Predstava Perikle otvara Šekspir festival u Čortanovcima | Autonomija\nPredstava Perikle otvara Šekspir festival u Čortanovcima\nŠekspir festival uvršten u mrežu evropskih Šekspirovih pozorišnih festivala sa sedištem u poljskom gradu Gdanjsku\nPredstava po tekstu Vilijama Šekspira „Perikle“ u režiji Nikite Milivojevića, otvoriće 25. juna drugi Šekspir festival u Vili Stanković u Čortanovcima, a do 30. juna biće izvedene još tri predstave u produkciji teatara iz Irana, Belorusije, Velike Britanije i Makedonije, najavili su danas organizatori.\nReditelj Nikita Milivojević rekao je da je Šekspir festival uvršten u mrežu evropskih Šekspirovih pozorišnih festivala sa sedištem u poljskom gradu Gdanjsku, kao jedina manifestacija iz zemlje koja nije članica Evropske unije.\nOn je dodao da je za otvaranje festivala odabrao Šekspirovu dramu „Perikle“, koja nikada nije bila postavljena na pozorišnu scenu u Srbiji, a predstava je rađena u produkciji Šabačkog pozorišta i Itaka art centra iz Inđije.\n„Hteo sam da otkrijem tekst koji je ovde nepoznat. Sadržaj je bajkovit i ima fantaziju i nadrealnost kakva u većini Šekspirovih dela ne postoji. To je bajkovita komedija s bliskom vezom sa našom stvarnošću“, rekao je Milivojević.\nPrema njegovim rečima, na festivalu će gostovati pozorišna grupa „Katatonija“ iz Teherana s predstavom „Magbet“, dok će Belorusko slobodno pozorište iz Minska izvesti „Kralja Lira“, jednoj od najboljih pozorišnih postavki tog dela.\nFestival će zatvoriti predstava „Otelo“ Narodnog pozorišta iz Bitolja, dok će u pratećem programu biti prikazan ciklus filmova Orsona Velsa po Šekspirovim delima, organizovana radionica nezavisne američke pozorišne trupe, a učenici novosadske gimnazije „Isidora Sekulić“ izvešće predstavu „Kako vam drago“ na engleskom jeziku.\nPokrajinski sekretar za kulturu i javno informisanje Slaviša Grujić rekao je da je Nikita Milivojević kao osnivač Šekspir festivala uspeo da pokaže da je Šekspir dostupan svima i da može da se čita na različite načine, ali da je uvek razumljiv, bez obzira na jezik kojim se izvodi.\n„Pokazalo se da smo imali za šta ulagati, jer je festival pravi pogodak“, rekao je Grujić i dodao da je prošlogodišnji festival bio izuzetno posećen i da će predstojeći program biti odličan.\nPredstave na programu Šekspir festivala biće izvedene na terasi vile Stanković u Čortanovcima, a u slučaju lošeg vremena u Srpskom narodnom pozorištu u Novom Sadu, ili na nekoj drugoj sceni.\nKako su organizatori naveli, prošle godine festival je imao oko 1.000 gledalaca, uglavnom iz Beograda, Novog Sada, Čortanovca i okolnih mesta, ali i iz Subotice, Sremske Mitrovice i drugih gradova.\nŠekspir festival osnovao je prošle godine reditelj Nikita Milivojević, nakon uspeha njegove pozorišne postavke „Henrija Šestog“ u Glob teatru u Londonu u maju 2012. godine i na drugim međunarodnim festivalima i scenama.\nFestival je organizovan u Vili Stanković, sagrađenoj 1934. godine prema projektu arhitekte Dragiše Brašovana u stilu srednjovekovnog zamka u Lombardiji, a kao u Šekspirovo doba predstave se izvode na otvorenoj sceni.\nPokrovitelji ovogodišnjeg festivala su Vlada Vojvodine i Sekretarijat za kulturu i javno informisanje, Opština Inđija, Ministarstvo kulture i informisanja Srbije i UNIQA osiguranje u Srbiji.


