Elnos BL Banjaluka pruža izvrsnu mogućnost zaposlenja u sektoru inženjeringa, za pozicije elektro inženjera na poslovima automatizacije postrojenja i izrade sistema za upravljanje i nadzor - SCADA sistema na projektima izgradnje elektrana, visokonaponskih trafostanica i industrijskih postrojenja...


Neki su i stvari ostavili u Firenci, našavši se u trenutku panike na vikend putovanju negde u Evropi. Nespremni na virtuelna rešenja, kolege i ja tražimo načine da uspostavimo kontinuitet nastave sa studentima rasutim u nekoliko vremenskih zona. Softveri za onlajn učionice najpre se čine obećavajućim, a ubrzo donose niz razočaranja. Ništa ne može da odmeni prisustvo, sada i ovde. Radimo, kako znamo i umemo, na održavanju privida.\nKažu mi prijatelji da na ulicama zapažaju neobična ponašanja prolaznika, zaobilaženja, izbegavanja. Preteruju, ja to ne vidim. Nisam dosad video ni nestašice u supermarketima, mada stalno slušam o tome. Kažu: rafovi s testeninom prazni, sve je otišlo. Tačnije, sve sem glatkih makarona. Gomila pakovanja penne liscie stoji netaknuta. Pa dobro, i u vreme virusa korona treba imati u vidu da se glatki makaroni lako prekuvaju, i uopšte ne idu uz ragu i sos od paradajza.\nVirusu, baš kao i populističkoj vlasti odgovara promocija nestručnosti, dezinformisanost i minimiziranje, nakon čega sledi panika i prihvatanje psihotičnog stanja u društvu kao jedine stvarnosti\nGledam opet onu ženu. Plaća karticom i ukucava uvežbanim prstima pin kod. Onda uzima kesu da potrpa kupljene namirnice, ali kesa je nova, ne da se otvoriti. Trlja je i uvija, ništa, plastika slepljena, ona pocrvenela, a ja tačno znam šta je muči. Kao i ja, mora da lizne prst ne bi li otvorila kesu, a sad to nikako ne sme sebi da dopusti. Virus se zadržava satima na površinama kao što su korpe u samoposluzi i uređaji za elektronsko plaćanje. Ili ne? Koliko se zadržava, zna li neko uopšte? Proizvoljnost i nagađanja po svim pitanjima stižu sa najviših nivoa nauke i vlasti.\nU ovom času, jedino se statistika čini izvesnom. Od 20 slučajeva, zabeleženih 21. februara, broj zaraženih u Italiji duplira se, kažu, svakih 2,6 dana (večeras, nedelja 8. marta, ukupno: 6.387) a očekuje se da trend rasta traje još najmanje dva meseca, prema poslednjim saopštenjima. Jedan poznati fizičar, stručnjak za kompleksne sisteme, slikovito je podsetio javnost na priču o izumitelju šaha koji je od kralja, kao nagradu za svoj izum, tražio da mu pokloni „pregršt“ zrna pirinča.\nUdvostruči mi, rekao je skromno, zrno pirinča za svako naredno šahovsko polje. Kralj je prihvatio jer mu se to učinilo kao više nego povoljna cena, ne očekujući da će ga konačni zbir uništiti. Ne smem da pomislim na broj koji se može dobiti ako bi trend zaraze naredna dva meseca sledio aktuelni ritam.\nLudi Stefano, po svom običaju, trči sred ulice. Ne tiče ga se saobraćaj, automobili i skuteri ga oprezno zaobilaze. Povremeno uspori samo da bi nekoga uvredio. Najviše voli da vređa turiste i grupe koje čekaju autobus. Onda skakuće u mestu i viče: Akrepi, pogledajte se u ogledalu! I otrči dalje. Svet je Stefanu ružan, što se katkad uistinu teško može osporiti, a on oznojen i zadihan jedva postiže da svakome to saopšti. Ovih dana uvrede su obogaćene tekućom temom: Kakvi ste ružni - dernja se na sav glas pred ćutljivom skupinom na autobuskoj stanici - nema šta da brinete, ima korona da pobegne od vas, akrepi!\nDok na utišanom televizoru gledam mapu na kojoj su cela Lombardija i dobar deo Veneta okružene patrolama koje zatvaraju pristup ovim regijama, obuzima me snažan doživljaj već viđenog. Da nema virusa korona pomislio bih da se to sever konačno otcepio. Naizgled van svake političke volje, virus ispisuje mapu starih podela konkretnije no što je populistička Lega to ikada uspela. Uostalom nije li populizam neka vrsta virusnog oboljenja koje se prenosi prljavim rukama?\nEvo i „prvih slučajeva“ virusa korona u Srbiji. Koliko je sada važno, razmišljam, imati u vidu da epidemija, sama po sebi, nudi savršeni okvir za suzbijanje demokratije. Jedan diktator samo je poželeti može. Akrepi su otporni, u pravu je Stefano. Epidemija opravdava ograničavanje slobode kretanja, izolaciju čitavih gradova.\nPodrazumeva pojačani nadzor i permanentno vanredno stanje, promenljive hitne mere, kontrolu medija. Zaobilaženje i ukidanje institucija normalna su i svakodnevna stvar. A virusu, baš kao i populističkoj vlasti, savršeno odgovara promocija nestručnosti, tabloidna dezinformisanost i prostačko minimiziranje, nakon čega obično usledi panika, traženje žrtvenog jarca i prihvatanje psihotičnog stanja u društvu kao jedine stvarnosti.\nI ko će onda još da pamti izbore, bojkot i slobodne gradove?\nDejan Atanacković, autor je vizuelni umetnik i pisac. Dobitnik je NIN-ove nagrade za roman Luzitanija. Živi u Beogradu i Firenci\nPisac Dejan Atanacković za NIN iz Firence: Da li je virus gluposti stvoren u laboratoriji ili je nastao prirodnim putem?\nPOPULISTIČKI VOĐA NASTUPA KAO BORAC PROTIV ŽUTIH LOPOVA, TAJKUNA I KVAZIINTELEKTUALACA On polarizuje društva na "dobri, obični narod", i "korumpirane elite"\nFenomen populizma globalno je zapljusnuo planetu i izgleda kao da ne štedi nijednu zemlju. Međutim, pažljivijim istraživanjem vidimo da razlike postoje, da je „đavo u detaljima“ i da uprkos sličnostima populizmi svugde izgledaju drugačije. Zbog te raznovrsnosti kojom se ispoljava regionalno ili u različitim kontekstima, neki autori smatraju početak 21. veka zlatnim dobom populizma. Ko bi verovao, ali izgleda da i drugi imaju zlatna doba, ne samo mi. I ko bi očekivao da će umesto procvata demokratije, rasta kritičke svesti i građanskog osvešćivanja, početak milenijuma biti u znaku ili u senci populizma. Zašto se to dešava, pitanje je pred kojim svi stojimo.