Prvi dan pakla: Iz Ratnog dnevnika komandanta Treće armije\nPrvi dan pakla: Iz Ratnog dnevnika komandanta Treće armije\n24. MART 1999. GODINE\nNa komandno mesto Prištinskog korpusa došao sam nešto pre 7.00 časova. Tamo je već bio general Lazarević i general-potpukovnik Kovačević Slobodan, načelnik Uprave oklopno-mehanizovanih jedinica GŠ VJ. General Lazarević je izvestio da je 243. mehanizovana brigada, u toku noći otpočela akciju na razbijanju ŠTS u graničnom pojasu, u rejonima sela Straža i Kotlin i u zahvatu puta selo Doganonovići–selo Globočica. Posle završene blokade šireg rejona selo Pustenik–selo Ivaja–selo Garje–selo Kotlina, energičnm dejstvom jedinice su po veoma teškom terenu uspele da u sadejstvu sa jedinicama policije brzo razbiju veći deo ŠTS, posednu položaje za odbra-nu i uspostave kontrolu svih komunikacija koje vode iz Makedonije na Kosovo i Metohiju. Uspešno izvedenom akcijom ŠTS su sprečene da sa početkom agresije na ovom važnom koridoru izvrše prihvat terorista i jedinica NATO-a. Jedinice 243. mehanizovane brigade stvorile su uslove za posedanje položaja na Prvom pojasu i otklone opasnost od dejstva ŠTS u bokove i iz pozadine. Preostalo je razbijanje ŠTS na položajima koji su predviđeni za organizaciju odbrane 252.oklopne brigade, u rejonu Orahovaca, 37. motorizovane brigade, na južnim padinama planine Čičavice, i 354. pešadijskke brigade u rejonima prevoja Prepolac i Merdare, južno od Podujeva.\nMeđu prispelim informacijama je reakcija Republike Crne Gore povodom odluke Savezne vlade o proglašenju neposredne ratne opasnosti. Vlada Republike Crne Gore je izdala saopštenje: “Ostajući dosledna u svom stavu da je takozvana Savezna vlada, nelegalna i nelegitimna, Vlada Crne Gore ne priznaje njenu odluku o proglašenju stanja neposredne ratne opasnosti i smatra nužnim da Skupština Crne Gore donese odluku kojom će obezbediti da vlada Crne Gore donosi odluke primerene nastaloj situaciji “.\nAđutant Drašković podsetio me je da je zakazan sastanak sa starešinama Isturenog komandnog mesta „3“ i Prištinskog korpusa. Krenuli smo odmah. U velikoj sali za sastanke bilo je pedesetak starešina. Pozdravio sam sve prisutne, a posebno Drecuna, i kroz šalu ga pitao gde mu je uniforma. U sali, na panoima i zidu, postavljene su šeme, grafikoni, gantogrami... Lazarević je otvorio skup i rekao da, s obzirom na nastalu situaciju, predlaže da se informišemo o najnovijim informacijama o ŠTS na Kosovu i Metohiji. „Ne smemo da dozvolimo da se ŠTS 'razmahnu' i da nas iznenade. Oni su ustvari 'ubačene snage' i pešadija NATO-a, i imaju zadatak da na kopnu urade ono što ne može NATO“.\nObraćanje generala Pavkovića pred NATO agresiju, 17.02.1999.\nNačelnik bezbednosti, pukovnik Stojanović Momir, informisao je da se Vlada tzv. Republike Kosova, pod čijom je komandom OVK na čelu sa Bukošijem, nalazi u Nemačkoj i da je tamo i ministar odbrane, Haljilj Bacaj. Glavni štab OVK je u Švajcarskoj, a u Albaniji se nalazi deo Glavnog štaba OVK i politički predstavnici zaduženi za prebacivanje dobrovoljaca iz inostranstva u Albaniju i iz Albanije na Kosovo i Metohiju. Operativni deo Glavnog štaba OVK nalazi se u selu Dragobilje, u opštini Orahovac, i u njemu su: Jakup Krasnići, portparol Šaban Šalja, viši oficiri OVK, Sokolj Bašata, direktor Političke uprave, i Ram Buja, direktor za javne odnose.\nVojna komponenta Štaba obuhvata teritorijalne jedinice, lokalne seoske jedinice namenjene za odbranu sela, manevarske jedinice, brigade i bataljone, vojno-obaveštajnu službu, vojnu policiju i direkcije – političku, direkciju za javnu upravu, za civilne i administrativne poslove, personalnu direkciju za mobilizaciju, za javno informisanje, radio stanicu „Slobodno Kosovo“, informativnu agenciju „Kosovo Pres“ i redakciju za izdanje lista „Koha“ na engelskom jeziku.\nGeneral Lazarević: Za mene, kao čoveka koji je branio zemlju od kriminalaca iz NATO-a, teško je prihvatiti saradnju sa njimahttps://t.co/GnZ4rk0gqK\n— VOSTOK vesti (@vostokvesti) March 24, 2020\nU Operativnom štabu OVK u Orahovcu se nalaze i instruktori zaduženi za brigade OVK, specijalne jedinice, jedinice Vojne policije za naoružana naselja. Operativni štab OVK u selu Dragobilje komanduje sa osam operativnih zona: „Lab“, „Paštrik“, „Šalja“, „Drenica“, „Nerodimlj“, „Drim“, „Dukađini“ i „Karadak“. Koordinator Operativne zone „Drenica“ je Sulejman Seljimi, zvani „Sultan“.\nTražio sam da Stojanović informiše o promenama u organizaciji brigada OVK u okviru Operativnih zona. Objasnio je da suštinskih promena nema, osim što su neke brigade pored formacijskog broja, dobile i imena po poginulim komandantima i pripadnicima OVK. Predložio sam da čujemo to. Pukovnik Stojanović je objasnio: da je u Operativnoj zoni „Drenica“ 114. brigada OVK dobila ime „Fehmi Ladrovci“; u Operativnoj zoni „Lab“ 151. brigada OVK „Zahir Pajaziti“; 152. brigada OVK „Šaban Šalja“; u Operativnoj zoni „Dukađini“ 131. brigada OVK „Musug Garvala“, 132. brigada OVK „Mur Zenili“, 133. brigada OVK „Adrijan Krasnići“, 134. brigada OVK „Bedri Šalja“, 135. brigada OVK „Agim Zejnili“ i 138. brigada OVK „Agim Ramadani“: u Operativnoj zoni „Paštrik–Podrimnje“ 121. brigada OVK „Kumanova“, 137 brigada OVK „Đakova“: U Operativnoj zoni „Šalja“ 141. brigada OVK „Meh Uka“.\nPosle pukovnika Stojanovića govorio je general-major Lazarević o zadacima prema prioritetu izvršenja, do početka agresije i posle prvog vatrenog udara.\nOd 10.45 časova, sa užim delom Komande Treća armija i Korpusa, proučili smo informacije koje su stigle na Istureno komandno mesto „3“. Najvažnije su da je Savet NATO-a na sastanku 23. marta 1999. godine u Briselu, doneo odluku da otpočne sa agresijom na SRJ, upotrebom vazduhoplovnih snaga. Kao neposredan povod, navedeno je da je SR Jugoslavijaa odbila sve zahteve Međunarodne zajednice. Cilj je sprečavanje dejstva VJ i MUP-a i „humanitarne katastrofe“ Šiptara na Kosovu i Metohiji. Operacija je dobila naziv „Milosrdni anđeo“. Čelni ljudi zemalja nosilaca novog svetskog poretka obmanjuju svoju narode i države, ali i ceo svet, raznim saopštenjima o razlozima za agresiju na SR Jugoslaviju.\nNATO namerava da izvrši udare da bi demonstrirao ozbiljnost, zastrašio Srbe i SRJ zbog „ugrožavanja života civila na Kosmetu“. Mrđutim, pravi ciljevi a NATO agresije na našu zemlju su vojne prirode: stvaranje uslova za dugotrajno vojno prisustvo na Kosovu i Metohiji, jačanje južnog krila NATO-a na prostoru jugoistočne Evrope radi prebacivanja vojnih efektiva iz Nemačke, kontrola komunikacija i širenje NATO-a na istoku prema Kaspijskom basenu, odnosno Rusiji, smena aktuelnog političkog rukovodstva u SR Jugoslaviji, odnosno „demokratizacija političkog sistema“, i formiranje marionetskog režima. Drugim rečima, cilj je da se srbski narod pokori, ponizi i uništi.\n„U bombardovanju Srbije škole i bolnice ne treba da budu izuzetak“https://t.co/xnswSfRFZC\nU 12.00 časova izvešten sam od strane načelnika Štaba Armije, general-majora Stojimirovića, da je završeno premeštanje Osnovnog komandnog mesta „3“ iz Kuršumlije u rejon Niša. Komandno mesto je raspoređeno na nekoliko lokacija. Stigla je druga važna informacija Obaveštajne uprave GŠ VJ o najnovijim podacima o rasporedu NATO snaga u Makedoniji. Prema ovoj informaciji, kopnene snage NATO u Makedoniji broje oko 12.555 vojnika, 100 tenkova, 250 oklopnih transportera, 52 artiljerijska oruđa, 36 helikoptera i 1.240 motornih vozila. Iz Oružanih snaga Velike Britanije u Makedoniji se nalazi Četvrta oklopna brigada Prve oklopne divizije, sastava: komanda, Prvi mehanizovani bataljon i pozadinska četa u Prilepu, a oklopni bataljon, haubički divizion i inžinjerijska četa na poligonu „Krivolak“. Iz sastava Oružanih snaga Nemačke nalazi: se 21. oklopna brigada Sedme oklopne divzizije, sastava: komanda, oklopni baatljon, mehanozovana četa, pozadinska četa i inžinjerijska četa u Tetovu, a mehanizovani bataljon, tenkovska četa i transportna četa u Strumici. Iz sastava Oružanih snaga Francuske nalazi se Drugi padobranski bataljon 11. padobranske divizije sastava: komanda, vazdušnodesantni baatljon i pozadinska četa u Kumanovu, a izviđačka četa, četa za održavanje i inžinjerijska četa na aerodrumu „Adži Tepe“ kod Kumanova. Iz sastava Oružanih snaga Italije nalazi se Mehanizovana brigada „Garibaldi“ Treće mehanizovane divizije, samohodni mehanizovani bataljon, baterija minobacača 120 mm i pozadinska četa u Skoplju.\nKomanda snaga NATO-a u Skoplju, pod komandom britanskog generala Majkla Džeksona, ima oklopne-mehanizovane jedinice i artiljeriju razmeštene na položajima oko granice SR Jugoslavije.\nBorbeni delovi NATO snaga grupisani su u 16 borbenih grupa jačine oko 16 bataljona – pet oklopnih, osam mehanizovanih, jedan vazdušno-desantni i dva padobranska.\nNATO u Italiji i na nosačima aviona u Jadranu ima 431 borbeni avion iz 14 zemalja, a u Velikoj Britaniji šest aviona B-52 iz SAD. Ukupno, oko 10-15 eskadrona lovačko-bombarderske avijacije; tri do pet eskadrona lovačke avijacije, dva do četiri eskadrona taktičke i strategijske avijacije.\nU Sredozemnom moru NATO ima 19 ratnih brodova, 14 pomoćnih brodova i tri podmornice sa oko 12.000 mornara i 2.200 marinaca iz 11 zemalja članica. Ovi sastavi formirani su u taktičke grupe i plovne sastave Šeste američke flote, NATO-a i zemalja Evropske unije. Na brodovima je ukrcano oko 42 aviona, 54 transportna i borbena helikoptera i 206 krstarećih raketa.\n„Kao i pre 21 godinu, moramo da budemo složni, jedinstveni, da se uzdamo samo i jedino u sebe“https://t.co/jgXD9QGVUi\nPod vidom dopremanja humanitarne pomoći, u Albaniji je transportovano naoružanje i vojna oprema za pripadnike OVK. U okviru priprema za angažovanje ŠTS u kopnenoj agresiji u njihovom sastavu su timovi specijalista iz raznih zemalja.\nOružane snage Albanije su još 23. februara 1999. godine otpočele delimičnu mobilizaciju komandi i jedinica: Četvrta pešadijska brigada u Korči; Treća pešadijska brigada u Burelju, a Druga pešadijska iz Kuksa već je duže vremena raspoređena na položajima prema Kosmetu. Snage Druge pešadijske divizije, još 1998. godine, logistički i vatrenim dejstvima su podržavale ŠTS prilikom pokušaja ubacivanja na prostor Kosova i Metohije. Ukupna brojna veličina ovih snaga je 8.000 do 10.000 ljudi.\nIntervju prištinskom „Jedinstvu“\nOko 14.00 časova nazvao me je prijatelj, Nikola Sarić, direktor i glavni i odgovorni urednik prištinskog „Jedinstva“. Kaže mi da sam obećao da dam intervju za ovaj list i da je proglašenje neposredne ratne opasnosti dobar povod za to. U 14.30 časova, pre početka razgovora, rekao je da se može desiti da ostane zabeležen kao intervju, dat neposredno pre početka agresije na SRJ. Za mene je to bila prilika da našoj javnosti saopštim neke stavove i činjenice, koje ne bi bile aktuelne da o njima govorim ako do agresije dođe. Direktor Sarić imao je pripremljena pitanja za razgovor. Postavio mi je pet-šest pitanja.\nGospodine generale, kako ocenjujete spremnost i osposobljenost Treće armije, posebno Prištinskog korpusa, u svetlu aktuelne situacije na Kosovu i Metohiji i posebno pretnji NATO-a?\nOdgovor: Pripadnici Treće armije, a posebno Prištinskog korpusa, činili su i čine sve... da borbena gotovost svih naših komandi i jedinica budu na nivou trenutne političko-bezbednosne situacije. Ne bih se upuštao u opisivanje aktuelnih svetskih vojno-bezbednostnih zbivanja i procenu njihovih namera. One su široj domaćoj i inostranoj javnosti poznate... Međutim, svedoci smo da je željom kreatora novog svetskog poretka, sila prava ustuknula pred pravom sile. Neshvatljivo je da deo Međunarodne zajednice ima toliko popustljiv stav prema arogantnoj i „siledžijskoj politici svetskih moćnika“. Ako se dozvoli taj presedan u međunarodnoj praksi, ozakoniće se mešanje svetskih moćnika i velikih sila u unutrašnja pitanja suverenih država.\nSR Jugoslavija i Srbija su države, a Kosmet to nije, i prema pozitivnom međunarodnom pravu i praksi, to što žele svetski moćnici nije dozvoljeno ni Poveljom OUN, a ni Pariskim i Helsinškim dokumentima.\nOdbrana Kosmeta je strategijski zadatak i naš najveći nacionalni interes. Izgubimo li Kosmet, gubimo Srbiju, SR Jugoslaviju i našu slobodu, koja je svetinja svakog našeg građanina.To je, moram da naglasim, i Ustavna obaveza i zadatak VJ.\nBorbenu gotovost Treće armije odlikuju stabilno i jedinstveno komandovanje, vrhunska borbena obučenost svih jedinica, za vođenje protivterorističke i protivoklopne borbe, visok stepen bezbednosti, zaštite ljudstva i objekata i nesalomiv moral. Povećana je vatrena moć i pokretljivost. Manevarske i ukupne borbene mogućnosti su danas takve da možemo uspešno voditi sve vrste oružane borbe i naneti velike gubitke eventualnom agresoru. To uliva optimizam dobronamernih, ali i izaziva opravdanu brigu zlonamernih i nepoželjnih.\nNaše državno rukovodstvo i predsednik, Slobodan Milošević, čine sve da se situacija na Kosovu i Metohiji reši mirnim putem i političkim sredstvima. Tu situaciju možemo sami da rešimo. Strane trupe nam nisu potrebne, niti su poželjne, i neće im se dozvoliti dolazak na našu teritoriju. Ako ti svetski moćnici pokušaju da nam nametnu neprihvatljive uslove i silu, onda ćemo na silu uzvratiti silom, svim raspoloživim sre-dstvima i potencijalima.\nSlobodan sam da zapazim, da je stil Vašeg rada, kao komandanta Armije, originalan, reklo bi se neuobičajen. Novinari Vas češće nađu u rovu, na tenku, nego u kabinetu. I u najtežim uslovima ste na terenu zajedno s vojnicima. Da li je to samo Vaš lični stil rada ili je to deo obaveze jednog komandanta armije?\nOdgovor: Još od početnih starešinskih dužnosti osećao sam potrebu da budem uz ljude. To je metod koji svakom komandiru i komandantu omogućava neposredan uvid u rad poverenih nam ljudi. Na tom mestu, u rovu, na tenku, na poligonima, gađanjima, uverevamo se u dostignuća, rezultate, uspehe, ali i otklanjamo uočene slabosti i propuste.To vreme koristim i da proverim, ocenim i stimulišem rad potčinjenih, ali što smatram izuzetno bitnim, upoznajem ljude, njihove vrednosti, želje, probleme. Nastojao sam da, kao i sada što radim, najveći deo svog vremena budem neposredno s ljudima. Iskustva su potvrdila opravdanost i svrsishodnost takvog načina komandovanja. Uverio sam se da, kada mladi vojnici ili starešine vide da je njihov komandant s njima, a posebno u složenim situacijama, na njih to izuzetno pozitivno utiče, još više ih motiviše i podstiče. Zato sam od mojih saradnika, potčinjenih komandanata i komandira jedinica, uvek zahtevao da ličnim primerom utiču na ljude. To se pokazalo opravdano u svim našim oslobodilačkim ratovima. To je potvrdila praksa i prilikom angažovanja pripadnika graničnih jednica Prištinskog korpusa u odbrani naše državne granice.\nNeosporno je da su granične jedinice Vojske Jugoslavije, naročito Prištinskog korpusa, odigrale veliku ulogu u zaštiti naše državne međe. Kakva je Vaša ocena njihovog rada?\nOdgovor: „Granične jedinice Treće armije, a naročito Prištinskog korpusa, pokazale su da pripadaju elitnim jedinicama VJ koje su se dokazale u odbrani državne granice. Samo granične jedinice Prištinskog korpusa brane 261 kilometar državne međe, u uslovima „anarhije“, koja već dve godine vlada u republici Albaniji, a čije su teritorijalne aspiracije i ambicije usmerene ka Kosovu i Metohiji. Poznato je da šiptarskim nacional-separatistima i teroristima direktnu i otvorenu vojnu, materijalnu, političku, diplomatsku i drugu pomoć pružaju zvanični državni organi Albanije, a sve radi ostvarenja višedecenijskog sna o stvaranju takozvane velike Albanije. Naše granične jedinice sprečile su upad na teritoriju naše zemlje 'cele jedne divizije' šiptarskih terorista, zaplenile oko 80 tona naoružanja i vojne opreme i oko dva miliona nemačkih maraka. Više od 70 odsto svih graničnih incidenata u zemlji desilo se na delu jugoslovensko-albanske granice. Skoro 90 odsto graničnih incidenata, na tom delu naše državne međe, bila je klasična oružana agresija. Jedinice Korpusa i vojni objekti sačuvani su od bilo kakvih iznenađenja, iako su bili stalna meta napada terorističkih bandi.\nPripadnici naših graničnih jedinica, posebno Prištinskog korpusa, potvrdili su se kao hrabri, odvažni, odlučni i nepokolebivi branioci državne granice, što nije ostalo nezapaženo eminentnoj komisiji za izbor 'Najplemenitiji podvig godine', da na prvo mesto za najplemenitiji kolektivni podvig izaberu granične jedinice Prištinskog korpusa. Graničari Prištinskog korpusa su pravi heroji koji su na delu, u najtežim uslovima, dokazali visoku partriotsku svest, izuzetnu ličnu hrabrost i požrtvovanost. Nažalost, neki od njih su za svoju otadžbinu dali i svoj život, pa ih ja i svi pripadnici VJ, kada ih se sećamo, pominjemo s dužnim i dubokim poštovanjem.\nTakve vojnike, hrabe i odlučne da brane svoju otadžbinu, uveren sam nema nijedna zemlja na svetu. To što su naši vojnici izdržali u borbi sa šiptarskim teroristima, to retko koji vojnik, pa bio on i plaćenik, može da izdrži. Zbog toga sam ja ponosan na svoje vojnike i starešine, heroje, i odajem im najveće priznanje za patriotizam, za ličnu i kolektivnu hrabrost, za profesionalnost. Naša zemlja s takvim vojnicima ne treba da brine za svoju bezbednost, jer rešenost nas vojnika je, da po svaku cenu, bez obzira na žrtve, sačuvamo našu zemlju i zaštitimo naš narod.\nNa stototine pisama i telegrama, počevši od graničnih jedinica, prvih branilaca državne granice, svih jedinica na teritoriji Kosova i Metohije i iz VJ, te mnogih građana, organa vlasti, udruženja, preduzeća, ustanova i institucija, daju nam bezrezervnu podršku, za sve ono što smo do sada učinili u odbrani otadžbine. Takvo poverenje i podrška nas još više obavezuju i ta očekivanja nećemo izneveriti. To je naš zadatak, to od nas zahteva naša otadžbina, Ustav SR Jugoslavije i Vrhovni komandant“.\nRecite nam nešto o ulozi Vojske Jugoslavije u konačnom slamanju šiptarskog terorizma na Kosovu i Metohiji?\nOdgovor: „Istorija moderne srpske i jugoslovenske državnosti obiluje primerima ilegalnog zavereničkog delovanja i masovnog terorizma, nad srbskim i crnogorskim civilima, ali i drugim, koje su potčinili šiptarski teroristi. Dovoljno je setiti se Kačačkog pokreta, zverstvava nad pripadnicima srpske vojske i civilima pri odstupanju u Prvom svetskom ratu, balističkog pokreta tokom Drugog svetskog rata, diverzantsko-terorističkih dejstava u sprezi s vojno-policijskim strukturama Albanije u vreme objavljivanja Rezolucije Informbiroa, sistematskog proterivanja Srba i Crnogoraca sa Kosmeta, posle preuzimanja državnih prerogativa i izmeštanja iz sistema državnosti SR Srbije, itd.\nTa separatistička aktivnost po cilju, fašistička po ideologiji, teroristička po sredstvu ostvarenja svog davno zacrtanog političkog cilja, o takozvanoj velikoj Albaniji, traje do današnjeg dana. Šiptarske terorističke bande su odlučnom akcijom organa bezbednosti razbijene. Deblokirane su sve komunikacije, razbijena kompaktnost teritorije koju su teroristi držali, razoružana mnoga sela, zaštićen srbski i crnogorski narod, te pripadnici nacionalnih manjina. Na taj način stvoreni su uslovi da se nastali problemi na Kosovu i Metohiji reše mirnim putem i dogovorom. Preostale šiptarske terorističke bande, zahvaljujući podršci sa strane, ponovo su počele da oživljavaju. Te snage ne predstavljaju nikakvu organizovanu snagu koja bi izvela, ili može da izvede iole ozbiljniju akciju protiv snaga bezbednosti. Oni klasičnim terorističkim akcijama, podmuklo iz zasede, ubijaju pripadnike MUP-a i VJ, ali i svoje sunarodnike. Svetskim moćnicima ni to nije dovoljno da te bande proglase terorističkom organizacijom“.\nPreslušali smo snimljeni materijal i gospodin Sarić je bio zadovoljan odgovorima. Rekao je da se i on nada da će kod „gospodara mira i rata“ preovladati razum, i da do agresije neće doći, a ovaj intervju će ostati upamćen, ne samo po vremenu kada je dat, već i kao „proročanstvo“ u službi mira.\nPopodne sam proveo na Komandnom mestu Prištinskog korpusa. Razmišljao sam da će, ako i kada započne agresija na našu zemlju, prednost apsolutno biti na strani agresora. Ta prednost nije bila samo u tehničko-tehnološkoj prednosti, višestruko brojčano jačim snagama, u izboru, vremenu i mestu početka napada, medijskoj kampanji koja će biti vođena u čitavom svetu. Znao sam da će agresija otpočeti istovremeno po čitavoj teritoriji SR Jugoslavije ali da će intenzitet dejstva iz vazdušnog prostora biti najžešći na Kosmetu, jer NATO u svojim kartama već ima ucrtanih oko 2.400 registrovanih ciljeva koje treba bombardovati u Srbiji i SR Jugoslaviji. Kosovo i Metohiju su, zahvaljujući stelitskim snimcima, imali kao na dlanu.\nDa agresija može početi svakog trenutka, ukazivali su neposredni indikatori: doneta je politička odluka; preneta su ovlašćenja za početak agresije na vrhovnog komandanta snaga NATO-a; vazduhoplovne i pomorske snage NATO-a u okruženju stavljene su u najviši stepen pripravnosti; kopneni sastavi u Bosni i Hercegovini, Makedoniji i Albaniji otpočeli su sa pripremama za izvršenje agresije na SR Jugoslavije.\nU 18.09 časova iz 109. centra za elektronsko izviđanje i ometanje, iz Prokuplja, stigao je telegram o velikoj koncentraciji avijacije na jugu Albanije i u Sredozemlju. Odmah sam izdao zadatke generalu Lazareviću u vezi preduzimanja mera za zaštitu jedinica, a zatim odgovorio na pozive generala Stojimirovića i Mladenovića. Izvestili su da su mi poslali sve telegrame i naređenja koja su stigla iz GŠ VJ.\nU 18.25 časova otišao sam u sobu hotela da uzmem svoje lične stvari i javim se porodici.\nU 19.20 časova pošao sam u Komandu Prištinskog korpusa kada je zazvonio moj mobilni telefon. Pogledao sam broj sa koga dolazi poziv i zapazio neobično dugačak broj. Neko me je zvao iz inostranstva. Aktivirao sam telefon i, pre nego što sam se javio, čuo sam nepoznati muški glas. Ne čekajući da se javim, rekao je: „Ja sam zvanični predstavnik NATO-a“. Pomislio sam da se neko šali. Glas mi je bio poznat, ali nisam znao ko mi se javlja. Dok sam razmišljao, nepoznata osoba je nastavila da govori: „Za nekoliko trenutaka počeće agresija na vašu zemlju, mnogo veća i jača nego što je bila u Iraku u Zalivskom ratu“. Nije prekidao, niti sam ja stigao da odgovorim. „Vama se pruža mogućnost da spasite svoju vojsku i narod“ rekao je.\nShvatio sam da to, ipak, nije šala i da stvarno govori neko iz NATO-a. Znači da znaju broj mog mobilnog telefona. Prekinuo sam vezu. Grozničavo sam razmišljao, odakle mi je poznat taj glas čoveka koji mi se javio. Shvatio sam da sam čuo snimak nečije poruke, koja je emitovana u trenutku kada sam uključio telefon. U liftu dok je silazio ka prizemlju, telefon je ponovo zazvonio. Na displeju je bio isti broj koji je počinjao brojem tri. Signal je bio slab i nisam ništa čuo. Isključio sam telefon jer mi je bilo jasno da me po njemu mogu locirati.\nU kancelariji kod Lazarevića zatekao sam general-potpukovnika Kovačevića, načelnika Uprave oklopno-mehanizovanih jednica GŠ VJ, pukovnika Živkovića, načelnika Štaba Prištinskog korpusa, pukovnika Momira Stojanovića, načelnika bezbednosti Prištinskog korpusa, i novinara Milovana Drecuna. Spremili su se da gledaju Dnevnik. Ispričao sam im šta se dogodilo. Drecun je predložio da, ako se poziv ponovi, dam telefon da se on javi. I zaista, ubrzo telefon je ponovo zazvonio i on se javio. Posle nekoliko trenutaka rekao je „jeste“, zatim ćutao, i slušao poruku, a onda prekinuo vezu, i rekao: „Ovo je propaganda, oni znaju vaše telefone i lokacije“.\n„Isključite telefone“, rekao je. Drecun je ispričao da je sagovornik pitao „da li je to Pavković, a zatim tražio da se predamo i da ne ratujemo i da će nas sve ubiti“.\nPoruka ipak nije bila snimljena, kao što sam mislio. Ni Drecun nije mogao da prepozna ko je bio sagovornik, osim što je primetio da nije Srbin, jer je govorio srbski,s čudnim naglaskom. Isključio sam telefon, izvadio karticu i telefon dao ađutantu. Odlučio sam da ga ne koristi.\nNisam ni obraćao pažnju šta je na vestima, jer sam pokušavao da se setim čiji je glas osobe koja me je nazvala. U trenutku sam pomislio da je glas koji sam čuo na telefonu bio glas Džona Brnsa, šefa američkog KDOM-a, sa kim sam razgovarao 1998. godine, u komandi Prištinskog korpusa.\nNa Dnevniku je emitovana izjava predsednika Miloševića. „Dragi građani, smatram da je Narodna skupština veoma ispravno postupila kada je donela odluku da ne prihvati prisustvo stranih trupa na našoj teritoriji... Ovde nije bilo u pitanju samo Kosovo, mada je i Kosovo za nas od one važnosti, ovde je u pitanju sloboda čitave naše zemlje...“.\nRazmišljao sam o onome što govori predsednik Milošević, kada me je prekinuo Drecun. „Pavke, hajde da zabeležimo za istoriju i tvoju izjavu, i da je imamo u slučaju agresije. Biće to dobro i za Vojsku i za narod Srbije“. Pozvao je snimatelja Magočija i pred uključenom kamerom postavio pitanje: „Gospodine generale, proglašena je neposredna ratna opasnost, zbog mogućnosti vazdušnih udara, odnosno agresije NATO-a“.\n„Opasnost od udara NATO-a iz vazdušnog prostora je realna i, moram to da istaknem, ničim izazvana. Svi oni koji su doneli, ili će doneti takvu odluku, moraju da imaju pravu procenu šta će se posle tih udara iz vazdušnog prostotra dogoditi. Pripadnici Treće Armije imaju jasan zadatak da odbrane integritet Srbije i SR Jugoslavije, da se razračunaju sa preostalim šiptarskim terorističkim snagama na prostoru Kosova i Metohije i da spreče svaki prodor snaga NATO-a na taj prostor, i mi ćemo to uraditi. Osim toga, mi smo spremni da preživomo udare iz vazdušnog prostora, da otklonimo posledice dejstva i da izvršimo zadatke o kojima sam govorio“, odgovorio sam .\n„Odlično, pokušaću da to odmah pošaljem Beogradu“, rekao je Drecun. Tog trenutka nismo znali da nas samo minuti dele od početka agresije, i od pakla.\nNešto pre 20.00 časova čuli su se motori aviona. Još nisam znao da prema nama leti na desetine krstarećih raketa i projektila. Sve je još uvek izgledalo nestvarno, kao na filmu. Na televiziji su upravo emitovali vest da su NATO bombarderi poleteli prema SR Jugoslaviji. Sa nevericom smo gledali u ekran televizora. Tišinu je prekinuo Drecun: „E pa, drugovi neka nam je sa srećom“. Bilo je tačno 20.03 časa. Ostali smo sami u kancelariji. Prozori su bili zamračeni a ''ratna svetla'' upaljena. Nismo govorili ništa. Osluškivali smo. Telefoni su neprekidno zvonili. Jedinice su javljale da vizuelno osmatračke stanice sa granice izveštavaju o preletu većeg broja krstarećih raketa i avijacije sa prostora Albanije i Makedonije. Neke sam čuo jer su preletale Prištinu i odlazile na sever ka Podujevu i Nišu. Za nekoliko trenutaka veća grupa aviona počela je da kruži iznad Prištine. Bio sam miran i siguran da „počinje pakao“ i da to „ludilo“ niko više ne može da zaustavi.\nTog trenutka nisam razmišljao da neka od prvih raketa može da pogodi zgradu Komande Prištinskog korpusa. Predložio sam da izađemo na terasu zgrade Komande Korpusa, da možemo bolje da vidimo šta se dešava. Na ravnoj terasi zgrade Komande bilo je na desetine raznih antena i uređaja. Preko njih su postavljene maskirne mreže, koje su ''“promenile oblik i konture“ cele zgrade, da krstareći projektili ne „prepoznaju“ programirani cilj.\nPriština je bila u potpunom mraku i sablasno pusta. Ništa se nije kretalo. Odjednom, tačno u 20.07 časova, počele su da eksplodiraju krstareće rakete, razni projektili i bombe. Eksplozije su se čule iz pravcu Aerodroma „Slatina“, objekta Goleš i rudnika „Belaćevac“. Najjače su se čule iz pravca Gračanice. NATO avioni podsećali su na osice koje u grupama napadaju izabrane ciljeve. Naša PVO otvarala je vatru na avione i projektile. Rafali raznih boja „parali“ su nebo i nestajali u mraku. Po mojoj proceni, NATO avioni su „sišli“ dosta nisko, na oko 5.000 do 7.000 metara, i u tim trenucima su bili u domašaju naših PVO sistema. Nekoliko projektila ili raketa palo je na Kasarnu „Kosovski junaci“ i po rezervoarima „Beopetrola“. Od svetlosnog bljeska i plamena video se deo grada, od Kasarne do kompleksa Filmskog grada i naselja Dragodan. Od detonacija i fijuka šrapnela ništa nije moglo da se čuje. Zemlja je podrhtavala, a zgrada se tresla. Video sam da su fabrika „Plastika“ i zgrada Carinarnice, u neposrednoj blizini Kasarne, u plamenu. Dve krstareće rakete su proletele 80 do 100 metara iznad naših glava. Jasno su se videli pogonski motori i plamen oko njih. Cilj je bio negde u blizini Prištine. Iznad naših glava vodila se neravnopravna vazdušna bitka. Čim su osetili opasnost od sistema PVO, avioni NATO-a „popeli“ su se na veću visinu, sa koje su bez straha nastavili da kruže oko grada i gađaju izabrane ciljeve. Na meti su im bili položaji jedinica PVO na objektima Golešu i Veterniku i u rejonu Gazimestana. Ono što sam mogao da vidim sa terase zgrade Komande Prištinskog korpusa, avioni su gađali položaje PVO baterija iz sastava 311. srednjeg samohodnog raketnog puka PVO, oko Aerodroma „Slatina“, sela Belaćevca i Šilova, istočno od Prištine. Osim „cevnih“ sistema PVO, nisam uočio dejstvo raketnih sistema KUB, što me je malo začudilo. U jednom trenutku ugledali smo vatrenu loptu koja se kretala iz pravca Obilića ka jugu i uz snažnu eksploziju udarila u planinu Čičavicu i rasprsla se. Bio sam siguran da je pogođeni avion NATO-a.\nZaokupljen posmatranjem nesvakidašnjeg prizora, potpuno sam zaboravo na opasnost koja preti na terasi zgrade Komande Prištinskog korpusa. Prvi se oglasio pukovnik Stojanović i rekao da moramo odmah da napustimo terasu i odemo u sklonište. Dok smo silazili u sklonište, Prištinu su potresle dve snažne eksplozije.Tresla se cela zgrada Komande. Lazarević je odmah pogodio da je cilj bio Stacionarno čvorište veze „Butovački breg“ kod izletišta Grmija, u neposrednoj blizini Prištine. Preko tog objekta su išle veze Pošte, Vojske, i MUP-a.\nU skloništu Komande korpusa bile su najodgovornije starešine Korpusa i Armije. Načelnik operativnog odeljenja Prištinski korpus, pukovnik Radojko Stefanović, dočekao nas je u sali sa pripremljenim prvim informacijama o posledicama prvog udara NATO iz vazdušnog prostora. Pre izlaganja rekao mi je da je prikupio informacije i za Treću armiju od Operativnog centra Treće armije iz Niša. Znao sam da su to prve i nepotpune informacije, jer vazdušni udari još traju i jedinice nisu u mogućnosti da odmah prikupe konačne podatke. Stefanović je rekao da je agresija NATO na zone Treće armije i Prištinskog korpusa počela u 20.07 časova udarima iz vazdušnog prostora i sa distance krstarećim raketama i avijacijom, po kasarnama „Kosovski junaci“ u Prištini, „Toplički ustanak“ u Kuršumliji, „Ratko Pavlović-Ćićko“ u Prokuplju, objektima 109. Centra za elaktronsko izviđanje i ometanje u Prokuplju, Aerodromu „Slatina“, po objekatu „Goleš“, po položajima 311. srednjeg samohodnog raketnog puka u selima Šilovo i Belaćevac po položajima 52. artiljerijsko-raketne brigade PVO na Čabratu kod Đakovice, po selu Lebane gde se nalazilo Vežbovno komandno mesto Prištinskog korpusa, severno od Prištine, Stacionarna čvorišta veze „Butovački Breg“ i „Mokra Gora“ kod Kosovske Mitrovice.\nU Kasarni „Toplički ustanak“, u Kuršumliji, sa tri krstareća projektila pogođeno je Osnovno komandno mesto Treće armije, a ostali objekti sa sedam razornih projektila. Još nije bilo podataka o gubicima.\nNa prikupljanju podataka o gubicima već je radio general-major Đaković.\nStrahovao sam kakav će biti izveštaj o gubicima. Znam da sam preduzeo sve mere da se maksimalno sačuvaju ljudski životi. Bio sam zadovoljan što sam u poslednjem trenutku doneo odluku da izmestim Osnovno komandno mesto iz Kuršumlije, sačuvam živote mojih neposrednih saradnika, jer bi to imalo presudan uticaj na dalji tok izvođenja odbrane Treće armije u toku agresije.\nAko su komandiri i komandanti dosledno i precizno sproveli sve naređene mere, mnogi životi će biti sačuvani. Međutim, NATO računa da prvim udarima postigne iznenađenje i nanese masovne gobitke. Za svakog komandanta i komandira najteži su masovni gubici u jedinici i pogubno deluju na borbeni moral jedinice i na pojedince. Poznato mi je da su najveći broj pripadnika Armije provereni i borci sa iskustvom, koji su se kalili 1998. godine. Ali, rat je rat. A ovo nije bio običan rat.\nDo početka agresije strahovao sam od iznenađenja u vezi sa načinom izvršenja agresije i moguće upotrebe nepoznatih borbenih sistema od kojih se jedinice teško mogu zaštititi i odbraniti. Sada, kada je agresija počela, molim se Bogu da nas od toga sačuva.\nIzveštaj genaral-majora Đakovića potvrdio je da je NATO avijacija među prvim ciljevima pogodila Osnivno komandno mesto Treće armije u Kuršumliji i da je do sada utvrđeno da je živote izgubilo sedam pripadnika Armije, među kojima potpukovnici Petrović Zoran i Stanojević Vlastimir iz Komande Armije i još pet pripadnika iz sastava 354. pešadijske brigade, koji su se iz nepoznatih razloga zatekli na komandnom mestu. General Lazarević je dopunio iz\nfoto: © AP/ vostok.rs\nOsveta kraljevskog vazduhoplovstva za bombardovanje Beograda i skrivene istorijske činjenice o kontraudaru bombardera kraljevskog vazduhoplovstva\nPomoć Rusije i Kine sahranila evropski san Srbije?\nAvioni Ministarstva odbrane Ruske Federacije počeli su u petak da Srbiji pružaju pomoć u borbi protiv koronavirusa. Ruski paket humanitarne pomoći je rekord po glavi stanovnika od početka pandemije....\nDr Nenad Stevandić: Korona pred Staljingradom u Republici Srbskoj ili usred 4. nedjelje epidemije\nPostojale su mnoge bitke u svjetskoj istoriji koje su zahtijevale velike žrtve. Svi su morali da daju život u Termopilskom klancu da bi ostatak zemlje i naroda bio spašen....\nIz Ratnog dnevnika „Ratni dani Ratne mornarice“\nPriredio kontraadmiral Boško Antić\nPrvi dan pakla: Iz Ratnog dnevnika komandanta Treće armije II\n24. mart 1999. godine, priredio Boško Antić, kontraadmiral u penziji\nSrbska sanitetska služba zaustavila kugu iz Carigrada\nNarod na našim prostorima mučile su od davnina kojekakve zaraze i pošasti, a uz mere države branio se koliko je znao i mogao. Zatvaranju granica Srbije i oštroj sanitetskoj...