Neverovatne skulpture od kartona – UredjenjeStanova.rs\nposted by Miodrag, 19th January 2014, Categories: Umetnost Tags: skulpture, slike umetničke\nLance Oscarson je umjetnik koji živi u SAD, a svoju kreativnost i posvećenost umetnosti je ispoljio obradom kartona. Sve Oscarsonove skulpture su izradjene od kartona i završno obojene metalik bojama kako bi se dočarao izgled metala. Skulpture su inspirisane mehaničkim konceptom tehnologije. Motivi zupčanika, rešetki, šrafova su sastavni delovi koji sačinjavaju radove i čine ovog umetnika jedinstvenog po načinu izražavanja. Pogledajte:


Šumar iz Ogara odrađuje prve treninge – Sport In\njan 26, 2021 milan radojčić, ogar, šumar\nFudbalski klub Šumar iz Ogara, član Međuopštinske lige – Istok, pod svetlošću reflektora odrađuje prve treninge na svom igralištu.\nNezavidan položaj na tabeli posle prvog dela sezone, trinaesto mesto sa 13 osvojenih bodova, primorao je upravu kluba da tokom zimske pauze bude veoma aktivna.\nMilan Radojčić, predednik FK Šumar, foto: Živko Radivojević\n– Ispred Fudbalskog kluba su jasno precizirani ciljevi – ističe Milan Radojčić, dugogodišnji prvotimac, a sada predsednik kluba – Osnovni zadatak je izboriti opstanak, a da bi ga ostvarili morali smo pojačati igrački kada. Za sada, novi igrači koji će konkurisati za startnu postavu, su: Dane Tomić i Aleksandar Ivanović (Jelen, Ječenča), Marko Rajić (Donji Srem 2015, Pećinci), Nikola Ragastovac (Napredak, Popinci), Radivoj Draganić (Radnički, Nova Pazova), Miroslav Martić (Busije) i Nenad Hadžić (Poštar, Beograd). Šumar, kao klub bogate tradicije, zaslužuje da se takmiči u Sremskoj ligi. Zato u nastavku prvenstva moramo izboriti opstanak u ovom rangu takmičenja., a ujedno ćemo videti šta ekipi još nedostaje da bi u sezonu 2021/2022 ušli sa šampionskim ambicijama.\nMladenko Petrović, trener FK Šumar foto: Živko Radivojević\nPripreme se odvijaju pod nadzorom trenera Mladenka Petrovića. Na terenu radna atmosfera. Igralište prepuno, iskusnih, ali i mladih fudbalera.\n– Dobro nam je jasno šta nas očekuje u nastavku sezone – kaže Mladenko Petrović, trener Šumara – Pred nama je grčevita borba za opstanak, ali i stvaranje okosnice za takmičarsku 2021/2022. godinu. Veći deo priprema odradićemo na našem igralištu. Zahvaljujući razumevanju Sportskog saveza „Razvoj sportova“, koristićemo i sportsku halu u Donjem Tovarniku. Pripreme će biti žestoke. Na prva dva treninga, odziv je bio odličan, a pojačanja se krajnje profesionalno odnose prema svojim obavezama, što može samo da raduje. Naravno, rad na terenu i u sportskoj hali, kombinovaćemo za kontrolnim utakmicama. Već su dogovorene provere protiv Napretka iz Popinaca, Insttituta iz Zemuna, a pred početak prolećnog dela prvenstva, rival će nam biti Skela iz istoimenog mesta. Ostalo je još da finalizujemo dogovor za još dve prijateljske utakmice. Maksimalno ćemo se potruditi da što spremnije uđemo u prolećni raspret. Što se tiče borbe za sam vrh, mislim da će Srem iz Sremskih Mihaljevaca biti jedan od najvećih kandidata za titulu. Najveći konkurenti biće mu Radnički iz Iriga, pa i Napredak iz Žarkovaca. Ne treba zaboraviti ni na klubove iz naše opštine, Sremac iz Deča i Graničar iz Obreža, kao i na Polet iz Novih Kalovaca. Na žalost, velika borba za opstanak čeka našu ekipu, ali i OFK Brestač. Mnogi su otpisali Kamenog iz Ašanje. Međutim, „lopta je okrugla“ i trebalo bi malo sačekati.\nZoran Milićević, kapiten FK Šumar, foto: Živko Radivojević\nZoran Milićević je kapiten Šumara. Među saigračima uživa veliki ugled, praktično je „prvi saradnik“ treneru Petroviću na treninzima.\n– Svi smo jedva dočekali početak priprema – priznaje Milićević – Većina igrača je i tokom dvomesečne pauze bila aktivna, održavajući kondiciju igrajući mali fudbal u halama. Pojačanja se polako uklapaju, a ono što nas posebno raduje je činjenica da na treninzima imamo desetak vrlo mladih, „bonus“ igrača iz mesta. To nam daje osnove da verujemo da fudbal u Ogaru ima budućnost i da ćemo trenutnu krizu i slabiji položaj na tabeli vrlo brzo prevazići.


Studenti druge godine MASA u poseti Vlasini: dvodnevno terensko istraživanje i obilazak predmetne lokacije | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > Studenti druge godine MASA u poseti Vlasini: dvodnevno terensko istraživanje i obilazak predmetne lokacije\nSTUDENTI U OBILASKU VLASINSKOG JEZERA, NOVEMBAR 2018. | FOTO © DANIJELA URUKALO\nStudenti druge godine MASA u poseti Vlasini: “Kreiranje i oblikovanje u prirodnom okruženju”\nIzveštaj sa dvodnevnog terenskog istraživanja i obilaska predmetne lokacije održanog 05-06.11. 2018. godine.\nPredmeti: Studio M03U Projekat, Seminar i Radionica pod nazivom: „Kreiranje i oblikovanje u prirodnom okruženju“\nRukovodilac predmeta: van. prof. dr Biserka Mitrović\nSaradnici: asis. Jelena Marić\nSTUDENTI U OBILASKU VLASINSKOG JEZERA, NOVEMBAR 2018. | FOTO © JELENA MARIĆ\nOrganizacija obilaska lokacije i realizacija ovakvog vida saradnje podržala je Opština Surdulica. Zahvaljujući ovako organizovanoj i realizovanoj formi stručnog putovanja i saradnje fakuleta, kao akademske institucije i Opštine Surdulica, studenti su imali priliku, ne samo da prikupe potrebne informacije sa terena neophodne za uspešnu realizaciju projekata, već i da se kroz ovakav vid participacije upoznaju sa stanjem i realnim mehanizmima upravljanja, planiranja i izgradnje prostora na teritoriji Srbije. U tom smislu, to je i prilika da se studentski rad realizuje na najbolji mogući način, a razvojni potencijali lokaliteta Vlasine promovišu.