\nSKIDANJE BRIGE S VRATA Nadležni u Ministarstvu za ljudska i manjinska prava ne vode računa da li DISKRIMINIŠU one koje bi trebalo zakonom da zaštite\nZakon o istopolnim zajednicama, dugo očekivan bar od dela domaće javnosti, biće donet na proleće čime će se Srbija pridružiti većini evropskih zemalja koje su regulisale pravni status gej parova. Prema onome kako se taj zakon kroji, čini se da je želja nadležnih u Ministarstvu za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog samo da ovu brigu skinu s vrata, ne vodeći računa o tome da li diskriminišu one na koje se Zakon odnosi. A sve fingirajući demokratiju usložnjavanjem postupka nepotrebnim radnjama i ignorišući pravne argumente u okviru radne grupe za izradu zakona od čak tridesetak članova.\nNezakonite nabavke nezakonitog šefa: Kako Drobnajk već šest godina uspešno IZMIČE ZAKONU, a Putevi Srbije "progutali" 300 MILIONA EVRA\nNajnoviji uvid u nalaze Državne revizorske institucije o sprovođenju javnih nabavki u javnom preduzeću Putevi Srbije pokazuje da predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije ispunio „pretnju“ upućenu svojevremeno direktoru Zoranu Drobnjaku. Ostalo je upamćeno kako je jednom prilikom, kritikujući rad prvog među nesmenjivim direktorima državnih preduzeća, Vučić Drobnjaku izgovorio da „kada su tenderi u pitanju, neko mora da stoji pored vas i proverava“, aludirajući da nema poverenja u zakonit rad prvog čoveka Puteva Srbije, ali se tako nešto očigledno nije desilo.


Ambasador Košar: "Francuska veruje u evropsku buduænost Srbije, ali..." - B92\nAmbasador Košar: "Francuska veruje u evropsku buduænost Srbije, ali..."\nFrancuska veruje u evropsku buduænost Srbije, poruèuje ambasador Francuske u Srbiji Pjer Košar.\nIzvor: Tanjug nedelja, 29.05.2022. | 10:30\nOn istièe da se zato od Beograda oèekuje da ''shvati težinu dešavanja'' u Evropi i da se pridruži naporima da se rat u Ukrajini što pre okonèa, te da naša zemlja, koja se uskladila sa odreðenim brojem sankcija EU, to usklaðivanje treba da nastavi.\nKošar u intervjuu za Tanjug podseæa da su se zemlje kandidati za èlanstvo u EU obavezale da æe uskladiti spoljnu politiku sa EU i da se o tome govorilo i pre rata u Ukrajini, ali da je, kako kaže, to pitanje agresijom Rusije postalo ''''još osetljivije''''.\n''''Ono èemu se nadamo je da sa Srbijom delimo iste obaveze i svest o ontome što se dešava. Srbija se uskladila sa odreðenim brojem sankcija, izmeðu ostalog i prema Belorusiji, i to treba da se nastavi. Nadamo se i èinimo sve što je u našoj moæi da objasnimo zašto to oèekujemo. Dijalog sa srpskim vlastima je stalan, uveren sam da predsednik (Aleksandar) Vuèiæ zna koji je naš stav'''', kaže Košar.\nNavodi da je napad Rusije na Ukrajinu doveo u pitanje temeljne vrednosti, poput poštovanja ljudskog života i meðunarodnog prava, a kojima je, podseæa, Srbija odluèila da se prikljuèi.\nDodaje da Francuska pozdravlja dosadašnje poteze Srbije kada je glasala u Generalnoj skupštini UN za rezolucije kojim se osuðuje agresija Rusije na Ukrajinu, kao i kada je, kako istièe, pokazala solidarnost prihvatajuæi izbeglice iz Ukrajine.\nKošar kaže da sankcije EU imaju za cilj da spreèe rusku vojnu mašineriju da nastavi ''''agresivni rat i destrukciju'''' u Ukrajini i da su usmerene na ruske kompanije i okruženje predsednika Vladimira Putina, a ne na stanovništvo Rusije.\nNa pitanje šta Srbija može da oèekuje od Francuske ako ne uvede sankcije Rusiji, Košar istièe da njegova zemlja ''''ne primenjuje pritiske i ucene'''' i da veruje u evropsku buduænost Srbije.\n''To je razlog zbog kojeg verujemo da æe Srbija shvatiti težinu onoga što se dešava na našim granicama i da æe zajedno sa nama raditi na tome da rat u Ukrajini što pre prestane i da Ukrajina može da uspostavi svoj teritorijalni integritet i suverenitet'', kaže Košar.\nNa konstataciju da je stupajuæi na dužnost ambasadora najavio da æe Srbija imati važno mesto u aktivnostima Francuske tokom predsedavanja EU, koje se završava iduæeg meseca, i pitanje koje aktivnosti smatra posebno važnim u proteklom periodu, Košar navodi da je francusko predsedavanje EU sadržano u tri kljuène reèi - snaga, oporavak i pripadanje i da prve dve govore o neophodnosti strateške autonomije za EU, a treæa o zajednici vrednosti.\nIstièe da je predsedavanje Francuske EU obeležio i rat koji je, kako kaže, Rusija zapoèela protiv Ukrajine i da je bilo potrebno prilagoditi se tome, ali da to nije dovelo u pitanje najavu predsednika Emanuela Makrona u decembru prošle godine da æe Zapadni Balkan biti meðu prioritetima francuskog predsedavanja.\n''To æe biti prioritet i na konferenciji EU-Zapadni Balkan, koja æe biti održana 23. juna, a na kojoj æemo, nadam se, potvrditi i pokazati solidarnost prema Zapadnom Balkanu i želju da taj region što pre uðe u EU , kao i kako da se u ovom teškom vremenu zajedno suoèimo sa novom situacijom'', kaže Košar.\nNa pitanje o ideji predsednika Makrona o evropskoj politièkoj zajedniciKošar kaže da bi ona trebalo da omoguæi da se brzo i efikasno odgovori na oèekivanja zemalja kao što su Ukrajina, Gruzija i Moldavija da se približe EU, ali da zapoèeti procesi pristupanja EU time nisu dovedeni u pitanje.\nNa pitanje o ocenama dela javnosti u Srbiji da je ta ideja usmerena ka tome da proširenje bude stavljeno "ad acta", a da se stvore drugi mehanizmi kojima bi se države kandidati i one koje to treba da postanu vezale za EU u politièkom smislu, Košar kaže da je bio iznenaðen takvim interpretacijama i naglašava da je Makronov predlog jasan i da u njemu nema dvosmislenosti.\nKako kaže, radi se o tome da se stvori prostor solidarnosti, bezbednosti i saradnje sa zemljama koje nisu èlanice EU, ali koje zbog geopolitièkog konteksta i pretnji agresijom žele da se ukljuèe u EU.\nPodseæa da je predsednik Makron jasno rekao da taj predlog ne menja poziciju zemalja Zapadnog Balkana koje su kandidati za èlanstvo, poput Srbije, a koje su prešle odreðene etape u pregovorima\n''Za njih ostaje trasiran put prema punopravnom èlanstvu u EU, mi želimo da se to što pre desi, ali potrebno je da se sprovedu reforme u svim oblastima, pre svega u vladavini prava'', napominje Košar.\n''Predsednik Makron o tome razgovara sa kancelarom Olafom Šolcom, a veoma smo zadovoljni što je Šarl Mišel, takoðe, zastupao tu ideju, koja je vrlo otvorena. Potrebno je da EU novim idejama odgovori na novu situaciju na evropskom kontinentu, moramo da budemo reaktivni kako bismo pomogli svojim prijateljima'', smatra Košar.