Zatvaranje hotela i otpuštanje radnika kreće u januaru? | Serbiaworld\nNaslovna Turizam Zatvaranje hotela i otpuštanje radnika kreće u januaru?\nZatvaranje hotela i otpuštanje radnika kreće u januaru?\nHotelijeri u Srbiji izjavili su da ne mogu da dočekaju 2021. godinu, jer već od samog početka januara počeće se sa smanjivanjem troškova, a prvi na spisku su zaposleni\nOd januara meseca, tačnije od 4. janura, hotelijeri u Srbiji će početi da smanjuju svoje troškove, istekao je zastoj u otplati kredita, rate ponovo dospevaju na naplatu, posla nema, pa će nakon otpuštanja radnika na kraju doći i do masovnog zatvaranja hotela.\nKrediti su samo deo problema, najveći problem u ovoj industriji globalno je taj što za sada nema izgleda da će poslovanje u nekoj budućnosti biti normalizovano, pa će već početkom naredne godine kad ističe zabrana otpuštanja više od 10% radnika, početi masovno otpuštanje i zatvaranje hotela.\nHotelijeri u ostalim zemljama u Evropi se nalaze u sličnoj situaciji, u Austriji su svi hoteli zatvoreni zbog pandemije, sa jednom osnovnom razlikom, njima je država nadoknadili 80% prometa, dok su na primer svi radnici u ovoj industriji u Velikoj Britaniji na teretu države.\nPrethodni tekstČEKAJU NAS OLUJNI VETROVI I KIŠA: Danas ne izlazite iz kuće bez kišobrana, a pogledajte kakvo nas vreme očekuje do kraja nedelje\nSledeći tekst„SRBIJA BEZBEDNA ZEMLjA“ Stefanović: Svakog dana službe bezbednosti sagledavaju situaciju