KOLONE NA GRANICI Na Horgošu se i dalje čeka ČETIRI SATA prilikom izlaska iz zemlje, a na Kelebiji tri\nNa graničnom prelazu Horgoš, a prema informacijama Uprave granične policije od 17 i 15, za izlazak iz zemlje putnička vozila i autobusi čekaju i dalje 240 minuta, dok na prelazu Horgoš 2 čekaju 90 minuta.\nNa Kelebiji na izlazu iz zemlje čeka se 180 minuta, dok se na prelazu Bački Vinogradi čeka 60 minuta.\nNa graničnom prelazu Preševo, na ulazu, zadržavanje za putnička motorna vozila je 90 minuta, na Gustinu na izlazu 50 minuta, a na ulazu 40.\nNa graničnom prelazu Špiljani, na izlazu iz zemlje, putnička vozila čekaju 70 minuta, a na ulazu 20.\nNa prelazu Jabuka putnička vozila prilikom ulaska u zelju čekaju 30 minuta, dok se na Batrovcima, na izlazu, čeka 40 minuta.\nNa prelazu Kotroman i na izlazu i na ulazu vozila čekaju 40 minuta, a na prelazu Sremska Rača, na ulazu, 45 minuta.\nPutevi Srbije obaveštavaju vozače da je na putu Požega - Čačak, kod mesta Kratovska stena, normalizovan saobraćaj nakon saobraćajne nezgode.\nNa putu Gornja Trnava - Cerovac, kod naseljenog mesta Čumić i kod prevoja Svetinja do 24. avgusta od 7 do 17 časova odvijaju se radovi na delu državnog puta. Kod naseljenog mesta Čumić saobraćaj se odvija naizmeničnim propuštanjem vozila u periodu od 7 do 17 časova.\nKod prevoja Svetinja saobraćaj se odvija naizmeničnim propuštanjem tokom 24 časa, a brzina kretanja vozila ograničena je na 40 km/h.\nUMALO TRAGEDIJA U NIŠU Dečak (10) povređen na pešačkom prelazu dok je vozio bicikl!\nUDES NA AUTOPUTU Kod Proseka se sudarili bugarski autobus i dva automobila, srećom bez povređenih\nJEZIV UDES NA AUTOPUTU KOD BUBANJ POTOKA Povređeno čak 15 osoba, od kojih su većina DECA, saobraćajne gužve NESNOSNE (FOTO)\nNa putu Brežđe - Divčibare, na deonici Krčmar - Divčibare, produžavaju se radovi na rehabilitaciji puta do 1. oktobra, te je i dalje na snazi obustava saobraćaja. Alternativni putni pravac za vreme obustave saobraćaja je obilaznica Mionica - Divci - Valjevo - Kaona - Divčibare.\nNa deonici Prijepolje - Barski Most, u mestu Zavinograđe u toku su radovi na sanaciji klizišta. Saobraćaj se odvija naizmeničnim propuštanjem vozila uz semaforsku signalizaciju.\nNa putu Negotin - Zaječar do 1. novembra odvijaće se radovi na pojačanom održavanju puta uz naizmenično propuštanje vozila.\nNa mostu kod Titela preko Tise saobraćaj je zbog radova regulisan privremenom signalizacijom uz naizmenično propuštanje vozila.\nNa snazi zabrana saobraćaja za vozila čija nosivost prelazi 12 tona, a kontrola ukupne dozvoljene mase vozila obavlja se tokom 24 sata.\nNa Kelebiji teretna vozila čekaju i do TRI SATA\nTeretnjaci na Kelebiji i Horgošu čekaju i DO 7 SATI, za putnička vozila prohodno na svim prelazima


NVO "4Life" učestvovala na regionalnoj konferenciji "Dijalog o politikama droga u Jugoistočnoj Evropi"\nU Solunu (Grčka) u trajanju od 8. do 10. juna je održana konferencija "Dijalog o politikama droga u Jugoistočnoj Evropi" gdje je NVO "4Life" bila jedan od učesnika. Teme su podijeljene u šest sesija čiji je cilj promovisanje humanije, uravnoteženije i efektivnije politike o drogama distancirane od represivnog pristupa. Tematici se pristupa iz perspektive javnog zdravlja, ljudskih prava i smanjenja štete. NVO "4Life" je na prvom sastanku izložila svoj akcioni plan i završeni dio projekta koji se odnosi na završeni dvodnevni seminar obuke na temu "Tretman žena inficiranih Hepatitisom C za zaposlene iz centra za socijalni rad".\nPrva sesija je protekla u predstavljanju programa i metoda rada, uključujući razvojne ciljeve i politike droga. Podijeljena su iskustva NVO-a iz različitih zemalja o odnosu sa ministarstvima i vladom.\nDruga sesija je bila posvećena inicijativama u zemljama našeg regiona u vezi sa implementacijom ishoda UNGASS i ulozi NVO-a. Koordinatori su u diskusiji istakli koja su njihova iskustva i mišljenja u vezi sa inicijativom implementacije u njihovim zemljama.\nTreća sesija je obuhvatila prezentacije o činjenicama i specifičnim karakteristikama vezanih za žene zavisnice.\nČetvrta sesija je bila posvećena prezentaciji o povezanosti droge i interneta, kao i iskustvima i mogućnostima o savjetovanju i davanju informacija koje pruža internet.\nPetu sesiju su ispunile prezentacije na temu projekta smanjenja štete u Jugoistočnoj Evropi. Definitivno je da promjena kulture u upotrebi droge uključuje upotrebu novih psihoaktivnih supstanci.\nI na poslednjoj, šestoj sesiji je stavljen akcenat na diskusiju i razvoj kanabis politike u zemljama Jugoistočne Evrope. Uključeni su i predlozi u rješavanju problema problema koji bi trebali da budu tema diskusije na sljedećoj konferenciji 2019. godine.