Milojević posle "stotke" Igokei: Značajan korak ka mirnom završetku lige\nKošarkaši Mega Leksa su na odličan način napravili uvertiru pred Kup Radivoja Koraća pošto su u okviru 22. kola ABA lige savladali Igokeu sa 101:84. Sa ovom pobedom, Mega je napravila još jedan korak ka opstanku u regionalnom takmičenju pa će u dobrom raspoloženju otputovati u Niš gde brani trofej osvojen prošle sezone. Otuda i zadovoljstvo trenera Dejana Milojevića.\n"Zadovoljan sam utakmicom. Ovaj meč je bio jako bitan za nas. Moj mladi tim je reagovao na pravi način i zabeležio pobedu. Uveli smo Igokeu u ritam koji nama odgovara, na veliki broj poena i bržu igru u kojoj se mi bolje snalazimo. Postigli smo 100 poena i napravili značajan korak ka mirnom završetku lige", rekao je Milojević a prenosi klupski sajt.\nJedan od najboljih aktera meča u redovima Mege je bio Nikola Rebić, koji je pored 13 poena imao i 10 asistencija.\n"Ovo je veoma bitna pobeda za na nas, kao što će biti važne i naredne četiri utakmice koje nam predstoje u završnici ABA lige. U svaki od tih mečeva moraćemo da uđemo sa maksimumom energije. Mislim da smo protiv Igokee kontrolisali igru tokom cele utakmice. U prvom poluvremenu nismo igrali na najbolji način, ali u nastavku je sve to delovalo mnogo bolje što je i rezultiralo osetnijom razlikom. Sa ovom pobedom ulazimo mnogo rasterećenije na završni turnir Kupa Radivoja Koraća", izjavio je Rebić.\nMEGA ZAKAZALA DUEL SA ZVEZDOM U POLUFINALU Milojević isključen, njegovi izabranici gubili na poluvremenu, a na kraju slavili!\nKošarkaši Crvene zvezde otputovali su ove subote u ranim popodnevnim časovima u Republiku Srpsku, gde ih u nedelju očekuje meč 12. kola ABA lige protiv Igokee.\nDosadašnji deo sezone u ABA ligi protekao je u znaku Filipa Petruševa, momka koji se pred početak takmičenja vratio iz SAD u Megu.\n"IZVINJAVAM SE PARTIZANU" Trener Budućnosti imao nekulturan gest posle meča, pa pokušao da se iskupi\nPetar Mijović je istakao da njegova reakcija nije bila upućena crno-belima.\nMLADI SRBIN KOJI BI MOGAO DA OBELEŽI NBA DRAFT Filip Petrušev: Fokusiran sam na Megu, ali znam za prednost u odnosu na konkurente sa drafta - IGRAM!\nKošarkaš Mege Filip Petrušev izjavio je da se dobro uklopio u tim Vladimira Jovanovića, kao i da se navikao na život u Beogradu posle šest godina provedenih van Srbije.\nIZ MINUTA U MINUT Finale Kupa Radivoja Koraća, Zvezda - Partizan 74:64\nKošarkaši Crvene zvezde savladali su Partizan sa 74:64 u finalu Kupa Radivoja Koraća, a zbivanja iz hale "Čair" u Nišu mogli ste da pratite uživo uz Blicsport.\nOVO NIJE VIĐENO OD VANJE GRBIĆA! Splićani na nestvaran način dobili Budućnost, Čampara izveo potez za istoriju košarke /VIDEO/\nKošarkaši Splita priredili su senzaciju savladavši Budućnost u 14. kolu ABA lige sa 78:77 i to na nestvaran način.\nKošarkaški savez Srbije potpisao protokol o saradnji sa KSRS\nPredsednik Košarkaškog saveza Srbije Dragan Đilas i prvi čovek Košarkaškog saveza Republike Srpske Boris Spasojević potpisali su protokol o saradnji.\nKošarkaši FMP-a pobedili su Split sa 96:92 na startu 15. kola ABA lige, a njihov plejmejker je ostvario zapaženo dotignuće.\nVesa Petrović novi pomoćni trener Mega Leksa\nVeselin Petrović, bivši reprezentativac i košarkaš koji je ostavio veliki trag u našoj i belgijskoj košarci, novi je pomoćni trener Mega Leksa.\nBOMBA U CRVENOJ ZVEZDI! Na Mali Kalemegdan stigao NBA šampion - ZVANIČNO!\nNema više dileme - Džordan Lojd je novi košarkaš Crvene zvezde.\nPOKRET ZA ŽENSKU KOŠARKU Marina Maljković: Besplatne škole košarke i u sezoni 2019/20\nPokret za žensku košarku Marina Maljković završio je još jednu uspešnu sezonu u kojoj je sprovodio projekat besplatnih škola košarke za devojčice osnovnoškolskog uzrasta. U četvrtoj sezoni radilo se na 15 lokacija u Beogradu i Srbiji na više od 2.000 redovnih besplatnih treninga.\n"OVO PREDSTAVLJA VELIKU SRAMOTU!" Partizan žustro reagovao nakon ove odluke ABA lige!\nDugo traje spor oko predsedavanja ABA ligom, odnosno zahteva Partizana da se FMP izbaci iz lige zbog navodnog sukoba interesa sa Crvenom zvezdom.