Kvalitetan softver košta - Pokreni posao\nKvalitetan softver košta\nOsim visine prosječne neto plaće u istraživanju je provedena analiza u kojoj je postavljeno pitanje, da li, uz osiguranje kvalitete, zaposleni provode i automatsko testiranje softvera te poslovnu analizu.\nTvrtka Lemax objavila je rezultate istraživanja o prosječnim plaćama na pozicijama osiguranja kvalitete (Quality Assurance) te podizanja svijesti o važnosti uloge osiguranja kvalitete softvera.\nIvan Lalić inicijator i voditelj istraživanja o prosječnim plaćama u Hrvatskoj ističe razloge za pokretanje istraživanja: „Smatram kako je za stvaranje visokokvalitetnih i učinkovitih softverskih rješenja preduvjet sastaviti učinkovite i produktivne timove. Ako njihovo zadovoljstvo nije na razini, ne možemo biti sigurni u kvalitetu rješenja, usluga i proizvoda na kojima rade.“\nLalić je potakntut dostupnim istraživanjima, kroz koje je vidljivo da ne postoji sustavno praćenje i analiza podataka za Quality Assurance, odlučio provesti svoje istraživanje.\nUloga osiguranja kvalitete strateška je pozicija unutar IT odjela ili IT tvrtke jer povećava efikasnost razvojnog procesa, dugoročno smanjuje trošak i vrijeme razvoja, te rezultira većim zadovoljstvom korisnika. Osiguranjem kvalitete sprječavaju se pogreške i nedostaci u proizvedenim proizvodima i rješenjima te izbjegavaju problemi prilikom njihove isporuke što se u ISO 9000 definira kao dio upravljanja kvalitetom usmjerenog na pružanje povjerenja da će zahtjevi kvalitete biti ispunjeni.\nU istraživanju su sudjelovali studenti (10,2 posto), zaposleni na junior pozicijama (18,4 posto), menadžment srednje razine (42,2 posto), viši menadžment (17 posto) te voditeljske pozicije (12, 2 posto). Prosječna neto plaća za studente iznosi 4.873,00 kune, a za zaposlene na junior pozicijama 5.866,00 kuna.\nProsječna neto plaća za srednji menadžment iznosi 8.711,00 kuna, za viši menadžment 11,144,00 kuna dok za voditeljske pozicije 11.826,00 kuna.\nIvan Lalić inicijator i voditelj istraživanja o prosječnim plaćama u Hrvatskoj\nZa osobe koje provode automatsko testiranje, prosječna plaća svih nivoa zaposlenih iznosi 9.673,00 kune u odnosu na one koji ne provode automatsko testiranje i čija prosječna plaća iznosi 7.496,00 kuna. Osobe koje provode poslovne analize uz funkciju osiguranja kvalitete primaju prosječnu plaću u visini od 9.961,00 kuna u odnosu na osobe koje ne provode poslovnu analizu, a čija prosječna plaća iznosi 7.672,00 kune.\nIvan Lalić dio je Lemax tima od 2017. godine kada se tvrtki pridružio na funkciji Voditelja istraživanja i razvoja. Danas je voditelj IT odjela. Diplomirao je na na Fakultetu elektrotehnike, računarstva i informacijskih tehnologija u Osijeku. Kontinuirano provodi stručne edukacije, doprinosi razvoju IT tržišta te provodi istraživanja kojima je cilj osiguranje napretka ICT struke.\nViše pojedinosti: www.lemax.net\nTags: kvaliteta, softver\nPrevious Serijski IT inovator\nNext Rast od 5,2 posto