AMERIKANCI su nam dali neprocenjivu priliku da vidimo kako izgleda prava 37. godina. Prizor nije za one sa slabim srcem.\nJedan od učesnika upada u Kapitol, Trampov pristalica Kristofer Stenton Džordžija, pronađen je ubijen pre neki dan u podrumu sopstvene kuće.\nTelo bankarskog službenika sa ranom od metka u grudima pronašla je njegova supruga 9. januara. „Ovde ima krvi svuda“, rekla je, nazvavši 911.\nPolicija je zaplenila dve poluautomatske puške u Stentonovoj kući. Medicinski ekspert je presudio: samoubistvo.\nNeke okolnosti ove smrti izgledaju, međutim, čudno.\nStenton nije imao motiv za samoubistvo. Bio je tipični bankarski službenik, živeo je u tipičnoj američkoj kući sa suprugom i ćerkama. Prijatelji i komšije smatrali su ga ljubaznim, smirenim i dobrim porodičnim čovekom.\nStenton je 6. januara uhapšen u Kapitolu, a sutradan je optužen za nezakonit upad. Samo, pretilo mu je maksimum 180 dana zatvora ili do hiljadu dolara kazne.\nNije bio naoružan i nije se opirao privođenju. Međutim, mediji su objaviili da je fotografisao kabinet spikera donjeg doma Kongresa SAD Nensi Pelosi i da je ili preturao po njenom laptopu, ili ga ukrao.\nS obzirom na neobičnu prirodu juriša na Kapitol, koji je obezbeđenje podozrivo lako predalo demonstrantima, a Pelosi se od prvog sekunda naročito interesovala upravo za ishod tog događaja, mnogi trampisti otvoreno sumnjaju da je Stenton izvršio samoubistvo.\n„Smešno je kako ljudi povezani sa upadom u Kapitol umiru jedan za drugim“, ocenio je u komentaru jedan gledalac Fox News.\n„Krvavo smešno“, uveren je drugi.\nTakođe je čudno što je policajac Hauard Libengud, koji je bio dežurni u Kapitolu 6. januara tokom napada, počinio samoubistvo gotovo istovremeno sa Stentonom.\nSumnje povodom njihove smrti nisu slučajne jer se u Americi neverovatno množe „vansudska ubistava“.\nU SAD stalno umiru politički aktivisti, novinari, pisci. Ali, te smrti se prikazuju kao samoubistvo ili rezultat banalnih kriminalnih obračuna.\nPre samo mesec i po dana, istaknuti politički aktivista i lider protesta Black Lives Matter – Hamza Trevis Nagdi – ubijen je usred belog dana u Luisvilu. Novinari su bili sasvim zadovoljni verzijom policije: ubistvo pri pokušaju pljačke. Samo, niko nije našao pljačkaše.\nSvi su već zaboravili misterioznu smrt u zatvorskoj ćeliji Džefrija Epstejna, multimilionera koji je posedovao kompromitujuće dokaze o elitama Britanije i Sjedinjenih Država.\nŠta možemo reći o još uvek nerazjašnjenom ubistvu Seta Riča, zaposlenog u Demokratskom nacionalnom komitetu, za koga se sumnjalo da je informacije o spletkama Hilari Klinton prosleđivao VikiLiksu?\nI tokom prethodne predizborne kampanje bilo je vruće i u Sjedinjenim Državama jer 2016. godine nekoliko ljudi odjednom umrlo.\nU junu te godine je diplomata, predsedavajući 68. Generalne skupštine UN, Džon Vilijam Eš, neuspešno sebi spustio na vrat tegove za trenuing. Pričalo se da je na sudu svedočio protiv kineskog oligarha koji je nosio milione dolara u gotovini kao donaciju za Hilari Klinton.\nSet Rič je ubijen u julu 2016-te. U avgustu je iznenada umro 38-godišnji Šon Lukas, advokat koji je učestvovao u podnošenju tužbe protiv Demokratskog nacionalnog komiteta. Istovremeno je pronađen ustreljenim novinar Viktor Torn, autor knjiga u kojima se kritikuju Klintonovi.\nDanas Amerikanci čekaju nastavak tog pira, samo većih razmera jer pobedničke demokrate otvoreno obećavaju odmazdu svima koji su ikada podržavali Trampa.\nKolumnista Vašington Posta uporedio je trampiste sa Kju Kluks Klanom i poziva ih da „reprogramiraju“.\nInternetom kruži video u kojem glavni menadžer TV kanala RVS govori da Trampovim pristalicama treba oduzimati decu.\nAdvokati iz Detroita traže da se oduzmu dozvole za rad njihovim kolegama, poznatim američkim advokatima Lini Vud i Sidni Pauel. Samo zato što su ukazivale na izborne prevare velikih razmera na predsedničkim izborima.\nZloglasna firma Dominion, čiji su aparati brojali glasove isključivo u korist demokrata, podnela je tužbu protiv Pauel, tražeći odštetu veću od milijardu dolara.