Izvor: MozzartSport.com, 20.Jan.2021, 18:29\nLepo mu je u Rusiji, mada se situacija u domu Liverpula promenila. Sada navijači kukaju za Lovrenom, posebno posle povreda Van Dajka i Gomeza. Liverpul i Jirgen Klop traže novog štopera, pošto su vatru u poslednje vreme morali da gase Fabinjo i...


Milorad Dodik formira paravojne jedinice u Republici Srpskoj! | INS\nVođa "Srbske časti" prima odlikovanje od ruskog generala (Foto: Žurnal.info)\nMilorad Dodik sa pripadnicima “Srbske časti” (Foto: Žurnal.info)\nPripadnici "Srbske casti" na ulicama Banja Luke (Foto: Žurnal.info)\nPredsjednik „Srbske časti“ iz Republike Srpske Igor Bilbija vrši regrutaciju osoba iz krim miljea koji će činiti okosnicu buduće paravojne formacije. Specijalci ruskog „humanitarnog kampa“ u Nišu marširali ulicama Banja Luke. Direktna podrška stigla iz Moskve, piše Žurnal.info.\nDodikovi ratnici tokom obuke\nPretorijanci u Skupštini RS-a\nPriznanje stiglo od ruskog generala\nNa obuci u Nišu


Ništa bez žena | Arhipelag\nBeograd, 7. marta 2014. – Institut za transfuziju krvi Srbije i Crveni krst Srbije, pod sloganom Ništa bez žena, četvrtu godinu za redom organizuju akciju dobrovoljnog davanja krvi povodom obeležavanja međunarodnog praznika Dana žena.\nObeležavajući Dan žena, Institut za transfuziju krvi Srbije i Crveni krst Srbije stimulišu davalaštvo među ženama kojih je poslednjih godina sve više među davaocima krvi.\nAkcija će se održati 8. marta od 10 do 15 časova u Institut za transfuziju krvi Srbije, Svetog Save 39.\nArhipelag je jedan od prijatelja akcije Ništa bez žena i obezbedio je donaciju u knjigama za žene koje tog dana učestvuju u akciji dobrovoljnog davanja krvi.


Spavanje na aerodromima – Za ili protiv? - KoZnaZna - Vizni režim, putovanja\nPonekada ultra jeftine karte zvuče super, a ponekad u stvarnosti moraš kod presedanja čekati na sledeći avion i više od 10 sati.\nSajt sleepinginairports.net pravi je mali vodič za one koji će prespavati na aerodromu\nPonekada ultra jeftine karte zvuče super, a ponekad u stvarnosti moraš kod presedanja čekati na sledeći avion i više od 10 sati. Nekome se to događa i više puta, a ko je kriv kad želimo biti low budget putnici. Dobro, ima tu još više stvari zbog kojih možete zaglaviti na aerodromu kao što su: kašnjenje aviona, vi ste zakasnili na avion, zbog lošeg vremena i sl. Ako ćete ikada imati ovakav problem onda na pomenutom sajtu možete naći sve savete kako se najbolje smestiti i prespavati na određenom aerodromu.\nPrema sajtu sleepinginairports.net najbolji aerodromi u 2017 su bili:\nOcene su dobijane prema sledećim kriterijumima: Udobnost, usluge i sadržaji, opcija hrane, imigracija i sigurnost, služba za korisnike, čistoća, jednostavnost tranzita, mogućnost spavanja.\nA najgori su:\nJuba – Južni Sudan\nJeddah King – Saudijska Arabija\nPort Harcourt – Nigerija\nLagos Murtala – Nigeria\nDar es Salaam – Tanzanija\nakcija, putovanje, sleppingairport, spavanje na aerodromima, Travel\nVukasin 16. avgusta 2018. u 17:38\nNaravno Za! Kada se leti po 18h morate spavati negde 😀


Top 10 najsnažnijih automobila sa atmosferskim motorom - Auto Republika\nDobri, stari atmosferci neće nestati tek tako!\nMada automobilska industrija kreće putem elektrifikacije, teško da su SUS motori rekli svoju poslednju reč. Danas vam predstavljamo 10 najsnažnijih modela sa atmosferskim agregatom.\n10. Dodge Charger/Challenger Scat Pack/SRT 392\nPrvi par članova liste koji stiže iz SAD. Pod haubom se nalazi V8 motor zapremine 6,4 litre snage 485 “konja”. Pravi primeri američke muscle car filozofije.\nKoliko varijanti 911-ica trenutno postoji na tržištu? Na ovo pitanje bi i sam Porsche teško dao odgovor, no 911 GT3 RS je svakako impresivan automobil. Pokreće ga četvorolitarski šestocilindarski bokser motor koji isporučuje 520 konjskih snaga.\n8. Ford Mustang Shelby GT350/GT350R\nKakva bi lista automobila sa atmosferskim motorom bila bez jednog Mustanga? Pod haubom je postavljen V8 agregat zapremine 5,2 litra koji isporučuje 526 konjskih snaga.\nAston Martin je prvi britanski član ovog kluba “Top 10”. Rapide S koristi V12 pogonsku jedinicu koja razvija 550 konjskih snaga. Ipak, ovaj motor uskoro će u penziju s obzirom na to da Aston Martin planira da ga zameni sa agregatom koji će koristiti pomoć turbina.\nVanquish S koristi najsnažniju varijantu Astonovog V12 motora. Ovaj model raspolaže sa čak 580 “konja”.\nR8 V10 Plus koristi atmosferski agregat, što je čini se postala prava retkost kod Audija. Vozaču je na raspolaganju 610 konjskih snaga, a isti motor nalazi se i u Lamborghini Huracanu LP610-4.\nGodinama je Labmorghini pažljivo negovao tradiciju atmosferskih motora, sve do pojave prvog SUV-a ove kompanije. Huracan Performante koristi 5,2-litarski V10 agregat koji isporučuje 640 konjskih snaga.\nNaravno, pri vrhu liste, ponos italijanske automobilske industrije – Ferrari. Kako sami kažu, GTC4Lusso je najpraktičniji model ove kuće ikada, no to ne znači da nije sportski nastrojen. Pravo remek-delo je 6,3-litarski V12 agregat koji razvija 680 konjskih snaga!\nOvaj automobil je trenutno najsnažniji model koji Lamborghini ima u ponudi. Pokreće ga 6,5-litarski V12 motor koji vozaču na raspolaganje dostavlja neverovatnih 730 konjskih snaga.\nMamma mia! Kako je Ferrari uspeo da iz atmosferskog V12 agregata zapremine 6,5 litara izvuče 789 konjskih snaga, jasno je samo inženjerima “propinjućeg konja”. Kapa dole!\ntagovi: atmosferski motor ferrari superfast ford mustang shelby izdvojeno Porsche 911 GT3 RS Top 10\nprethodni Vozni park policije u Dubaiju\nsledeći Šta ljubav može da napravi od automobila? VW Golf I iz 1981. i to sa TAS oznakom\nRekao bih da gt3 rs pobedjuje ovde.Snaga po litru je vazna rekao bih, i najbolju iskoristivost ima Porsche.