Letovanje Grčka Parga Vila Nanos\nVila se nalazi na uzvišenju, oko 50m iznad glavne magistrale, odakle se pruža fantastičan pogled na celu Pargu, i udaljena je oko 400m od centra mesta i oko 750m od gradske plaže. Vila je okružena zelenilom, ima lepo dvorište u okviru kojeg postoje dva parking mesta. Svi smeštajni kapaciteti u našoj ponudi se nalaze na prvom i drugom spratu, imaju delimičan ili direktan pogled na more i odlično su opremljeni. Trokrevetna studija se nalaze na prvom spratu a dvokrevetni apartmani na drugom spratu i svaka smeštajna jedinica ima dva ili tri odvojena kreveta, potpuno opremljenu kuhinju, kupatilo/wc, peškire, terasu, komarnike, TV (nema srpskih kanala), WiFi internet, klima uređaj (uz doplatu na licu mesta, od 5€ dnevno) i sef (uračunat u cenu).\n© BG Autentik / Ukupno poseta: 1332290\tjuče: 1618\tdanas: 1073 / SiteMap


Zoster u Ksetu promovirao svoj album “Srce uzavrelo” | Gloryhr.info\nZoster u Ksetu promovirao svoj album “Srce uzavrelo”\nMostarski bend Zoster u Ksetu je jučer svojoj publici uživo predstavio svoj novi album „Srce uzavrelo“. Turneja koja je nedavno započela u Mostaru, nastavila se u Zagrebu i to upravo u Ksetu gdje je Zoster svirao prije točno 10 godina kada su predstavljali svoj prvi album „Ojužilo“. Zarazni tekstovi plesnih reggae dionica i tada su se širili poput virusa te ovaj bend učinili jednim od najplodnijih mladih sastava na regionalnoj sceni.\nNjihov četvrti album „Srce uzavrelo“ po mnogima savršeno zaokružuje njihovu karijeru u jednu zrelu i kompaktnu priču, a da je tako, najbolje govore nedavno objavljene recenzije albuma:\n„Radi se o najzrelijem glazbenom uratku Zostera na kojem je zvuk definiran do najsitnijih detalja. Album je i tekstualno na visokoj razini, na momente se dobiva dojam kao da se radi o jednom ukusu ponajboljih tekstopisaca iz regije koji kao da su imali svoje prste u tekstovima pjesama, ali je Zoster otvorio jednu novu perspektivu koja možda najtočnije secira našu okolinu.Sukus svih glazbenih utjecaja, kvalitetna produkcija i pjesme koje će zadovoljiti i najzahtjevnije glazbene kritičare, iznimno su jak adut benda.“ – Matej Devčić, Muzika hr


Početak » Trajni čas umetnosti, 2005 » Umetnička organizacija » Individualne utopije nekad i sad, 2009-11 » Mapiranje desnog ekstremizma, 2004 » Alternativne ekonomije, alternativna društva, 2005\n- kuda.is - istraživanja (56) umetnost (53) teorija (37) aktivizam (34) politika (29) film (25) izložbe (21) arhitektura (3) radionice (2) 17 (1)\n- kuda.tags - kuda (40) Umetnicka organizacija (21) Vektori kolektivne imaginacije (15) ID (8) WHW (6) Ana Peraica (5) Stevan Vukovic (5) Zoran Pantelić (5) istraživački projekat (4) kuda.org (4) Želimir Žilnik (4) Dejan Sretenović (3) Dunja Blažević (3) Borut Vogelnik (2) Branka Stipančić (2) inicijativa za osnivanje društvenog centra (2) IRWIN (2) IU (2) Marko Pogacnik (2) OHO grupa (2) OTVORENE KASARNE (2) video intervjui (2) Zdenka Badovinac (2) 18. Bijenale umetnosti Pančevo (1) Absolutely Dead (1) Aleksandar Davić (1) Apsolutno mrtvo (1) art organization (1) Asocijacija Apsolutno (1) Dean Yahtila (1) FOKUS grupa (1) grupa Autopsia (1) grupa MAGNET (1) grupa Zvono (1) istraizvacki projekat (1) Janez Janša (1) Janka Vukmir (1) Labin Art Ekspres (1) Labin Art Express (1) Miran Mohar (1) Miran Mohari (1) Neoplanta film (1) Porodica bistrih potoka (1) pro.ba (1) pro.ba_Centar za savremenu umjetnost Sarajevo (1) SCCA (1) SCCA Beograd (1) Silvija Dražić (1) T.I.C.A. (1) Trajni čas umetnosti (1)


5 igara koje razmrdavaju vijuge – Pitajte Defektologa\nKognitivni odnosno mentalni razvoj deteta je pod uticajem genetskih faktora, ali i srediskih faktora koji podarazumevaju stimulativnu sredinu.\nOno što je takođe važno znati jeste da je kognitvni razvoj povezan sa motoričkim razvojem i da zavise jedan od drugog, a to bi značilo da bi detetu trebalo pružiti priliku da stalno istražuje i da se razvija.\nU tekstu koji sledi možete pročitati i pogledati kako kroz igru razmrdati vijuge 🙂\nKVIZ ČIK POGODI\nKviz namenjen za uzrast od 3,5 godine koji se sastoji od 48 pitanja gde je cilj pogoditi šta nedostaje.\nTačan odgovor se otkriva sa magičnim prozorom, koji nam pokazuje nasmejano odnosno tužno lice.\nŠta se razvija uz pomoć ovog kviza?\nRazvija se upravo kognitivni deo razvoja deteta, dete uz pomoć pitanja uči grupe predmeta, razvija vizuelnu percepciju posmatrajući koji deo nedostaje na slici, razvija logiku uz pomoć pitanja koje su sličnosti, a koje razlike, ali otkriva uzrok i posledicu (mačka čeka ispred rupe na zidu, zašto mačka čeka, da bi uhvatila miša). U 48 pitanja imaju pitanja uz pomoć kojih se uče početni matematički pojmovi – oblici, veličine, boje.\nPreporuka je da ukoliko ovu igru igrate sa mlađim detetom (od 3 godine) da sva pitanja odgovorite zajedno, kako bi dete moglo da po modelu razume šta se od njega traži.\nALFA 7 – SILUETE HRANE\nJoš jedna igra za mlađu decu jeste slagalica Alfa 7, gde je cilj igre složiti parove tj. niz od 3 tačna dela.\nSlagalica se sastoji od 30 delova, tj. 10 različitih slika povrća, voća i hrane. Sastoji se od 3 dela, gde je središnji deo slika kojoj treba naći odgovarajuću senku i odgovarajuću konturu.\nŠta se razvija uz pomoć ovo igre?\nIgra nam pre svega donosi upravo pokretanje vijuga – razvoj mišljenja, iako na prvi pogled deluje kao jednostavna ona zahteva da dete razmišlja logički, da ima razvijenu vizuelnu percepciju (sposobnost prepoznavanja) i da motorički može da odgovori na zadatak, a kako sve ovo najbolje uvežbati nego kroz istraživanje kako i šta ide zajedno (iskustveno učenje).\nPronađi uljeza je kviz za malo stariju decu uzrasta od 4 do 7 godina i kao i prethodni sastoji se od 48 pitanja.\nRazlika u odnosu na prethodni kviz je da ovaj kviz sadrži i listu pitanja tj. izjava pomoću kojih dete može da zaključi koji je to uljez na slici. Tačan odgovor se provera pomoću magičnog prozora koji prikazuje nasmejano lice.\nŠta se učimo uz pomoć ovog kviza?\nDete uči da misli logički i da zaključuje prema određenim kriterijumima, uči suprotnosti (npr. Uljez je nešto što nije hladno.), razlike, grupe životinja, namirnica, materijala, prevoznih sredstava. Karticama je obuhvaćen ceo program koji bi dete od 6 godina trebalo da savlada u pripremnom predškolskom. Odgovarajući na pitanja dete razvija govor i usmeno izražavanje.\nZAVRTI, POVEŽI I UPAMTI\nSjajna igra za petogodišnjake koja itekako mrda vijuge. Sastoji se od table sa strelicom koju možemo da zavrtimo i 44 kartice, 22 kartice sa motivima sa table i 22 kartice sa bojama koje bi trebalo povezati sa odgovarajućim motivom.\nSamu igru možete igrati i kao klasičnu igru memorije gde je cilj spojiti boje i motiv.\nKoje segmente razvoja stimulišemo?\nZa razliku od prethodnih igara razvojni cilj ove igre je prvenstveno razvoj pamćenja i pažnje, jer bi dete trebalo da zavrti strelicu pogleda i upamti sliku gde je strelica pokazala, a zatim da pronđe identičnu sliku u gomili i boje koje odgovaraju slici. Sami motivi su različite “težine”, pa imamo jednostavne koji podrazumevaju dve boje, ali i složene koji su predstavljeni sa četiri boje. Pored pamćenja, razvija se mišljenje, vizuelna percepcija, govor.\nBETA 6 – ZAVRZLAMA\nPoslednji predlog je stvarno prava zavrzlama za decu uzrasta 5+ godina koja će stvarno da učini da se vijuge pokrenu.\nOvo je slagalica ravnih ivica, ali je to ne čini jednostavnom. U kutiji se nalazi 6 slika gde svaka sadrži 9 delova i svaka slika je na poleđini obeležena drugom bojom tako da ne može da bude zabune koji je čiji deo.\nU čemu nam pomaže ova zavrzlama?\nZavrzlama nas stvarno tera da mislimo koji deo gde ide, jer su slike tako postavljene da na prvi pogled svaki deo može svakom da bude par. Po mom mišljenju u kutiji se nalaze 3 lakše i 3 teže slagalice. Za svu decu koja su ljubitelji zagonetki i slagalica ovo je pravi izbor.\nSve ove igre koje razmrdavaju vijuge možete pronaći u IZDAVAČKOJ KUĆI PIKOM kao i na njihovom sajtu www.pikom.co.rs\nA u saradnji sa PIKOM-om poklanjam i jednu slagalicu koja stimuliše razvoj mišljenja, logike i kognicije uopšte, a to je SLAŽEM LOGIČNO – 3 DELA.\nDARIVANJE JE ZAVRŠENO 🙂\nKako bi učestvovali u darivanju potrebno je:\nDa lajkujete Facebook stranicu Pitajte Defektologa,\nDa ostavite jedan komentar u kome ćete mi reći koja od ovih 5 igara Vam se najviše dopada,\nDa imate adresu u Rep.Srbiji,\n(opciono) Da zapratite Instagram nalog @pitajtedefektologa .\nIgramo se do četvrtka 22.03.2018.godine do 21h kada ću pomoću sajta random.org izvuči dobitnika.\nPost je napisan u saradnji sa Izdavačkom kućom PIKOM, što ni na koji način nije uticalo na formiranje mog mišljenja i proizvodima.\nTagged deca, didaktika, dijagnoza, igra, igračke, Kognitivni razvoj, Materijal, Pikom, pitajtedefektologa, preporuka, razvoj, stimulacija razvoja, Učenje kroz igru\nOne thought on “5 igara koje razmrdavaju vijuge”\nBeta 6 zavrzlama


ERDOGAN ODLUČIO: Turci nisu nastali od majmuna, izbacuje se Darvin iz škola | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / ERDOGAN ODLUČIO: Turci nisu nastali od majmuna, izbacuje se Darvin iz škola\nTurska je spremna da iz programa srednjih škola izbaci Darvinovu teoriju evolucije – “kako bi sačuvala lokalne i nacionalne vrednosti”. Kako piše Raša tudej, Turska će time postati druga predominantno muslimanska zemlja koja je donela takvu odluku, posle Saudijske Arabije.\n– Izbacili smo kontroverzne predmete za učenike koji su u dobi u kojoj ne mogu da razumeju problematiku – rekao je funkcioner Ministarstva obrazovanja Alpasan Durmuš.\nPrema njegovim rečima, izbacivanjem Darvinove teorije snagu će dobiti “lokalne i nacionalne vrednosti turskog društva, a tu odluku je podržao i predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan.\nGrupacija onih koji se protive Darvinovoj teoriji tvrdi da je ona “u totalnoj suprotnosti sa islamskim ucenjima”, dok se na drugoj strani govori o potpunom prihvatanju ili delimičnom, uz nalaženje veza sa islamskim teorijama.\nTags Darvinova teorija muslimanska zemlja Turska\nPrevious USRED NEMAČKE ŠUME OTKRIVENI TAJNI NEONACISTIČKI KAMPOVI: Paravojni desničari spremali terorističke akcije protiv države?\nNext KANADA ZOVE SRBE I NUDI PAPIRE: Plata je veća od 60.000 dolara godišnje, evo kakav je posao…


Polovno Kubota manji traktoriza prodaju iz Nemačka - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Komunalna tehnika > Manji traktori > Kubota > Nemačka\nPolovno Kubota manji traktori iz Nemačka\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji Kubota manji traktori iz Nemačka. Mozete sortirati polovne Kubota manji traktori po cenim godini proizvodnje ili modelu. Koristite navigaciju na levoj strani strane da smanjite pretragu. Mozete i prosiriti pretragu na Kubota manji traktori iz.\nKubota BX2200D 4x4 Allrad Kommunaltraktor SchlepperBruto težina: 1300, Snaga motora: 20\nKubota B 3030 H ROPSOpšte stanje (1-5): 4, Snaga motora: 29.91, Tip trake: 4 WD, Profili prednjih guma: 99%, Profil zadnjih guma: 99%, Veličina prednjih guma: 300/55-12, Veličina zadnjih guma: 400/55-22.5


Google Maps omogućio kreiranje javnih događaja | BL Portal\nGoogle Maps je koristan kada se traga za lokalnim barom, restoranom, te drugim javnim mestima, a korisnici će uskoro moći da kreiraju i javne događaje, te ostalima pruže informacije o onome što se događa u njihovoj blizini.\nGoogle je nekim korisnicima već omogućio kreiranje događaja, a opcija još uvek nije dostupna svima, pa se spekuliše da bi i u budućnosti mogla da bude ograničena na lokalne organizacije i vodiče koji imaju licencu.\nPored toga, postoje naznake da ova opcija neće biti dostupna u nekim oblastima, te će korisnici u nekim dijelovima svijeta biti uskraćeni za ovo iskustvo, prenosi PC Press. Eksperti ističu da se, i pored toga što slične opcije postoje i na drugim platformama, radi o korisnoj funkciji koja bi korisnike mogla da obaveštava o značajnim događajima u okruženju.\nČini se da je opcija još uvek u fazi testiranja budući da oni koji su je isprobali svjedoče o tome da se dodavanje događaja ne događa odmah, te da se u proseku čeka jedan sat kako bi se kreirani događaj pojavio.\nVukota Govedarica na raportu kod Amerikanaca?\nDuško Milunović: Počela isplata godišnjeg boračkog dodatka za 2018.