\nPotraga za narodnim neprijateljima je u punom jeku. U najboljim tradicijama čistki, rođaci ih se odriču. „Oduvek smo mislili da ne bi trebalo da se uda za njega … Imao je veoma loš uticaj na nju“, rekla je majka Stentonove žene.\nPočinje i masovni progon neistomišljenika. Njih ni smrt ne spasava od vučenja po blatu.\nDemokratska štampa pokušava da uništi ugled Ešli Bebit, veterana vazduhoplovnih snaga SAD koja je 6. januara ubijena u Kapitolu.\nIskopali su joj sve: od nekih iznerviranih tvitova i tužbi za opasnu vožnju i oštećenje tuđe imovine. Doduše, morali su da objave da je Ešli po svim tim optužbama bila oslobođena. Uprkos tome, više puta su je nazivali ekstremistkinjom i konspirativcem.\nPre ravno šest meseci, ti isti mediji i njihovi komentatori napravili su pravednika od crnog zločinca Džordža Flojda. A danas se podsmevaju belkinji koja je želela da se poštuju zakoni i samo pokušala da podseti vlast na odgovornost da pošteno sprovedu izbore.\nTramp čak i posle 20. januara može biti osuđen zbog izmišljene optužbe za dugogodišnje seksualno uznemiravanje ili utaju poreza, poslat u zatvor i tako sprečen da izađe na izbore 2024. godine.\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo upravo se požalio državnoj radio stanici Glas Amerike da su neki od njenih saradnika onemogućavali emitovanje njegovih izjava.\nVrlo su male šanse da se sva ova histerija slegne nakon Bajdenove inauguracije. Jer, u Vašingtonu su se 6. januara okupila tri do četiri miliona trampista. Širom SAD su ih još desetine miliona.\nDemokratski jastrebovi dobro znaju da ih većina američkog naroda ne ide za njima.\nZbog toga zastrašuju trampiste da se ne bi usudili na oružani protest.\nIstorijski presedan je, inače, poznat.\nHitlerova partija nikada nije uspela da uvereno pobedi na izborima u Nemačkoj.\nUpravo se 1937. po nemačkom uzoru danas plaše milioni Amerikanaca.\nKritičari američkog režima već nekoliko godina ukazuju da je „Demokratska partija, bastion progresivnih ideja, zvanično postala američka fašistička stranka“.\nOVO JE ŠOKIRALO SVE UKRAJINCE: Zamenik komandanta Azova – ”Kalina” predao se sinoć Rusima u Mariupolju!\nKAKO SRBIJA DA SE ODBRANI OD RATA koji joj je objavljen?\n@ I Love p...., .....Da, da, u pravu si. Malopre mi je isto to rekao jedan trol.


EUFOR će svoja pojačanja u BiH rasporediti na sjeveru i uz granicu Srbije\nMjera opreza koja pokazuje odlučnost EUFOR-a da podupre partnere u BiH u održavanju sigurnog okruženja\nPripadnici vojnih snaga iz Europske unije koji su poslani kao pojačanje mirovnoj misiji u BiH bit će raspoređeni na sjeveru te zemlje i u blizini granice sa Srbijom, potvrđeno je u petak iz Ministarstva obrane BiH.\nKako su prenijeli lokalni mediji u tom su ministarstvu tijekom dana potpisali odluku kojom se zapovjedništvu EUFOR-a daju na uporabu vojarne oružanih snaga BiH u Prijedoru i Bijeljini.\nU tim vojnim objektima trebalo bi biti stacionirano 500 vojnika iz europskih zemalja koji su poslani u BiH ranije tijekom ožujka zbog procjene da je sigurnosno stanje u toj zemlji pogoršano nakon agresije Rusije na Ukrajinu.\n"Raspoređivanje vojnika i njihove opreme, uključujući laka oklopna vozila, srazmjerna je mjera opreza koja pokazuje odlučnost EUFOR-a da podupre partnere u BiH u održavanju sigurnog okruženja", naveli su ranije iz glavnog stožera EUFOR-a u Sarajevu.\nUkupni kontingent vojnika koji djeluju u okviru operacije "Althea" na terenu je tako povećan na 1100.\nU slučaju izbijanja većih izgreda ili ozbiljnije sigurnosne ugroze na terenu mogu računati na brzu potporu dodatnih 2500 vojnika koji čine stalnu pričuvu EUFOR-a.\nPrijedor je bio jedna od ključnih lokacija na kojoj je NATO rasporedio svoje snage u BiH kako bi osigurao provedbu vojnog dijela Daytonskog sporazuma i tamo su bili uglavnom britanski vojnici no od okončanja misije SFOR-a 2004. godine njihova baza je rasformirana.\nBijeljina je pak spadala u sektor kojega je osiguravala američka vojska.