Zašto timovi ne funkcionišu i kako rešiti problem? - BIZlife\n28/06/2016 | 09:45\nZašto timovi ne funkcionišu i kako rešiti problem?\nDa li biste rekli da je vaš tim maksimalno produktivan? Stvaranje savršeno funkcionalnog tima nije lako, naročito ako je reč o velikom timu, sa puno različitih ličnosti, ciljeva i uloga. Kako da svi budu srećni a da tim kreira dobre poslovne rezultate pitanje je koje muči veliki deo poslovnog sveta.\nNeki od najčešćih problema na koje nailazim i koje kroz svoj rad prevazilazim su sledeći:\nNejasna podela uloga\nDovodi do nastanka konflikata, bespotrebnog rasipanja energije i vremena. Članovi tima moraju da se slože ko će raditi određene poslove i kako se donose i modifikuju odluke u timu. Nedavno je jedan tim menadžera zatražio koučing pomoć jer im je produktivnost bila na niskom nivou. Da bismo kolege i ja uočili gde je problem i eliminisali ga, najpre smo posmatrali jedan njihov timski sastanak. Između ostalog, komunikacija je trajala predugo – svako je pričao sa svakim i nije se znalo ko je za šta odgovoran. Zatim smo im rekli sve uočene neefeikasnosti i počeli da radimo na njihovom otklanjanju. Na kraju, tim je uspeo da napravi bolju podelu uloga, unapredi sopstvenu dinamiku, sposobnost planiranja i značajno poveća produktivnost, odnosno skrati vreme za sastanak sa 3 na 1 sat.\nProblem koji uzrokuje i nejasnu podelu uloga. Neefektivan lider je onaj koji ne komunicira dovoljno. Ako hoćeš da vodiš tim, moraš najpre da znaš ko se u njemu nalazi. Lider mora da poveže tim kroz efektivnu komunikaciju i da je razvija. On mora biti spreman da stalno ponavlja zbog čega je nešto bitno da se uradi, a ne samo šta, a njegove poruke moraju biti lako razumljive svima (onima u vrhu, kao i onima na dnu hijerarhijske lestvice). Daću vam jedan primer iz prakse. Grupa top menadžera u jednoj organizaciji imala je slabu komunikaciju sa menadžerima na nižim nivoima. Komunicirali su samo između sebe što je dovelo do neslaganja u ciljevima i lošem sprovođenju planova. Kada smo primenili određene tehnike koučinga, došlo je do poboljšanja vertikalne komunikacije, razvoja kreativnosti i bolje implementacije planova.\nNezainteresovanost za druge poslove\nDa, bitno je da postoji jasna podela uloga i da svi imaju svoja zaduženja, ali je jako važno da se ne vuku suviše oštre granice među poslovima. Neophodan korak za timski rad je ispoljavanje interesovanja za druge poslove koji su povezani sa poslom koji se obavlja. Na taj način kreira se neophodna sinergija, jer se dozvoljava da kruži kreativna energija, da se iznose novi pristupi i mišljenja. Prošireni okvir odgovornosti pomaže stvaranju zajedničkog interesa, bržem rešavanju problema i boljim rezultatima.\nZanemarivanje individualnih razlika\nUspešan tim ima sluha za potrebe svakog njegovog člana. Nekada je potrebno dozvoliti ljudima da rade na način koji će im omogućiti da pruže najveći doprinos. Tako smo imali zahtev da pomognemo zaposlenom koji je pokazivao nekonzistentnost u radu, poteškoće u komunikaciji sa ljudima i uklapanja u radni kolektiv, ali je sa druge strane davao dobre poslovne rezultate. Nakon što smo uradili procenu i napravili profil koji je ukazao na radne i motivacione osobine ovog zaposlenog, ustanovili smo da se radi o profilu koji zahteva potpunu nezavisnost u radu. Zaposleni je nakon ove procene dobio odvojenu kancelariju i tako unapredio sopstvenu motivaciju za rad i rezultate.\nSa kojim problemima u timskom radu se vi susrećete?\nPrevaziđite probleme u timu uz pomoć Synergy Talents-a\nOBRATITE PAŽNJU: 7 komunikacijskih grešaka koje pravite na poslu\nKako da uključite i zabavu i vrednost za vaš tim u team building aktivnosti\n27/03/2020 | 16:30\nPrivrednici upozorili na više od 50 PROBLEMA zbog epidemije


Prvi Rolls-Royce na struju je zapravo električni avion\nAuto Autor:Dnevnik.hr22. sep. 202112:08\nI dok mnogi proizvođači automobila ubrzano elektrifikuju svoju gamu i predstavljaju nove električne modele, britanska kompanija se vinula u nebesa. Rolls-Royce koji je poznat po proizvodnji luksuznih automobila ali i motora za mlazne avione, sproveo je prvo uspešno testiranje svog električnog aviona „Spirit of Inovation“. Let je trajao punih 15 minuta.\n„To je tek početak faze intenzivnog letačkog testiranja u kojoj će se prikupljati vredni podaci o performansama pogonskog sistema aviona“, objavio je Rolls-Royce u saopštenju na svojoj internet stranici.\nIsto tako, saopšteno je da ovaj avion ima energetski najgušće baterijsko pakovanje koje je ikada stavljeno u neki avion. Reč je o baterijskom pakovanju sa 6.000 ćelija i tromotornom pogonskom sklopu koji proizvodi 400 kilovata snage (544 konjske snage). Proizvođač tvrdi da će sa vremenom i kroz naredna testiranja, Spirit of Inovation postići i brzine veće od 480 kilometara na sat, a time Rolls-Royce ujedno želi da postavi i novi svetski rekord, kad je reč o električnim avionima i njihovoj maksimalnoj brzini.\nKako piše Dnevnik.hr, podršku Rolls-Royceu u razvoju ovog aviona dala je i britanska vlada. Kompanija isto tako sarađuje sa proizvođačem komponenti za avione Tecnam ali i sa najvećom skandinavskom vazuhoplovnom kompanijom Widerøe, a cilj je električni putnički avion, koji bi trebalo da bude spreman za letove već 2026. godine.\nelektrični avionprvi letrolls roycespirit of inovationtestiranje