Sagradite kuću već od 420 eur/m²\nUkoliko se još niste odlučili kako da sagradite vašu kuću iz snova, a da uz minimalna ulaganja sve pronađete na jednom mestu, kompanija Xella Srbija ima rešenje za vas - izgradnja kuća po sistemu "Ključ u ruke"...\nNa Ytong.rs možete pronaći više od 40 idejnih rešenja Ytong kuća, a mi Vam predstavljamo modernu i komfornu "Kuću br.4", bruto površine 277,24 m².\nKuća 4 obiluje staklenim površinama - brojni prozori i staklena vrata prosto mame u dvorište. Ukoliko imate plac pun zelenila i cveća, ova kuća će se idealno uklopiti.\nVeliki dnevni prostor smešten je u prizemlje kuće i otvoren ka trpezariji, koja je uvek centar dešavanja u jednoj porodičnoj kući. Prostrana kuhinja, sa velikom ostavom, dorasla je svakom kulinarskom izazovu.\nGaraža, kotlarnica i ostale pomoćne prostorije, učiniće Vam život mnogo lakšim.\nNa spratu su smeštene dve manje i dve veće spavaće sobe, dva kupatila i garderober. Deo ploče iznad trpezarijskog stola je izostavljen, pa je ovaj deo sprata i vizuelno povezan sa dnevnom zonom.\nCena kompletno izgrađene i završene Kuće 4, od temelja do krova, je od 420 eur/m².\nUkoliko se odlučite da sagradite Ytong kuću po sistemu Ključ u ruke, Xella Srbija Vam poklanja glavni projekat kuće, koji sadrži arhitektonsko građevinski projekat, projekat elekroinstalacija, projekat vodovoda i kanalizacije i elaborat energetske efikasnosti.\nGradnja se poverava sertifikovanim izvođačima radova, koji su izgradili brojne objekte u Ytong sistemu gradnje i koji na najbolji način brinu o kompletnom procesu izgradnje vaše porodične kuće.\n*Cena može da varira zavisno od nivoa izmena u glavnom projektu u odnosu na idejno rešenje i od nivoa izmena primenjenih materijala za završnu obradu objekta.\nViše o Ytong Kući 4 saznajte ovde.


Najlakši način čišćenja srebrnog nakita\nDovoljno je pet minuta da vaše omiljene narukvice, lančići, prstenje i minđuše izgledaju kao kada ste ih kupili...\n* 1 kašika praška za omekšavanje vode (ili sode bikarbone)\n* aluminijumski poslužavnik (ili tepsija obložena aluminijumskom folijom)\nU poslužavnik od aluminijuma stavite kašiku soli i kašiku praška za omekšavanje vode (ili sode bikarbone). Zatim sipajte toplu (ne ključalu) vodu dovoljno da vaš nakit ogrezne u njoj. Promešajte da se prašak rastopi. Potopite svoje srebro.\nRezultate možete videti odmah ili morate da sačekate nekoliko minuta. Međutim, ako je nakit koji ste stavili veoma zaprljan, moguće je da ovaj metod čišćenja neće učiniti da izgleda kao nov, već ćete morati da ga dodatno ispolirate.\nNe preporučujemo ovaj metod čišćenja za nakit sa dragim kamenjem. Iako dosta običnih ljudi (pa čak i juvelira) koristi ovaj metod za čišćenje nakita sa dragim kamenjem, nije vredno da rizikujete oštećenja zbog nekoliko stotina dinara koliko bi koštalo profesionalno čišćenje. Takođe, budite svesni da ovaj metod nije dobar za staro srebro i filigran, jer će ukloniti i onu finu patinu zajedno sa prljavštinom.


GPI za Igrača Godine: Paul Volpe I Dalje je Vodeći; Steven Silverman i David Peters u Naletu | PokerNews\n13. Jun 2013. PokerNews Staff\nPaul Volpe i dalje zauzima vrh Global Poker Index Player of the Year liste za igrača godine. Iako je imao samo jedno keširanje — 554. mesto na Event #6: $1,500 “Millionaire Maker” — zadržao je No. 1 poziciju.\nIma nekoliko promena u top 10 ove nedelje. Steven Silverman je sada na mestu No. 2, dok je Igor Kurganov napredovao četiri mesta i sada je na No. 4, a isto toliko pomerio se i Steve O’Dwyer i sada je na mestu No. 7.\nOle Schemion je pao jedno mesto i sada je No. 3 iako je bio 35.-ti na International Stadiums Poker Tour Main Event.\nTeam Ivey član David Peters imao je jedan od najvećih skokova na POY trci, i sada zauzima 8. mesto, napredovao je čak za 151 mesto od prethodne nedelje. Peters se našao u Top 10 posčle keširanja u četiri eventa na World Series of Poker, uključujući i jedan finalni sto.\nU drugom eventu serije, Peters je bio 8-mi na $5,000 No-Limit Hold’em 8-Handed eventu. Zatim je zauzeo 46. mesto na $1,000 No-Limit Hold’em eventu, pa 41. mesto dva dana kasnije u $2,500 No-Limit Hold’em Six-Handed eventu. A poslednje keširanje imao je u Event #17, $1,500 No-Limit Hold’em event.\nTakodje skok u trci imao je i Nemački pro Philipp Gruissem. Gruissem, je osvojio $221,427 za 3. mesto na Asia Millions HK$ 250,000 Warm Up u Macau, i sada je na No. 13. mestu.\nDvojac Scott Seiver (No. 9) i Daniel Negreanu (No. 10) su na samoj ivici ispadanja iz Top 10 ove nedelje. Obojica su nazadovali po tri mesta od prethodne liste, iako je Negreanu imao 12. mesti na Event #5 $2,500 Omaha/Seven Card Stud Hi-Lo, a Seiver 33. mesto na Event No. 3 $1,000 No-Limit Hold’em. Obojica rizikuju da ispadnu iz Top 10 na POY trci sledeće nedelje.\nJason Mercier je nastasvio da pada na listi za POY ranking. Sa početkom WSOP bio je na No. 15. mestu, a sada je na No. 21. mestu.\nZa potpunu GPI Player of the Year listu, pogledajte GlobalPokerIndex.com.


Titanik 2 će ipak zaploviti 2022. iz Dubaija - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nOriginalni Titanik verovatno predstavlja najozloglašeniju epohu prekookeanskih putovanja, a luksuzna krstarica isplovila je iz Britanije 10. 4. 1912. godine, nakon čega je bokom udarila u ledeni breg i potonula u dubine Severnog Atlantika pet dana kasnije.\nOvo nipošto nije vrsta istorije koja bi mogla da ohrabri putnike na novoj reinterpretaciji legendarnog broda, ali prema svemu sudeći, ona nikako ne plaši ljude koji se nalaze iza njenog projekta, poznatijeg kao Tiganic II.\nNakon nekoliko odlaganja i izgradnje broda, zvanično isplovljavanje može biti očekivano 2022. godine, na 110. godišnjicu potonuća originala. Klajv Palmer predstavlja australijskog biznismena koji je došao na brilijantnu ideju i definitivno, plan sa veoma dobrim odzivom.\nPutovanje će u ovom slučaju startovati iz Dubaija, dok mu se destinacija završava u njujorškoj luci. Sudeći prema Blue Star Line, sajtu koji se nalazi iza svih ovih planova, brod će posedovati identične kategorije i klase kao Titanik, što znači da će biti podeljen na prvu, drugu i treću klasu.\nReplika naslavnog imena biće nešto veća od originalnog broa, posedovaće modernu navigaciju, ali je pre svega osmišljen kao putovanje kroz vreme za prvobitnu varijantu, nadamo se samo daleko od bilo kakvih oštrih santi leda i ostalih tvrdih prepreka. Bez sumnje, ovo putovanje neće poći istom rutom, tako da svi putnici ipak mogu biti bezbrižni.\nNaravno, možemo samo zamisliti koliki se redovi već formiraju zbog svih onih koji žele da na kratko postanu "kraljevi sveta", nalik Leonardu di Kapriju u Kamerunovom ostvarenju iz 1997. godine, ispred blagajni i prodajnih mesta turističke agencije zadužene za ovo putovanje.


Četiri profesora Univerziteta Crne Gore među 2 posto NAJCITIRANIJIH SVJETSKIH NAUČNIKA | Info | Društvo\n19. October, 16:21\nČetiri profesora Univerziteta Crne Gore među 2 posto NAJCITIRANIJIH SVJETSKIH NAUČNIKA 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nČetiri profesora Univerziteta Crne Gore među 2 posto NAJCITIRANIJIH SVJETSKIH NAUČNIKA\n07.12.2020. / 11:23\nPrema skoro obavljenom istraživanju Stanford Univerziteta (USA), četiri profesora Univerziteta Crne Gore, svi sa Elektrotehničkog fakulteta, uvrštena su na listu od 2% najcitiranijih svjetskih naučnika u oblasti istraživanja kojom se bave.\n"Imena profesora Ljubiše Stankovića, Igora Đurovića i Srđana Stankovića nalaze se među prvih 3.416 naučnika od njih ukupno 161.179 koji publikuju naučne radove u oblasti Information and Communication Technologies. Na ovoj listi profesor Ljubiša Stanković je na 214. mjestu (odnosno među prvih 0.13%), profesor Igor Đurović na 795. mjestu (tj. među prvih 0.5%), a profesor Srđan Stanković na 1703. mjestu (među prvih 1%)", saopšteno je iz Univerziteta Crne Gore.\nProfesor Gojko Joksimović se nalazi među prvih 1860 naučnika od njih ukupno 87611 koji publikuju naučne radove u oblasti Electrical and Electronic Engineering. Na ovoj listi on se nalazi na 1355. mjestu (u prvih 1,5%).\nKompletna lista i opis metodologije istraživanja je dostupna su OVDJE\nVIMBLDON VIŠE NIKADA NEĆE BITI ISTI: Promenjeno pravilo koje su teniseri...