\nOba grada su na teritoriju koji administrativno pripada Republici Srpskoj, a Bijeljina je u blizini granice sa Srbijom.\nPripadnici EUFOR-a osim u glavnoj bazi u Butmiru kod Sarajeva do sada su u drugim dijelovima zemlje bili raspoređeni uglavnom unutar malih promatračkih timova.\nMLADIĆI SA SLIKE OVE... | Domoljubni portal CM | Domoljubno pero 5 seconds ago\nMOST SE SAM 'DIGAO U ZRAK' | Crne Mambe | Press 18 seconds ago\nIVICA ŠAFARIĆ - NINJA I UBOJITO DJELOVANJE 'CRNIH MAMBI' (3/5) | Domoljubni portal CM | U vihoru... 30 seconds ago\nTrifunović na državnoj televiziji u Zagrebu i Šešelj u Hrtkovcima, slučajno? | Domoljubni... 41 seconds ago\nAkademski umjetnici i apsolventi ALU na koloniji MambArt | Crne Mambe | Art 46 seconds ago\nVećina ruskih snaga napustila Černobil\n31 Ožu 2022 16:41\nOdcijepljena gruzijska regija Južna Osetija planira postati dio Rusije\n30 Ožu 2022 17:43\n28 Ožu 2022 07:21\nBritanija optužila Rusiju zbog prijevarnog razgovora s ministrom obrane\n22 Ožu 2022 08:01\nKremlj: Nema značajnog napretka na pregovorima s Ukrajinom\n21 Ožu 2022 11:02\n23-08-2017 - U BiH uhićen odbjegli terorist; Ruski državljanin deportiran zbog veza s ISIL-om\nRusija ispalila krstareće i nadzvučne projektile s Krima i Crnog i Kaspijskog mora\nRusija tvrdi da je supersoničnim raketama uništila skladište streljiva u Ukrajini\nEurozastupnica Delbos-Corfield kaže da je neprihvatljiv proruski stav Beograda\nUkrajinski ministar: "Mi sigurno nismo lansirali dron prema Hrvatskoj"\nLavrov: Postoji nada za kompromis, razmatra se neutralni status Ukrajine\nRusija novači tisuće Sirijaca za ratovanje u Ukrajini - SOHR\nSnažni sukobi kod Kijeva\nPutin: Dobrovoljci s Bliskog istoka borit će se protiv Ukrajine\nRusija priznala da je ipak slala ročnike u Ukrajinu\nPentagon: Novi ruski konvoj napreduje prema Kijevu\nNovi krug pregovora Rusije i Ukrajine u ponedjeljak\nViše od 66.200 Ukrajinaca vratilo se iz inozemstva braniti zemlju\nKijev i Moskva dogovorili humanitarne koridore za evakuaciju civila\nZavršili rusko-ukrajinski pregovori\nUkrajina i Rusija dogovorili pregovore na bjeloruskoj granici\nPutin podigao nuklearne snage na visok stupanj pripravnosti\nUkrajinci se bore s Rusima oko Kijeva\nKremlj: Ruska vojna operacija u Ukrajini trajat će koliko bude trebalo\nPoginulo 40-ak ukrajinskih vojnika i desetak civila, separatisti osvajaju teritorije\nRuske agencije: Putin odobrio vojne operacije u Donbasu\nUkrajina proglasila 30-dnevno izvanredno stanje uslijed napetosti s Rusijom\nZelenskij: Ukrajina želi mir ali neće svoj teritorij prepustiti Rusiji\nParlamenti Donjecka i Luganska ratificirali sporazume s Rusijom\nUz Kinu i Rusiju i Srbija naoružava huntu u Mjanmaru\nEU podržava sastanak na vrhu Bidena i Putina o Ukrajini\nPutin traži da NATO i SAD 'ozbiljno shvate' zahtjeve Rusije\nPeskov: Svakodnevna objava datuma ruske invazije na Ukrajinu vrlo je štetna praksa\nLukašenko stigao u Moskvu na razgovore s Putinom o ruskoj vojnoj prisutnosti\nMeđusobne optužbe ukrajinskih snaga i pobunjenika za granatiranje preko linije razdvajanja na istoku Ukrajine\nFrancuska i partneri povlače vojne snage iz Malija\nRusija tvrdi da povlači još vojnika s granice s Ukrajinom\nNATO zasad ne vidi znakove deeskalacije iz Moskve\nNjemačko vojno pojačanje sletjelo u Litvu za slučaj rusko-ukrajinskog sukoba\nBritanski ministar obrane: Europa je najbliže ratu u posljednih 70 godina\nKremlj: Odnosi Rusije i SAD-a su na dnu\nRusija počela nove pomorske vojne vježbe\nNove ruske postrojbe blizu Ukrajine?\nNATO: Sve izvjesniji mogući ruski napad na Ukrajinu\nŠpanjolska i Nizozemska šalju vojnike u Bugarsku i Litvu\nŠest ruskih ratnih brodova krenulo na vježbe u Crno more\nNovi američki vojnici stigli u Poljsku\nRusija premjestila nepoznat broj borbenih zrakoplova Suhoj Su-25SM u Bjelorusiju\nRusija osudila odluku SAD-a da pošalje dodatne vojnike u Europu\nSjeverna Koreja testirala najveći projektil od 2017.\nRaketni napad na aerodrom u Bagdadu\nMilanović na ukrajinskoj crnoj listi kao proruski kolaboracionista\nUkrajina predviđa da će Rusija 'ostati na diplomatskom putu' barem iduća dva tjedna\nNjemačka šalje Ukrajini 5.000 vojnih kaciga; Ukrajina traži oružje, ne opremu\nKina, Rusija i Iran održat će zajedničke pomorske vježbe\nSjeverna Koreja zaprijetila nastavkom pokusa s nuklearnim i balističkim projektilima dugog dometa