Wall Street: Apple i dalje raste, nastavak uspona indeksa | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 05.08.2020 / 07:57\nNEW YORK - Na Wall Streetu su u utorak burzovni indeksi porasli, drugi dan zaredom, dok je Nasdaq indeks dosegnuo novu rekordnu razinu jer ulagači vjeruju da će američki Kongres uskoro prihvatiti nove poticajne gospodarske mjere.\nDow Jones ojačao je 164 boda ili 0,62 posto, na 26.828 bodova, dok je S&P 500 porastao 0,36 posto, na 3.306 bodova, a Nasdaq indeks 0,35 posto, na rekordan 10.941 bod.\nRast indeksa ponajviše se zahvaljuje skoku cijena dionica u energetskom sektoru za 2,45 posto zbog snažnog rasta cijena nafte, kao i daljnjem rastu cijene dionice Applea.\nDionica tog tehnološkog diva poskupila je šesti dan zaredom, za 0,7 posto, jer su ulagači i dalje pod dojmom odličnih kvartalnih poslovnih rezultata Applea, objavljenih prošloga tjedna.\nTako se tržišna vrijednost najveće američke kompanije približila razini od 2.000 milijardi dolara na samo oko 120 milijardi dolara.\nPodršku tržištu pružaju i solidni kvartalni poslovni rezultati kompanija. Od 352 kompanije iz sastava S&P 500 indeksa, koje su dosad objavile izvješća, njih 83 posto nadmašilo je očekivanja analitičara.\nDoduše, očekivanja su niska, pa tako analitičari u anketi Reutersa procjenjuju da su zarade kompanija iz sastava S&P 500 indeksa za otprilike 30 posto manje nego godinu dana prije.\n„Ulagači su zadovoljni da je smjer zarada na pravom putu i da su izgledi za 2021. netaknuti. To podržava tržište na ovim razinama”, kaže Lindsey Bell, analitičarka u tvrtki Ally Invest.\nPodršku tržištu pruža i nada ulagača da će demokratski i republikanski zastupnici u Kongresu ovih dana usuglasiti nove poticajne mjere, vrijedne 1.000 milijardi dolara, s obzirom da neke od sadašnjih mjera za pomoć nezaposlenima ističu.\nChuck Schumer, senator iz redova demokrata, kazao je jučer da se pregovori s Bijelom kućom kreću u pravom smjeru.\nTako je Nasdaq indeks jučer dosegnuo novu rekordnu razinu, dok je S&P 500 indeks udaljen od svoje rekordne razine, dosegnute krajem veljače, samo oko 3 posto.\n„Ne očekujem da će burzovni indeksi pasti na niske razine iz ožujka. No, mislim da bi velika korekcija cijena mogla uslijediti kada započnu bankroti kompanija i druga smanjenja vrijednosti kapitala koje središnja banka na može spriječiti”, kaže Mohamed A. El-Erian, ekonomski savjetnik u tvrtki Allianz SE.\nI na većini europskih burzi cijene su dionica jučer porasle. Londonski FTSE ojačao je 0,05 posto, na 6.036 bodova, a pariški CAC 0,28 posto, na 4.889 bodova. Frankfurtski DAX oslabio je, pak, 0,36 posto, na 12.600 bodova.\nTagovi: Wall Street, S&P 500, NYSE, Microsoft, Apple, Amazon,Dow Jones, Nasdaq, koronavirus


Marinko Ukropina, generalni direktor SGS Beograd, Adriatica, Slovenia, Bosna i Hercegovina: Sistemom do izgradnje poverenja - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tMarinko Ukropina, generalni direktor SGS Beograd, Adriatica, Slovenia, Bosna i Hercegovina: Sistemom do izgradnje poverenja\nGlavni problem u Srbiji je to što smo predugo funkcionisali u uređenom haosu, gde su znanje i kreativnost naših stručnjaka jednostavno neiskorišćeni, ili korišćeni u pogrešnom smeru. Nastavak evropskih integracija će nas verovatno uozbiljiti. Ubeđen sam da je naša privreda sposobna da ispuni sve što se od nje zatraži, i to brže i efikasnije nego okruženje, kaže Marinko Ukropina, generalni direktor SGS Beograd, ćerke kompanije švajcarskog Société Générale de Surveillance, koja od 2001. radi na poslovima kontrolisanja, ispitivanja kvaliteta i sertifikaciji dostignutih standarda u Srbiji i ostalim bivšim jugoslovenskim republikama.\nSGS Beograd u svoje klijente ubraja preduzeća svih veličina iz najrazličitijih industrijskih grana, a uspeo je čak i da sertifikuje i jednu Vladu, ali ne našu, nego makedonsku, koja je smatrala da ovakvim potezom ostalim nivoima vlasti može dati primer efikasnog obavljanja poslova iz svoje nadležnosti. Klijenti SGS su, ipak, ređe Vlade a daleko češće preduzeća iz poljoprivredno-prehrambene industrije jer im to nalaže poslovanje sa velikim trgovinskim lancima. Jedan od faktora širenja standardizacije u domaćoj industriji je i FIAT, koji nameće ispunjenje zahteva međunarodnih standarda svim ključnim kooperantima. Takođe, sve više se potencira društveno odgovorno poslovanje, koje se, između ostalog, i dokazuje poštovanjem određenih standarda u segmentu zaštite životne sredine i bezbednosti i zaštite zdravlja na radu.\nB&F: Prvu deceniju rada u Srbiji SGS je ispratio sa hiljadu sertifikata izdatih domaćim kompanijama i institucijama. Da li to znači da su se standardi odomaćili i u našoj zemlji?\nMarinko Ukropina: Nažalost, hiljadu naših sertifikata, odnosno ukupno oko 4 hiljade sertifikata koliko je izdato u Srbiji, i dalje je nedovoljno, s obzirom na zahteve tržišta, na potrebe savremenog poslovanja i u odnosu na očekivanja velikih svetskih kompanija koje posluju u Srbiji. Firme koje je SGS sertifikovao zapošljavaju oko sto hiljada ili 10% ukupnog broja zaposlenih u Srbiji; većina njih je uspela da obezbedi prepoznatljiv „pečat kvaliteta“ i da se pozicioniraju i održe kao stabilni partneri na našem tržištu. Međutim, zahtevi kupaca su sve složeniji, i u tom smislu mislim da naše organizacije mogu imati probleme, jer u krizi postoji potreba da se smanjuju troškovi, a upravo domaće kompanije prvo štede na kvalitetu, što svakako nije dobar put.\nB&F: U kojim sektorima najviše nedostaju sertifikati, a gde su preduzeća najagilnija?