Dogodilo se dana 27. Novembar\nPozicija: Rodjendan.net > Dogodilo se > 27. Novembar >\nU bazi smo pronašli 34 događaja koja su se dogodila dana 27. Novembar.\n• Godina 450: Gala Placidija, zapadnorimska carica. [kategorija: Smrti]\n• Godina 511: Hlodovek, franački kralj. (* 466.) [kategorija: Smrti]\n• Godina 1570: Jakopo Sansovino, italijanski arhitekta i vajar. [kategorija: Smrti]\n• Godina 1701: Anders Celzijus, švedski fizičar i astronom. (†1744). [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1879: Francuska skupština iz Versaja premeštena u Pariz. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1895: Aleksandar Dima Sin. francuski pisac. [kategorija: Smrti]\n• Godina 1919: U okviru Versajske mirovne konferencije posle Prvog svetskog rata Bugarska potpisala dokument kojim je Dobrudža pripala Rumuniji, istočna Trakija Grčkoj, a gradovi Dimitrovgrad, Bosilegrad i Strumica Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1926: Ahmed Ben Zogu potpisao u Tirani ugovor sa Italijom kojim je Albanija stavljena pod italijanski protektorat. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1926: Nikola Pašić, veliki srpski političar [kategorija: Smrti]\n• Godina 1940: - Nemačka u Drugom svetskom ratu anektirala francusku pokrajinu Lorenu. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1940: - U Rumuniji profašistička "Gvozdena garda" ubila više od 60 saradnika izbeglog kralja Karola II, među kojima bivšeg premijera Nikolaea Jorgu. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1940: Brus Li, majstor borilačkih veština, filozof, i glumac (†1973). [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1941: Poslednje italijanske jedinice predale se savezničkim snagama u tvrđavi Gonder u Etiopiji. Saveznici zarobili 23.000 italijanskih vojnika. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1941: Nada Purić, narodni heroj Jugoslavije. (*1903.) [kategorija: Smrti]\n• Godina 1942: Francuzi u Drugom svetskom ratu potopili veći deo ratne flote u tulonskoj luci kako bi sprečili da brodovi padnu u ruke Nemcima, koji su upravo ušli u Tulon. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1942: Džimi Hendriks, američki pevač, gitarista i pisac pesama. (†1970). [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1943: Ivo Lola Ribar, jugoslovenski političar. (*1916). [kategorija: Smrti]\n• Godina 1953: Judžin Gledston O'Nil, američki pisac i prvi američki dobitnik Nobelove nagrade za književnost. [kategorija: Smrti]\n• Godina 1968: Pripadnici jugoslovenske vojske i policije ugušili masovne demonstracije Albanaca na Kosovu i Metohiji na kojima je zahtevano da ta pokrajina Srbije dobije status republike. Demonstracije održane na Dan zastave, državnog praznika Albanije. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1973: Ana Atanasković, srpska književnica i filolog. [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1989: U eksploziji u vazduhu kolumbijskog "boinga 727", koji je leteo na liniji Bogota-Kali, poginulo svih 107 putnika i članova posade. Pretpostavlja se da je u avionu bila bomba. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1989: Zuko Džumhur, putopisac, slikar i karikaturista. (*1921). [kategorija: Smrti]\n• Godina 1991: - Masa u Pnom Penu napala nominalnog lidera Crvenih Kmera Kije Sampana, koji je evakuisan u Bangkok da ne bi bio linčovan. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1991: - Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija odobrio slanje mirovnih snaga u Jugoslaviju. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1996: U eksploziji gasa u rudniku uglja u kineskoj provinciji Šansi poginulo više od 90 rudara. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1996: U jeku protesta zbog krađe glasova na lokalnim izborima u Srbiji vlasti prekinule rad Radija B92 Radio Indeksa, dve najslušanije beogradske radio-stanice koje su stalno i detaljno izveštavale o građanskom protestu. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1997: U sukobima srpskih snaga bezbednosti i kosovskih Albanaca kod mesta Srbica i u selu Rezniće poginula dva policajca i jedan Albanac, četiri policajca povređena. [kategorija: Događaji]\n• Godina 2000: - Agencija Ujedinjenih nacija za sidu objavila da je od početka pandemije side pre 20 godina od te bolesti umrlo više od 21 milion ljudi širom sveta. [kategorija: Događaji]\n• Godina 2000: - Norveški kralj Herold otvorio, u zapadnoj Norveškoj, najduži tunel za drumski saobraćaj na svetu. Tunel dugačak 16.900 metara potukao rekord St. Gotard tunela u Švajcarskoj, koji je pušten u promet 1980, a dugačak je 16.300 metara. [kategorija: Događaji]\n• Godina 2001: NASA saopštila da je Habl, svemirski teleskop, otkrio atmosferu planete udaljenu od Zemlje 150 svetlosnih godina. To je prvi put da je atmosfera planete koja se nalazi van Sunčevog sistema direktno opažena. [kategorija: Događaji]\n• Godina 2010: Irvin Keršner, američki reditelj. (* 1923) [kategorija: Smrti]\n• Godina 8_pne: Horacije, jedan od najvećih pesnika antičkog Rima. [kategorija: Smrti]\n• Godina _: Sveti apostol Filip (Božićne poklade) [kategorija: Praznici i dani sećanja]


Policijski turizam u post sezoni na Cetinju - GLAS CRNOGORCA\nUstoličenje predstavnika padobransko-desantne jedinice crkve Srbije, Metodija, nije sprovedeno na valjan način! Padobranci, pop Metodije i pop Backović su u Nikšiću, padobranskim skakanjem, napravili dobru „uvertiru“ za razvoj policijskog turizma, ali marionetska, kvislinška vlada Crne Gore to nije umjela ośetiti!\nNeko reče da su se jeftinije mogli ustoličiti da su se obratili „Namos“ kompaniji, a možda bi im stolice dali i na rate. Ne mislim na „stolice“ u medicinskom značenju!\nU post-sezoni, nakon čvaraka, ćevapa, krmadi i jogi madraca, instaliranih po ekskluzivnim crnogorskim plažama “visokog“ turizma, jedino je Cetinje „profitiralo“, ali ne zaslugom ove paravlade, već zaslugom građana Prijestonice! Jeste da je ukinuto Ministarstvo turizma, ali Abazdović i Sekulić znaju za „jadac“! Preuzeli su ingerencije ovog resora i „zaprašili“ Cetinjane da se ne „oštete“!\nNaime, sve se dešava nakon što su građani Cetinja u toku glavne sezone „POP-ili“ neograničenu količinu suzavaca, šok bombi, gumenih metaka, u prilici u kojoj su zaštitnici paravojne formacije zvane SPC (Srpski putujući cirkus) nakon „predstave, koju su nam priredili Vulin i Vučić, preko svojih kvislinga u Crnoj Gori, učinili da je Cetinje nadmašilo prosjek iz rekordne turističke 2019. godine.\nDobili smo novu vrstu turizma, mašalaaaaaaaaaaaa“ (krava je otelila vočića „Zekonju“ mašalaaaa!). Policijski turizam! Građani Prijestonice ne moraju brinuti! Ne može se proći Cetinjem a da se neđe ne „spotaknemo“ o policajca, šljem, oklop, „maricu“… I troše momci u uniformama! Doduše, koliko sam ja primijetio, troše samo bezalkoholna i lagana alkoholna pića, ali za „uvar“ je! Cetinje već dugo „ne radi“! Posebno troše u periodu, koje stari Crnogorci zovu „uvar od dnevi“! To je onaj najtopliji perod u toku dana (oko podna), kada se bravi vrću doma, u ‘ladovinu, radi muže, ali i sporadi izbjegavanja „žaropeka“!\nOvakva vrsta turizma je zaista fantastično otkriće! Nijesu tu samo da potroše koju rublju ili dinar, već, za ne daj bože; kako su Cetinjani zbog vlage puni reume, ovi dobri momci su tu i radi pendrek-fizioterapije! I to besplatno!\nDa su Beranci imali „ideju“ o profitu, napravili bi malo „krkljanca“ sa pečenim krmadima ili bez njih, sa šajkačama i kokardama ili bez, svejedno, kako bi ovi dobri momci u plavom, sa šljemovima i kompletnom ratnom opremom, bili garant zimskog turizma, u sredini koja grca od neimaštine! Ove godine su im rodile jedino zastave, grbovi i druga obilježja tuđe države! Mašalaaaaa!\nKrava je otelila vočića Zekonju, mašaaaala!\nI što je najvažnije Đekna još nije umrla…mašaaaaala!\nPrevious Sunovrat prava\nNext Quo vadis, Domine?


Radnik dobija pojačanje iz Zrinjskog - PLBiH - Premijer liga BiH\nRadnik dobija pojačanje iz Zrinjskog\nKarić definitivno ostaje u Radniku, a sutra bi se ekipi trebao priključiti defanzivac iz Zrinjskog.\nNakon što je jedno vrijeme bio u potrazi za novim klubom, Mahir Karić se ipak opredjelio da i dalje ostane u Radniku. Karić je imao ponuda iz Premijer lige BiH, nekoliko iz inostranstva, ali niti jedna nije zadovoljila trenutne zahtjeve ovog iskusnog igrača.\n“Radnik je uvijek bio prioritet, bilo je određenih ponuda, kontakrirali su me klubovi iz Premijer lige, ali kada sam sve sagledao, ostao sam u Radniku. Priključio sam se pripremama za narednu sezonu u kojoj očekujem da budemo u gornjem dijelu tabele. Imamo kvalitet, dobar rad, tako da možemo očekivati i dobar plasman”, rekao je Karić,\nOvaj tridesettrogodišnji napadač, prošle sezone odigrao je 19 utakmica u dresu Radnika, postigao tri gola i imao 7 asistencija, odnosno 9 ukoliko gledamo i izborene jedanaesterce. Od njega se očekuje da i u narednom šampionatu bude opasnost po protivničke golmane.\nSutra bi se ekipi trebao priključiti Gabrijel Čoko, devetnaestogodišnji igrač Zrinjskog, inače mladi reprezentativac BiH, a već u četvrtak bi sa ekipom putovao na Zlatibor. Čoko je prošle sezone za Zrinjski odigrao osam utakmica, sedam u PLBiH i jednu u Kupu BiH. U Kupu BiH je odigrao 90 minuta i upisao je asistenciju, dok je u ligi sedam puta ušao sa klupe i sakupio je 77 minuta.\nTags: FK Radnik Gabrijel Čoko Mahir Karić PLBiH Premijer liga Premijer liga BiH\nPrevious Krupa angažovala veznjaka iz Srbije, potpisan je trogodišnji ugovor\nNext Nalić ostao bez igrača za prvi dio sezone


Optimizam /Crna Gora: Razmatramo otvaranje granica za region / Radio Sarajevo\nFoto: Anadolija/Crna Gora\n05. 08. 2020. u 18:29:00 Radiosarajevo.ba\n"Jedan od ključnih parametara je broj aktivnih slučajeva na 100.000 stanovnika, a drugi je kretanje broja oboljelih odnosno dugoročni trendovi. Prijedlog za uključivanje Rusije na zelenu listu je došao od Operativnog štaba za turizam i Ministarstva turizma. Kada se radi o regionu, vrlo ozbiljno razmatramo dalje korake kada se radi o ažuriranju liste. Tu ne smijemo zaboraviti potencijalne brojeve ljudi koji bi došli u Crnu Goru i o tome se mora voditi računa. Razmatramo otvaranje granica i uslove pod kojima se granice mogu otvoriti na način koji će minimizirati epidemiološki rizik po građane Crne Gore", istakao je Begić.\nTagovi: Crna Gora optimizam koronavirus COVID-19\nCOVID-19 / U Crnoj Gori registrirano 67 novih slučajeva zaraze, dvoje preminulo\nUznemirujući video / Snimile ga kamere: Mladić propao kroz strop škole\nVideo / Ovo je ugostitelj iz BiH osumnjičen za likvidaciju Strahinje Stojanovića


Jedna srpska reč je ušla u REČNIK pojmova... | Skandalozno\nJedna srpska reč je ušla u REČNIK pojmova koji su neprevodivi na engleski jezik\nMeđu najlepšim stranim rečima koje opisuju blagostanje, ljubav i pozitivna osećanja koje će postati deo rečnika sastavljenog od izraza i pojmova koje širom sveta opisuju zadovoljstvo, po izboru novinara Independta, našla se i jedna srpska reč – merak.\n“Merak, srpska reč, znači zadovoljstvo koje proističe iz malih stvari”, naveli su novinari Independenta.\nPo izboru novinara tog londonskog tabloida na listi lepih reči na kome rade engleski stručnjaci “merak” je ušla među one reči koje opisuju nešto divno a nije ih moguće prevesti na engleski. Slično je sa havajskom reči “aloha”, koja se šriom sveta koristi kao pozdrav dobrodošlice, iako doslovno znači “dah prisustva“.\n“Merak“, “aloha“, turska reč “gumuservi” koja opisuje odsjaj meseca na vodi, ili “cveč” reč koju Velšani koriste da izkažu sigurnost zagrljaja, čine deo budućeg rečnika na kome radi psiholog Tim Lomas sa Univerziteta Istočni London.\nLomas koji je istraživao kako se pozitivna osećanja i blagostanje izražavaju na drugim jezicima, u budući rečnik, koji za sada ima nešto više od 200 reči uvrstio je i “monfesk” reč kojom Danci opisuju svežinu nakon dobrog sna.\nNovinari su među tim rečima izabrali i japansku “nakama” koja označava bliske prijatelje, od kojih je jedan u drugoga zaljubljen platonski ali i “odal” kojom na Šri Lanki iskazuju lažnu ljutnju prema voljenoj osobi, holandsku “gezeligeid” koja izražava osećaj topline kada ste zajedno sa voljenom osobom.\nMeđu tim rečima je i kineska “Ži zi ži šou, ju zi ksie lao” kada držite ruku voljene osobe i starite zajedno, ali i portugalska “kafun” koja označava osećanje kada prođete prstima kroz kosu voljene osobe.\n(Skandalozno.rs, Izvor: Beta, foto ilustracija: pixabay)\nBudite prvi sa komentarom na članku "Jedna srpska reč je ušla u REČNIK pojmova koji su neprevodivi na engleski jezik"


DAČIĆ: Nemoguće je legalno stvoriti vojsku Kosova! Pitajte SB UN kako se zove formiranje bilo kakve ilegalne vojske bez njegovog odobrenja! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tDAČIĆ: Nemoguće je legalno stvoriti vojsku Kosova! Pitajte SB UN kako se zove formiranje bilo kakve ilegalne vojske bez njegovog odobrenja!\nDAČIĆ: Nemoguće je legalno stvoriti vojsku Kosova! Pitajte SB UN kako se zove formiranje bilo kakve ilegalne vojske bez njegovog odobrenja!\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je da rezolucijom 1244 SB UN nije predviđeno formiranje vojske Kosova.\nOn je poručio da Srbija to neće prihvatiti, te da Srbi u kosovskom parlametnu sigurno za to neće glasati.\n„Kada je reč o vojsci Kosova na snazi su dokumenta UN SB. Ako neko želi promenu, ona mora biti doneta u istom formatu – na sednicu Saveta bezbednosti pa donesite odluku.\nNikava vojska Kosova nije predviđena rezolucijom 1244 niti jednim drugim dokumentom“, rekao je Dačić novinarima u Sarajevu.


Evropske aspiracije Severne Makedonije i Albanije moraće da sačekaju, jer lideri Evropske unije nisu mogli da postignu sporazum o tome da sa dve zemlje otpočnu pregovore o članstvu.\nČelnici zemalja članica nisu se saglasili oko predloga da se počnu pristupni pregovori i nakon duge i burne rasprave protekle noći i nisu usvojili nikakve zaključke o proširenju.\nFrancuski predsednik Emanuel Makon odbio je predlog da EU počne pristupne pregovore sa Severnom Makedonijom i Albanijom i rekao da "Albanija i Makedonija ne mogu napredovati sve dok EU ne promeni kako i kada se može reći da kandidati ispunjavaju kriterijume, od ekonomske politike do ljudskih prava i vladavine prava".\nEvropski komesar za susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanes Han napisao je na Tviteru da je odgovornost EU što nisu otvoreni pregovori sa Severnom Makedonijom i Albanijom, jer su te dve zemlje ispunile svoj\n"Da budem jasan: odgovornost za neuspeh nije na ove dve zemlje koje su ispunile sve kriterijume i s pravom se nadale pozitivnoj odluci. EU nije ispunila svoj deo dogovora zbog internih problema. Šteta neće biti naneta samo EU i Zapadnom Balkanu, nego i mnogo šire!", napisao je Han.\nSličan stav je izneo i predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker, koji smatra da je "istorijska greška što nisu otvoreni pregovori sa Severnom Makedonijom i Albanijom".\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk poručio je Severnoj Makedoniji i Albaniji da "ne odustaju" i da "nema sumnje da će dve zemlje postati članice EU".\nMakedonski ministar spoljnih poslova Nikola Dimitrov napisao je na Tviteru da je "najmanje što EU duguje regionu je da bude poštena i da građanima kaže ako nema konsenzusa o evropskoj budućnosti Zapadnog Balkana i ako ne važi obećanje sa samita u Solunu 2003".\nHrvatski premijer Andrej Plenković kazao je da žali zbog toga što čelnici EU nisu uspeli da posgitnu saglasnost oko otvaranja pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom.\n"Taj stav nije delilo nekoliko zemalja. Treba nastaviti s insistiranjem na ta dva dosijea i mi moramo poslati poruku našim prijateljima u Severnoj Makedoniji i Albaniji da treba da nastave reforme, a da ćemo mi nastaviti da ih\npodržavamo na evropskom putu", izjavio je Plenković.\nAmeričkog Stejt department saopštio je da SAD i dalje podržavaju transatlantske integracije Severne Makedonije i Albanije.\n"Razočarani smo jer Evropski savet nije prepoznao reforme koje su sprovele obe zemlje s ciljem da otpočnu pregovore sa EU. Pozitivna odluka bi reafirmisala krediblitet njihovog evropskog puta i odvratila maligne strane faktore, koji žele da podriju zapadne vrednosti i evroatlantsku zajednicu. Nadamo se da će Evropski savet postići konsenzus i doneti pozivitnu odluku o obe zemlje pre samita Zapadnog Balkana i EU u maju sledeće godine", navodi se, između ostalog, u saopštenju Stejt departmenta i dodaje da će SAD ostati strateški partner dve zemlje dok nastavljaju da osnažuju vladavinu prava, unapređuju brbu protiv korupcije, razvijaju svoje ekonomije i bore se protiv organizovanog kriminala.