Mobing sve češća pojava | Page 3 | SerbianForum\nMobing sve češća pojava\nŽelim da svi javno počnu da pričaju o ovoj temi jer je ona duboko ukorenjena u našem sistemu. Ljudi i zaposleni se masovno šikaniraju, vređaju, njihov rad i zasluga se pripisuje drugima- čitalj miljenicima direktora dok se vlasnicima i gazdama prezentuju apsolutno netačni podaci jer bože moj jedino direktor može dea priča sa gazdom ili vlasnikom firme i niko drugi. Takav slučaj je i u firmi Alubond Europe doo. gde je direktorka firme dotična sanja Uzelac koja je ranije radila u Tojoti i Mercedesu i naravno isti sistem rada i ponašanja primenjuje u novoj firmi. Sve bi to i izgledalo normalno da kojim slučajem se nije desio bliski susret sa zaposlenima iz predhodnih firmi koji su nam objasnili ko je zapravo ta Sanja. Služi se svim prljavim metodama kojima ni jedan pravi profesionalac tj. direktor ne bi ni pomislio pa sve do ucenjivanja ljudi da moraju da prodaju određene količine robe da bi ostali na poslu i zadržali radno mesto. U stanju je da stručne ljude eliminiše i svoju nesposobnost pravda otpuštanjem ljudi , ali sva krivica pripada njoj jer je nesposobna za to mesto koje je odgovorno a ona tome nije DORASLA. Naravno na svakom od poslova se kratko zadržala jer vlasnici ocene i shvate kako ona radi. Takav je slučaj i u ovoj firmi. Naravno pitanje glasi šta će biti kad odu svi stručni ljudi iz firme zbog njene nestručnosti?\nTo pitajte Sanju Uzelac direktorku Alubond Europe. ona sigurno zna odgovor\nŽalbe na mobing\nNema presuda za zlostavljanje na radu\nBeta | 03. 07. 2011. - 12:45h\nPrvi osnovni sud u Beogradu nije doneo nijednu presudu po žalbama građana na zlostavljanje na radu, iako je zakon o mobingu gotovo godinu dana na snazi, a na mobing se. kako pokazuje dosadašnja praksa, podjednako žale i žene i muškarci.\nPortparolka tog suda Gordana Vuković rekla je agenciji Beta da su od septembra 2010. godine, od kad je Zakon o sprečavanju zlostavljanja na radu stupio na snagu, pa do aprila ove godine, gradjani podneli 38 tužbi, uglavnom protiv poslodavaca, ali da još nije doneta nijedna presuda.\n"U 2010. godini podnete su 32 tužbe, od kojih je 12 odbačeno, a 20 ostalo nerešeno, dok je do aprila ove godine od šest podnetih tužbi, pet odbačeno a jedna spojena sa drugim predmetom", precizirala je ona.\nGrađani su uglavnom tužili poslodavce, u nekim situacijima poslodavce i kolege, rekla je Vuković i dodala da su se zaposleni najčešće žalili na međuljudske odnose.\nPravna savetnica u Republičkoj agenciji za mirno rešavanje radnih sporova Olga Kićanović kaže da im se svakog dana, žaleći se na zlostavljanje na radu, obrati oko 10 zaposlenih, da je u dve trećine slučajeva reč o mobingu, dok su ostalo povrede drugih prava iz radnog odnosa.\nAgenciji se podjednako javljaju zaposleni u državniim i privatnim firmama, navela je Kićanović i istakla da je u državnom i javnom sektoru izuzetno prisutan politički mobing.\nMobing: Svaki treći lažno optužuje\n[h=1]Mobing: Svaki treći lažno optužuje\nBeograd -- Godinu i po od stupanja na snagu Zakon o mobingu, malo ko je traži pravdu na sudu.\nZlostavljanja najviše u državnoj upravi i javnim preduzećima, trgovini i bankarstvu.\nPriča o mobingu u Srbiji ostala je na nivou statističke greške. Tek se stotinak zaposlenih odvaži da presavije tabak i na sudu se obračuna sa svojim zlostavljačem, dok 300 "žrtava" godišnje zatraži pomoć lekara ili pokuša da se nagodi mirnim putem.\n"Svakog dana na naša vrata pokuca bar jedan ili dvoje radnika koji zbog dugotrajnog zlostavljanja na poslu osećaju posledice po svoje zdravlje, ali je broj stvarnih žrtava neuporedivo veći", kaže dr Marjana Trkulja iz prve srpske Ambulante za mobing, koja već dve godine radi pri Institutu za medicinu rada u Beogradu.