\nM. Ukropina: Lakše je, naravno, reći gde ima najviše interesovanja za sertifikaciju: to su one kompanije gde je svest menadžmenta na visokom nivou. Naši klijenti dolaze iz različitih sfera: to su i privatna i javna preduzeća, proizvođači, finansijski sektor, pružaoci usluga, od malih porodičnih firmi do državnih institucija. Neki od njih su primorani da usvoje standarde kvaliteta ili upravljanja, iako nemaju konkurenciju, ili nisu izloženi tržišnoj konkurenciji, i to zato što takav zahtev pred njih stavljaju međunarodna udruženja kojima pripadaju. Takav primer je Kontrola letenja Srbije i Crne Gore. Sa druge strane, najtraženiji su sertifikati u poljoprivrednoj i prehrambenoj indutriji, za koje postoje i najstrožiji zahtevi, pošto su proizvodnja i transport hrane rizični poslovi sa stalnom opasnošću od kontaminacije, pa se kontroliše čitav lanac „od njive do trpeze“. Postoji čak i sertifikacija državne administracije, što smo uradili 2011., kada smo sertifikovali Generalni sekretarijat Vlade Makedonije po standardima ISO 9001 i ISO14001.\nB&F: Kako se sertifikuje čitava jedna državna administracija?\nM.Ukropina: Lako (smeh)! Prođete kroz ceo administrativni proces, npr. izdavanja neke dozvole, počev od kraja (premijera i njegovog kabineta), ili početka procedure (šaltera u nekoj državnoj instituciji). Dalje, idete kroz proces korak po korak i proveravate kritična mesta. Najvažnije pitanje jeste: gde se to kida lanac dobre administrativne usluge? U tom lancu postoje definisani kriterijumi i metode za realizaciju aktivnosti, odgovarajući propisi, tačno definisane odgovornosti i ovlašćenja, i može se tačno utvrditi gde se usporava i kida proces. Vlada Makedonije je, pri tome, pristajući na sertifikaciju, želela da ostalim nivoima vlasti posluži kao primer efikasnog obavljanja poslova iz svoje nadležnosti. Naši klijenti su, ipak, ređe Vlade, a daleko češće preduzeća iz poljoprivredno-prehrambene industrije, i to zbog zahteva za kvalitetom i pouzdanošću proizvodnje kakve im postavljaju veliki trgovinski lanci.\nB&F: Koliko su veliki trgovinski lanci promenili pravila igre na našem tržištu u pogledu kvaliteta?\nM. Ukropina: Veliki trgovinski lanci propisuju i definišu zahteve kvaliteta. Svi proizvođači se bore da dođu do njih i oni su, u suštini, stvaraoci standarda. Sve u lancu proizvodnje mora da bude pod kontrolom; počev od toga kako je i čime tretirano zemljište, na koji način je ubran i obrađen plod, kako je prerađen u hranu, uskladišten i transportovan do rafa u prodavnici. Kada na kraju tog puta proizvod dođe do kupca, on mora da bude siguran u to da za svoj novac dobija kvalitet koji očekuje. Zato su standardi kvaliteta važan aspekt zaštite prava potrošača.\nB&F: Da li naša preduzeća iz prerađivačke i prehrambene industrije i sama traže sertifikate da bi ušla u rafove velikih trgovaca?\nM. Ukropina: Sigurno, naša preduzeća prepoznaju potrebu za sertifikacijom. To nije samo pitanje papirologije i dokumentovanja procesa, nego i uspostavljanje određenog nivoa tehnologije proizvodnje. Ako, recimo, hoćete da primenite HACCP u pekari ili mesari, potrebna su ozbiljna ulaganja. Neke pekare ili mesare, recimo, infrastrukturno ne odgovaraju uslovima tog standarda, pošto se pri izgradnji nije vodilo računa o putevima hrane i osoblja, imajući u vidu eventualnu kontaminaciju. Zato posao proveravača ponekad podseća na emisiju „Paklena kuhinja“, gde se profesionalac obično prvo uhvati za glavu kada vidi u kakvim amaterskim uslovima se priprema hrana. Zahteve strogih standarda kvaliteta zato najčešće mogu da ispune ozbiljne i velike kompanije, ali je to fer filter koji govori o tome ko može da „ostane u igri“.\nB&F: Šta preporučujete manjim kompanijama?\nM. Ukropina: U našoj državi ima odličnih malih i srednjih kompanija koje rade po svim zahtevima određenih međunarodnih standarda. Ipak, staro pravilo je da ne možemo sve odjednom da standardizujemo, niti se to može zahtevati od svih malih preduzeća. Može se, međutim, i mora stalno, korak po korak, ići u dobrom pravcu, smanjivati za početak higijenske rizike, uvesti u firmu neki manje zahtevan sistem kvaliteta koji će, recimo, garantovati smanjenje zagađenja okoline. U poslu sertifikacije niko vas ne tera da budete savršeni odmah. Tako rade i naši timovi za provere; želimo da vidimo napredak i poboljšanje. Taj zahtev stalnog napretka nije samo pred malim, nego i pred velikim sistemima. Trenutno FIAT nameće standarde kooperantima i naši proizvođači autokomponenti će morati da ih ispune ukoliko žele da postanu odobreni isporučioci FIAT-a. Železara u Smederevu takođe je tražila uputstva od FIAT-a kako bi mogla da ispuni tehničku specifikaciju za limove. SGS je, pri tome, radio na proceni istorijskog zagađenja na lokaciji kragujevačke Zastave, pošto FIAT želi da reši taj problem i pokaže kako se primenjuju ekološki standardi.\nB&F: Standardizacija je, u zavisnosti od zahteva standarda, možda skupa ali neophodna investicija. Koliko su toga svesni oni koji odavde žele da „osvoje“ tržišta EU ili Rusije?\nM. Ukropina: Upravo su standardi ono što otvara ili zatvara vrata na tim tržištima. Tehnološke prepreke je često teže preskočiti od političkih. Dodatni problem je u tome što se u Srbiji ne insistira na implementaciji sistemskog pristupa. Mi ne stvaramo klimu da sistemski pristup zaživi, od administracije do proizvodnje i usluga. Kod nas imamo taj uređeni haos koji dovodi do toga da postoje varijacije u kvalitetu robe i usluga, a to doprinosi gubljenju poverenja kupaca. Da bi se napravio red, u većini slučajeva nisu toliko potrebna finansijska ulaganja koliko promena stava, i prihvatanje sistema ponašanja i rada.