Đorđe Milovanović: Stara radnička kolonija u Kragujevcu – Korzo\nObjavljeno 2016-12-21 2016-12-21 autor Korzo redakcija\nU projektu “Nepokretno nasleđe u Srbiji” Đorđe Milovanović osvetljava zbog čega uopšte postoji vojna industrija u Kragujevcu, a zatim istražuje kako je nastala Stara radnička kolonija.\nStara radnička kolonija u Kragujevcu\nVeliki rat ostavio je Kragujevac i njegovu vojnu industriju u pustoši. Devastirano je 70 odsto ovih kapaciteta, prema dokumentima Versajskog ugovora. I pre nego što se rat završio, u visokim vojnim krugovima nastala je ideja o izgradnji novog vojno – industrijskog kompleksa, i dislociranju postojećeg u Kraljevo. Međutim, preovladao je elemenat tradicije, a nova šansa kragujevačkoj vojnoj fabrici pružena je kroz snažan investicioni podsticaj. Kao jedan od najvidljivih rezultata jeste izgradnja naselja Stara Radnička kolonija, u periodu 1924 – 1931. godine.\nIdejni tvorac formiranja naselja radnika i stručnjaka specijalizovanih za opsluživanje Vojno – tehničkog zavoda u Kragujevcu, bio je brigadni đeneral Živojin Terzibašić, upravnik fabrike. Do realizacije se došlo sredstvima ratne reparacije, a prema ugovoru sa firmom Henč iz okoline Drezdena izrađen je situacioni plan za 296 stanova na Stanovljanskom polju. Bile su to barake različitih veličina i broja stambenih jedinica, raspoređene na površini većoj od 21.000 kvadratnih metara. Ovaj prostor nalazi se na atraktivnoj lokaciji, izvorno definisanoj kao predgrađe Kragujevca, a danas u fizičkom, komercijalnom i zabavno – rekreativnom smislu, predstavlja centar grada i središte zbivanja. U urbanističko – arhitektonskom oblikovanju korišćeni su modeli engleskih radničkih kolonija. Najpre je podignuto je nekoliko zidanih objekata, a potom je izgrađen veći deo naselja sa drvenim barakama ofarbanim bojom topovskih lafeta, kao simbol naselja majstora oružara. Tako se čitava kolonija sastojala iz dva stambena dela – drvenih, vrlo solidnih baraka u kojima su stanovali visokokvalifikovani radnici Zavoda i – zidanih zgrada u kojima su stanovali oficiri i podoficiri, poslovođe i drugi rukovodioci. Kragujevačka Opština rešila je pitanje pijaće vode, kaldrmisanje ulica, izgradnje kupatila, parnih perionica, ambulanti, a vojna fabrika osvetljenje naselja strujom iz svojih pogona. Prosečene su ulice širine 12 metara, kaldrmisani trotoari, izgrađen park, skver, gradski hipodrom… Naselje se za kratko vreme pretvorilo u varoš sa oko 3000 stanovnika raznih nacionalnosti i konfesija. Za njihove potrebe, podignuta je škola za 500 učenika, zabavište za oko 150 dece, društveni dom za priredbe i fiskulturu, ambulanta, apoteka, požarni dom, biblioteka, prodavnica… Ne bi trebalo zaboraviti da je reč o vremenu u istoriji upamćenom po ekonomskoj recesiji svetskih razmera. Međutim, Vojno-tehnički zavod u Kragujevcu pružao je sigurnost po pitanju posla i stanovanja što je i bio glavni povod pridošlima iz oslobođenih, zapadnih krajeva Jugoslavije, ali i onima iz Italije i drugih zemalja, da ovde pronađu dom. Za njihove potrebe u planu je bila i izgradnja katoličkog hrama, obzirom na veliki broj Kolonaca.\nStara radnička kolonija – pogled sa vatrogasnog tornja\nIndustrijska celina Stara radnička kolonija predviđena je kao naselje zatvorenog tipa, a smatra se jedinstvenim urbanističkim ostvarenjem industrijskog pejsaža u ovom delu Evrope. Sveobuhvatno je planiran i uspostavljen neposredni kontakta čoveka sa prirodnim okruženjem i korišćeno drvo kao osnovni arhitektonski materijal, u skladu sa sa politikom gradnje onovremenog Kragujevca. Nisu se sledile nove ideje internacionalnog stila Moderne koje su uzimale maha, a bile inspirisane korbizjeovskim skicama novih gradova, u osnovi radikalnog principa stvaranja novih gradskih tkiva bez kontinuiteta sa nasleđenim strukturama. Primera radi, važno je napomenuti da je svaka stambena jedinica imala i svoju manju baštensku parcelu, gde je briga o čoveku i njegovim vanfabričkim aktivnostima, neposrednom kontaktu sa prirodom, predstavljala raritetan primer razmišljanja i delovanja. U širem, socio – antropološkom, kulturološkom i istorijskom smislu, naselje je nosilo izvesna utopistička obeležja komunskog stanovanja, dosta heterogenog sastava žitelja i sa rigidnim pravilima ponašanja unutar zajednice. Boemski život u potpunosti je bio isključen unutar zajednice, a ko je kršio pravila zajednice, bio je kažnjen. U večernjim časovima Kolonska kapija je zatvarana i odlazilo se na počinak, dok bi se svaki i najmanji slučaj remećenja reda okončao izbacivanjem iz zajednice.\nU kontekstu Prostorne kulturno – istorijske celine, naše doba dočekalo je samo nekoliko objekata koji su i u autentičnoj urbanoj matrici činili reperna zdanja po kojima se ovaj prostor prepoznavao. U naselje, ograđeno žičanom i drvenom ogradom ulazilo se kroz Kolonsku kapiju sazidanu od čvrstog materijala sa dve omanje stražarske kuće.\nPreko cele ulice sa jednog na drugi kraj gvozdenim slovima je pisalo Radnička kolonija Artiljerijsko – tehničkog zavoda, sa Nemanjićkim dvoglavim orlom iznad njega. Najatraktivniji objekat u ovom naselju, i ujedno zaštitni znak Kolonije jeste zgrada Sokolana. U prošlosti je više puta menjala svoju namenu pa je tako bila društveni dom za razonodu stanovništva, hotel, čak i tehnička škola. Ipak je ostala upamćena kao zdanje u kome su se negovale veštine panslovenskog pokreta Sokola. U prizemlju su gimnastička sala i administrativne odaje a na spratu biblioteka i svečana sala sa binom za pozorišne i filmske predstave.\nKompleks Sokolana tridesetih godina 20. veka\nSagrađena je od drveta kao materijala koji je u celini ispoštovan u gradnji čitavog naselja. Njen volumen, visoka piramidalna kupa i impozantno pročelje čine je najdominantnijom građevinom u naselju i šire. Čitav dekorativni program sveden je na fasadu okrenutu ka uređenom trgu na kome je statua kralja Aleksandra Karađorđevića kojoj pruža izvanrednu pozadinu. Celom dužinom objekta u prizemlju i na spratu prostire se trem sa sa nizovima drvenih stubova sa profilisanim kapitelima i jastucima, a ugaonim stepeništima ostvarena je međuspratna povezanost.\nDom upravnika kolonije\nDom upravnika Kolonije je još jedno zdanje od značaja sa administrativnim odeljenjima u donjoj i stambenim odeljenjima u gornjoj etaži. Karakter njegovih fasada potiče od poligonalnih ispusta na uglovima u obe etaže. Bogatstvu doprinosi čitavo šarenilo tipova prozorskih otvora, različitih dimenzija, pravougaonih i lučno zasvedenih. Svojom pojavom upotpunjuje estesku sliku i oplemenjuje čitav ambijent.\nDom školskog nastojnika\nEkvivalentan ovom zdanju, u susednom školskom bloku stoji istodobni objekat Doma školskog nastojnika. Identične arhitekture, koju čine prizemlje i mansardno potkrovlje, i sa ugaonim ispustom neobično zarubljenim samo u prizemnom delu. U neposrednoj blizini “Sokolane“ nalazio se i Dom požarne družine, koji je u svom izvornom obliku imao i visoku drvenu kulu za osmatranje i veliko zvono koje je pozivalo požarnike i “kolonce“ na uzbunu. Bila je opremljena, za to vreme modernim vozilima i sredstvima za gašenje požara. U posleratnim godinama dobila je neadekvatnu prenamenu, kao stambeni objekat za smeštaj radnika. Obdanište je takođe neplanski prenamenjeno u stambene jedinice. Iako je nedaleko od “Palilulskog ulaza“ kojim su svi kolonci prolazili u vojnu fabriku, postojao moderan vrtić za decu, kao svojevrsni sociološki fenomen svog vremena, ovde je potvrđena ideja o humanom odnosu prema radniku. Tako je i u “koloniji“ oformljeno obdanište, nešto manjeg kapaciteta. Paviljon – Promenadni objekat se nalazi u sredini izuzetno lepog parka neposredno uz zgradu Sokolane. To je otvoreni objekat sa visokim podijumom na kome počiva šest stubaca povezanih lukovima, skromne dekorativne plastike koji nose masivnu zidanu pokrivku. Na podijum se izlazi stepenicama, a on sam je ograđen metalnom kovanom ogradom. Služio je za promenadne koncerte, izvođenje pleh muzike lokalnog vatrogasno društva, najčešće nedeljom. Kiosk, građen opekom sa skromnim ukrasima u plitkoj štuko – dekoraciji, predstavlja neotuđivi deo spomeničke celine kao primer životne svakodnevice ove naseobine. Spomenik Kralju Aleksandru I Karađorđeviću se nalazi ispred zgrade Sokolane, sa kojom čini jedinstvenu scenu. Postojeći spomenik nije autentičan, ali se nalazi na mestu gde je nekada bila bista jugoslovenskog kralja (otkrivena 2. oktobra 1938. godine, uništena nakon Drugogo svetskog rata).\nSokolana i promenadni objekat\nNesumnjive su likovne i arhitektonske vrednosti ovih centralnih kolonskih zdanja, njihova autentičnost, takođe i sociološke, istorijske i urbane vrednosti, a izvanredan pejzažni doživljaj koji pružaju opravdava njihovo postojanje. Shodno svemu navedenom, Vlada Srbije donela je 2013. godine odluku o utvrđivanju Kompleksa „Sokolana“ u Staroj radničkoj koloniji za kulturno dobro, shodno odredbama GUP-a Kragujevac 2005. Stambene drvene barake su u najvećoj meri porušene i na njihovom mestu izgrađeni novi stambeni blokovi veće spratnosti, uz zadržavanje pomenutog kompleksa. Osvrt na ovo jedinstveno graditeljstvo kao svedočanstvo njegovog postojanja unutar gradske matrice, bezmalo čitav jedan vek, mora da posluži otporu uniformišućim tendencijama i naglasi lokalnu identifikaciju. Osnovna načela treba da postanu očuvanje i održivost kulturnog pejzaža, konzervacija kroz upotrebu urbane baštine i negovanje tradicionalno nasleđenog senzibiliteta.\nĐorđe Milovanović, istoričar umetnosti, viši stručni saradnik u Zavodu za zaštitu spomenika kulture Kragujevac\nSpomen–zbirka Pavla Beljanskog: Uručenje Zahvalnica i praznični koktel


MZ Velešići bi mogla dobiti ambulantu - Klix.ba\nMZ Velešići bi mogla dobiti ambulantu\n30.6.2008. u 15:06\nDogovor vezan za izgradnju ambulante na području Kantona Sarajeva sredstvima Islamske Republike Iran bio je povod današnjem sastanku premijera KS Samira Silajdžića i ministra zdravstva KS Mustafe Cuplova s Ahmadom Fardom Hosseinijem, ambasadorom Irana u BiH, i njegovim saradnicima, saopćeno je iz Pres-službe KS. "Mi smo danas, nakon obavljenih konsultacija sa višim instancama vlasti, došli u Kanton Sarajevo sa prijedlogom za realizaciju projekta izgradnje jedne ambulante, koju bi upotpunosti finansirala iranska Vlada, dok bi Humanitarna organizacija ‘Crveni polumjesec’ osigurala potrebnu medicinsku opremu, mobilijar i ostali neophodni inventar. S druge strane, od vas očekujemo da osigurate adekvatan lokalitet za izgradnju ovog objekta, kao i neophodnu građevinsku dokumentaciju", informisao je na početku današnjeg sastanka svoje domaćine ambasador Hosseini.\nS obzirom da je bio prethodno upoznat sa ovim prijedlogom, ministar Cuplov je prije današnjeg sastanka održao sastanak sa načelnikom Općine Novo Sarajevo Nedžadom Koldžom, te dogovorio da ambasadoru Hosseiniju predloži lokaciju za izgradnju buduće ambulante na području Mjesne zajednice Velešići, za koju već od ranije postoji izrađena prostorno-planska dokumentacija.\n"Na predloženoj lokaciji planirana je izgradnje objekta ambulante od 240 kvadratnih metara uz izgradnju parkinga i neophodne zelene površine oko objekta. Ambulanta bi sadržavala službu opće medicine, pedijatrijsku, stomatološku i druge specijalističke službe, kao i laboratorij, koji bi bili od velike koristi za oko 12.000 stanovnika ove mjesne zajednice", istakao je ministar Cuplov.\nObradovani konkretnim prijedlogom, gosti iz Irana su zamolili da se tokom ove sedmice organizira obilazak lokaliteta za eksperte iz Iranske ambasade zadužene za realizaciju ovog projekta uz prisustvo predstavnika Ministarstva zdravstva KS.\nPremijer Silajdžić je optimistično najavio kako se nada da će realizacija ovog projekta, to jeste izgradnja ambulante, započeti već u oktobru ove godine.\n"Prije svega, želim da se zahvalim Vama i vašem rukovodstvu i cijelom iranskom narodu zbog nesebične podrške koju ste cijelim tokom agresije na našu zemlju upućivali bosanskohercegovačkom narodu. Također, želim uputiti tople riječi zahvalnosti i zbog činjenice da ste i danas zadržali isti kurs iz kojeg proizilazi i ovaj prijedlog da finansirate izgradnju ambulante u Kantonu Sarajevo, koja će, siguran sam, imati veliki značaj za stanovnike našeg Kantona", kazao je premijer Silajdžić.\nBoras prekinuo sjednicu Vlade HNŽ-a\n30.06.2008. u 15:11\nSistematski riješiti pitanje naknada demobiliziranim borcima\n30.06.2008. u 15:03


Naučna fantastika | 2Kokice - Part 6\nAutor ShiftDelete 7.11.2011.41 KOMENTARA Pregleda: 22205\nVil Rodman, mladi, talentovani istraživa? pokušava da prona?e lek protiv Alzhajmerove bolesti deo svojih opita izvršava na majmunima u istraživa?kom centru. Kada jedna od ženki napravi pi?vajz u laboratoriji ljudi sa kravatama odlu?uju da obustave projekat. Vil istog dana pronalazi mladun?e pobesnele ženke i odlu?uje da ga tajno usvoji i nastavi sa svojim eksperimentima. Pročitaj ostatak »\nAutor saske 30.10.2011.32 KOMENTARA Pregleda: 17884\nAutor ShiftDelete 24.10.2011.51 KOMENTARA Pregleda: 40838\nEvo da ne bude da sam samo ja vulgaran na ovom sajtu. Kada vam neko kaže „Super osam…“ šta mu vi odgovorite? Elem, pošto smo to razgrani?ili evo da se osvrnemo na po meni jedan od najvažnijih stvorenja, ovaj ostvarenja ove godine. Režiran i napisan od strane pretalentovanog J. J. Abramsa (Star Trek, Lost…) i produciran od strane skoro nikad omanulog njegovog veli?anstva Stivena Spilberga, ovaj film je do te mere bustovao o?ekivanja da su i najzagriženiji filmofili uzdisali nad nedovoljnoš?u u bioskopu, a kriti?ari davali raznolike ocene. Vreme je da se misterija razbije: kada 2kokice.com ocene film sa 8 kokica, onda stvarno valja i tu diskusija prestaje.\nVrelo je leto 1979. (Gosbodnje) i grupica tinedžera iz malog grada u saveznoj državi Ohajo odlu?uje da se domogne svojih klina?kih snova i snime film. Kamera, mislena imenica za to vreme, je spremna i dok talentovani momci po gradu traže vrsne uloge, ništa ne ukazuje na nadolaze?u oluju. Pročitaj ostatak »\nMisterija, Naučna fantastika, Recenzije, Triler\nAutor D 21.10.2011.6 KOMENTARA Pregleda: 7098\nDobitnik Emi nagrade, mini serijal Robot Chicken, vra?a se sa tre?om parodijom na Star Wars univerzum. U ovom novom ?etrdesetpetominutnom specijalu, deskriptivno i originalno nazvanim Star Wars Episode III, ?etiri vrlo razli?ita karaktera, Imperator Palpatin, Dart Vejder, Boba Fet i Geri Stormtruper, nam otkrivaju dosad nepoznate pojedinosti iz svih šest Star Wars filmova.\nOvo je navodno i poslednji film u Robot Chicken: Star Wars serijalu. Kreativni tvorac i pisac ovih ostvarenja Set Grin je nakom prvog filma u šali izjavio da planira dva nastavka i tri prethodnika. Iako su se dva nastavka pokazala istinitim, druga trilogija, se po svoj prilici ne?e realizovati.\nRobot Chicken: Star Wars Episode III je ra?en u stop motion tehnici, u našem narodu poznatijom kao plastelinci i sasvim sigurno je dobrodošao za sve geeky fanove Star Wars filmova. Meni je bio poprili?no zabavan i par puta sam se baš ljudski nasmejao iako se ne bih baš nazvao okorelim obožavateljem pomenute franšize. Sasvim je prigodan da se prese?e tmurno popodne.\nAnimirani, Komedija, Naučna fantastika, Recenzije\nAutor ShiftDelete 6.10.2011.27 KOMENTARA Pregleda: 93785\nAutor D 9.09.2011.21 KOMENTARA Pregleda: 15563\nAutor Sunsetter 9.08.2011.31 KOMENTARA Pregleda: 17544\nAutor Sunsetter 1.08.2011.11 KOMENTARA Pregleda: 10437\n„Bljeeee!” – moja reakcija na ovaj film. Jbg, tako vam je kad Ameri prave rimejk, ne mogu da ga ne zaseru. Dakle, ovo je rimejk dobrog španskog filma Rec. Nego, da razjasnim neke stvari. Rec 1 i 2 su odli?ni španski fimovi koji ?e sa Rec 3 (kada iza?e) ?initi trilogiju. Stvari u Rec-u po?inju sa prvim delom (logi?no) nastavljaju se u drugom i zaokruženje pri?e o?ekujemo u tre?em delu. Naravno, sve ide ka tome da ?e se epidemija zombija koja izbija u jednoj stambenoj zgradi, proširiti na ceo svet, uz objašnjenje odakle sve to. Kul objašnjenje. Kul trilogija, jedva ?ekam da je kompletiraju. S druge strane, ameri?ki pandan ovoj trilogiji, Quarantine, u drugom delu nema veze sa španskim starijim bratom. Prvi deo Rec-a i prvi deo Quarantine-a su potpuno identi?ni kako mi se ?ini, po pri?i, po scenama i po dešavanjima. Ameri su bukvalno sve prekopirali. Drugi deo, koji je upravo pred vama, na klik od download-a, totalno se gubi. U suštini, imate deo koji je vrlo sli?an prvom. Nema uopšte razjašnjenja pri?e iz prvog dela, nema naznake šta ?e se doga?ati u slede?em delu. Pročitaj ostatak »\nAutor Sunsetter 30.07.2011.16 KOMENTARA Pregleda: 11199\nAutor ShiftDelete 16.07.2011.47 KOMENTARA Pregleda: 23208\nDanas vam predstavljam film koji, po meni, jeste jedan od najboljih filmova prelaznog i letnjeg perioda, budu?i da su nas po bioskopskim dvoranama pratila kojekakva razo?aranja, pre svega pod uticajem naleta loših stripskih filmova. Dakle, moje rasu?ivanje svakako u ovom trenutku nije na nivou, ali, makar dok ne sa?ekamo još jedan Spilbergov film, ja ?u ovaj preporu?ivati ljudima.\nDžejk Gilanhal je Kolt Stivens, ameri?ki marican, ta?nije pilot hilihoptera na posebnom zadatku. Naime on se budi u telu ?oveka koji nije on i ima osam minuta da ispita nailaze?i teroristi?ki napad i na?e po?inioca. Prvi put ne uspeva i njegov um biva teleportovan u bazu gde ga posle kra?eg brifinga teraju da ponovi isto: ima osam minuta da ispita mesto budu?eg zlo?ina… Pročitaj ostatak »


Nestašica Fajzerovih vakcina u Njujorku i Parizu: Postoje problemi u isporuci i proizvodnji - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/ M. G. DATUM I VREME: 15.01.2021. 21:25 - 15.01.2021. 21:42\nOčekivani udeo države Njujork u vakcinama protiv COVID-19 smanjiće se sledeće nedelje na 250.000 doza sa 300.000 usled neuspelog obećanja saveznih zvaničnika da će povećati zalihe, rekao je u petak guverner Andrev Kuomo. Razvoj se dogodio pošto su mesta za vakcinaciju širom Njujorka već bila solidno rezervisana tokom narednih 14 nedelja, jer je broj ljudi koji ispunjavaju uslove, oko 7,1 milion, bio daleko veći od ponude, oko 1,9 miliona doza.\nRekao je da Trampova administracija neće izdavati dodatne rezerve doza vakcina Fajzer i Moderna kao što je obećano ranije ove nedelje, kao deo plana za ubrzavanje prvih doza kako bi se ubrzale vakcinacije. Nestašica dolazi kad je država povećala broj ljudi koji ispunjavaju uslove za vakcinaciju. I guverner Andrev Kuomo i gradonačelnik Bil de Blasio upozorili su da trenutna ponuda ne može zadovoljiti potražnju.\n- Ostaćemo bez vakcine sledeće nedelje u Njujorku - rekao je de Blasio u petak za VNIC - Snabdevanje bi trebalo da ide tamo gde postoji infrastruktura. Znamo da se ponuda u ovoj zemlji ne koristi.\nGradonačelnik Nanterea Patrik Žari rekao je u petak da je zabrinut zbog malog broja doza vakcina u njegovom gradu, što usporava borbu protiv COVID-19. Desetog dana vakcinacije u bolnici Nantere u blizini Pariza, zakazano je da samo 50 pacijenata dobije vakcinu.\n- Mediji tvrde da ćemo u odeljenju imati 400 vakcina nedeljno po centru za vakcinaciju, što nije puno - dodao je on.\nSilvain Zana, penzionisani farmaceut, koji je stupio da se pridruži borbi protiv korona virusa pomažući dva dana u nedelji, bio je jedan od onih koji su ipak dobili vakcinu.\nNACIONALNI TIM NA UDARU Najbolji reprezentativci Srbije pozitivni na koronu, kobna bila Svetska liga\nNOVA FRKA U EGIPTU Posle velikih kritika IHF hitno reagovao i promenio pravila na Svetskom prvenstvu\nPrebogati PSŽ traži pomoć države, španska firma sve zavrnula za TV prava, igrače prodaju ispod cene\nU srpskom komšiluku živi igrač koji je ispisao istoriju Svetskog prvenstva


Vaterpolisti otputovali u Malagu - B92.net\nVaterpolo reprezentacija Srbije otputovala je u sredu ujutro u Malagu, gde æe od 4. do 13. jula uèestvovati na Evropskom prvenstvu.\nIzvor: Beta sreda, 2.07.2008. | 11:22\nNajbolji vaterpolisti Srbije u Malagi æe braniti titulu osvojenu pre dve godine u Beogradu, a u Španiju su otišli, kako kažu, ne samo po medalju, veæ i sa velikom željom da dobrim rezultatom obraduju saigraèa Danila Ikodinoviæa, koji se oporavlja od povreda pretrpljenih u teškoj saobraæajnoj nesreæi.\n"Nadam se da æemo i Daèa i mi da budemo uspešni u narednih 10-tak dana. To je potrebno svima, pogotovo njemu. Ovo je trenutak da svi budemo složni kao nikada. Sigurno bi to Danilo voleo, da damo sve od sebe na Evropskom prvenstvu. To æemo i uraditi", rekao je jedan od najtalentovanijih igraèa Evrope Andrija Prlainoviæ pred odlazak u Španiju.\nPrlainoviæ je dodao je Ikodinoviæeva nesreæa potresla celu reprezentaciju, ali da æe uprkos tome, Srbija u Malagi pokušati da pruži partije na vrhunskom nivou.\n"Malo nas je sve ovo zadesilo u teškom trenutku. Meðutim, igraèi su spremni da daju maksimum, a to je sam vrh i borba za medalju", rekao je Prlainoviæ.\nSrbija je pre dve nedelje osvojila Svetsku ligu u Ðenovi, ali Prlainoviæ istièe da je Evropsko prvenstvo mnogo jaèe takmièenje.\n"Evropsko prvenstvo je mnogo ozbiljnije takmièenje. Ekipe æe doæi bolje pripremljene i pokušaæe da ostvare što bolji rezultat iako svi govore da su Olimpijske igre glavni cilj", kazao je Prlainoviæ.\nVaterpolisti Srbije igraæe sa selekcijama Rusije, Italije, Nemaèke, Rumunije i Makedonije u Grupi B Evropskog prvenstva u Španiji.\n"Imali smo sreæu u žrebu i realno je da se naðemo u polufinalu, što æe nam dati dan više odmora. Ne bismo smeli to da propustimo. Zaista smo koncentrisani na prvog protivnika - Nemaèku i rivale u grupi. Ne razmišljamo o tim jaèim protivnicima iz druge grupe", naveo je Prlainoviæ.\nVaterpolista Partizana ocenio je da æe veliki broj selekcija biti u konkurenciji za osvajanje medalja jer bi osvajanje jednog od prvih triju mesta svakom timu ulilo dodatno samopouzdanje pred Olimpijske igre.\n"Nijedna ekipa neæe propustiti priliku da ostvari dobar rezultat u Malagi. Ko se domogne medalje, naroèito zlata, imaæe dodatnu sigurnost za to najvažnije takmièenje", istakao je Prlainoviæ.\nReprezentacija Srbije u petak u prvom kolu Grupe B igra protiv Nemaèke, a meè poèinje u 12.30.\nU Grupi A igraæe reprezentacije Maðarske, Španije, Grèke, Hrvatske, Slovaèke i Crne Gore.\nPrlainoviæ: Moramo da pobedimo Grèku


Računar APPLE iMac 20" Intel Core 2 Duo 2.4GHz, 1x1GB, 320GB, SD, ATI HD2600PRO, bez tastature, MA877ZH/A - Beograd Srbija\nRačunar APPLE iMac 20" Intel Core 2 Duo 2.4GHz, 1x1GB, 320GB, SD, ATI HD2600PRO, bez tastature, MA877ZH/A\nMoćniji Intel Core 2 Duo procesori, 320GB hard prostora i više memorije kao standard. Ukombinujte ovo sa Mac OS X Leopardom i iLife-om ’08 i iMac je potpuniji nego ikada pre.\n320GB Serial ATA 7200-rpm hard drajv\nOpcionalni 500GB Serial ATA 7200-rpm hard drajv\nHard disk (kapacitet, interfejs, broj obrtaja, keš)\t 320GB Serial ATA; 7200 rpm