Valjda je sada građanima jasno gde plovi NIŠKI BROD?\nIzvor\tEXPRES oktobar 03, 2017\n“Kako čitamo u medijima pored beogradskih predviđaju se i parlamentarni izbori, a zbog katastrofalne situacije u našem gradu govori se i o prinudnoj upravi i lokalnim izborima u Nišu. Čuli smo od predsednika Srbije da je ovo poslednji put da je on nosilac liste, možda je to uzrok izbora”, kaže Branislav Jovanović, odbornik koalicije “Niš, moj grad” u Skupštini Grada Niša.\n“Kako i ne bi bili izbori кad su mandati direktorima u javno - komunalnim preduzećima istekli, a što je najtragičnije za direktora JKP “Naisus”, preduzeća koje se pored snabdevanja vodom bavi izgradnjom i čišćenjem kanalizacije i otpušavanjem slivnika, kandidovao najviđeniji većnik u prošlom mandatu, univerzitetski profesor odnosno sadašnji zamenik gradonačelnika Niša”, naglašava Jovanović.\n“Valjda je sada građanima jasno da su pored opustošenog budžeta javna preduzeća jedino mesto gde se nalazi novac, pa je zato i prisutna borba do istrebljenja”, zaključuje Jovanović.\n« Bela Palanka se predstvavlja na sajmu turizma u Novom Sadu Uz suze, jecaje i molitve mala Dunja sahranjena pored svoje mame »


Stanković: Špijunska farsa umesto hapšenja “kompletnih idiota” - NOVA stranka\n07.09.2016 Press služba 1\nPrenosimo izjavu Aleksandra Stankovića, generalnog sekretara Nove stranke\nKao funkcioner političke stranke, ali pre svega kao građanin Srbije, zemlje kandidata za članstvo u EU, koji poštuje zakon i privržen je vladavini prava, šokiran sam činjenicom da ni posle više od 130 dana državni organi, dakle tužilaštvo, policija i sud, nisu uspeli da sprovedu istragu, privedu pravdi i osude one koji su odgovorni za bespravno rušenje objekata u Hercegovačkoj ulici 24. aprila ove godine. Sa druge strane, imajući u vidu da su u roku od sedam dana policija i tužilaštvo uhapsili, sproveli istragu, sklopili nagodbu i osudili navodnog „špijuna“ koji je radio u korist Hrvatske, primećujem jedan šablon koji pravosuđe i istražni organi primenjuju u svom radu, a koji ide u prilog tvrdnji da u Srbiji danas nemamo niti nezavisno sudstvo i tužilaštvo niti vladavinu prava.\nSvi smo svedoci da policija i sud odbijaju, očigledno zato što ne smeju ili neće, da sprovedu istragu i privedu pravdi organizovanu grupu ljudi, kriminalaca ili „kompletnih idiota“ kako ih je premijer Vučić okarakterisao pre tri meseca kada je, kako je sam izjavio, saznao ko stoji iza vandalskog čina u Savamali. Skandalozno je da niko iz tužilaštva ne sme praktično ni da se oglasi, a kamoli da pokrene postupak protiv osoba koje su odgovorne za suspendovanje ustava i zakona koje se dogodilo. Istovremeno, svedočimo i tome da, prema rečima stručnjaka i bivših vojnih i civilnih obaveštajaca, jedna medijski loše iskreirana afera špijuniranja dobije epilog već posle nedelju dana i da tužilaštvo i sud ćutke učestvuju u farsi od procesa koji podseća jedino na pojedina Nušićeva dela.\nDakle, premijer je detaljno bio upoznat sa time ko stoji iza nasilničke akcije u Hercegovačkoj, a jedino tužilaštvo i dalje nije upoznato ili odbija da bude upoznato sa činjenicama koje su svima jasne. Nažalost, ova država svakim danom pokazuje da je potpuno kapitulirala pred ličnim, pa i kriminalnim interesima pojedinaca ili organizovanih grupa te da nema nameru niti da radi u korist građana niti da poštuje i primenjuje elementarne principe prava i zakona. Kao što je već primećeno i rečeno prethodnih dana, nije pitanje da li će se ovako nešto ponovo desiti već je samo pitanje kada i još koliko puta.\nPrethodna vest\tKonkurs za Blok 18: Pokušaj iskupljenja gradske vlasti? Sledeća vest\tPrenosimo: Mijat Kustudić liberijski Tesla\n07.09.2016 u 18:40\nPamtim dobro period vladavine Milosevica, i mogu slobodno reci da je u to vreme sudstvo bilo daleko efikasnije nego sada, pa se pitam šta se u medjuvremenu desilo, a imamo toliko dobrih sudova.