\n[TD="class: textvesti"]Prema podacima Agencije za mirno rešavanje radnih sporova, mobing je mnogo prisutniji nego što pokazuje zvanična statistika. Ipak, u poslednjih 18 meseci, od kada je na snazi Zakon o sprečavanju zlostavljanja na radu, radnici češće skupe hrabrost i upru prstom u zlostavljača, a to je uglavnom - šef. Od 156 raznih zahteva za medijaciju, čak 102 su se odnosila upravo na mobing.\n"Mobing je u našoj zemlji veoma rasprostranjen, a takvom ponašanju svakako doprinose visoka nezaposlenost i besparica. Strah od gubitka posla razlog je što su žrtve u stanju da veoma dugo trpe kojekakva maltretiranja, šikaniranja, pretnje, ucene, omalovažavanja..."\nOlga Kićanović, iz Agencije za mirno rešavanje radnih sporova primećuje da među onima koji prijavljuju zlostavljanje, skoro trećinu čine - manipulanti:\nDešava se da radnici pokušavaju da zloupotrebe Zakon o mobingu i da lažno optužuju svoje nadređene za zlostavljanje kako bi izvukli neku korist, a najčešće novčanu naknadu. U većini slučajeva oni budu razotkriveni i zato dobiju sankcije. Najčešće plate novčanu kaznu, budu udaljeni sa posla mesec dana, ali mogu da dobiju i otkaz. Uz sve to mogu da odgovaraju pred sudom.\nPrema rečima dr Trkulje, da bi sud priznao mobing, neprijateljska komunikacija i emotivni teror moraju da traju najmanje šest meseci po dva puta nedeljno, tako da periodične svađe, podmetanja i čarke ne ulaze u ovaj koš.\n"Iako se sve više radnika odvaži da reši svoj problem, većina ih ćuti", ocenjuje Kićanovićeva.\n"Ipak, nesumnjivo je on najprisutniji u državnoj upravi i javnim preduzećima gde se radi o "mobingu pameti". Nekvalifikovani rukovodici najčešće maltretiraju obrazovane i stručne radnike. U ovim službama samo se podobnost smatra sposobnošću i zato je ova nova vrsta mobinga veoma opasana jer eliminiše stručnjake."\nDirektor Republičkog inspektorata za rad Predrag Peruničić takođe smatra da je broj prijava tek kap u moru, ali se nada da će novi zakon osnažiti mnoge da se izbore sa ovom "modernom epidemijom":\n"Najčešće se pritužbe čuju iz delatnosti trgovine, usluga i bankarstva, ali je činjenica da mobinga ima svuda. Prošle godine smo, na zahtev radnika, prekontrolisali 145 poslodavaca optuženih za zlostavljanje na radu. U 126 slučajeva je pronađen osnov zbog kojeg smo reagovali, bilo prijavama ili upozorenjem."\nĆute i trpe na poslu\nZbog straha od gubitka posla, većina o mobingu ćuti. Da bi izbegli zakonske obaveze pri otkazu, poslodavci maltretiraju radnike, dok zaposleni sami ne odluče da napuste posao, kažu u Agenciji za mirno rešavanje sporova.\nMada se sve češće događa da radnik odluči da reši problem na radnom mestu, većina i dalje ćuti. Za više od godinu i po dana, od kada je Zakon o sprečavanju zlostavljanja na radu stupio na snagu, bilo je više od 300 tužbi zaposlenih. Strah od gubitka posla razlog je što žrtve dugo trpe maltretiranja na radnom mestu.\nJedna žrtva mobinga kaže kako mesecima nije dobijala zadatke, a potom je dobila posao koji je ispod njene stručnosti sa obrazloženjem da je smanjem obim poslova u struci. Zbog stresa se razbolela, a tek posle pet godina borbe i šikaniranja napisala je žalbu Višem sudu. Odgovor još nije dobila.\n"Sklonili su me iz zgrade gde su sve moje kolege. Bukvalno su me naterali da radim u podrumu i dve godine sam radila arhivarske poslove", dodaje žrtva mobinga i objašnjava da je radila sa predmetima starim 30 i 40 godina koji su bili "puni đubreta, fekalija i smrada".\nAgencija za mirno rešavanje radnih sporova ima oko dvesta rešenih slučajeva. Čak 90 odsto zahteva odnosi se na mobing, što ukazuje na njegovu rasprostranjenost. U Agenciji problem rešavaju kompromisom pa niko nije ni prezadovoljan ni nezadovoljan.\n"Kod ekonomskog mobinga, uglavnom su bili pred penzijom ili nisu kvalifikovani radnici, kojih poslodavac hoće da se oslobodi", kaže Olga Kićanović iz Agencije za mirno rešavanje radnih sporova.\nOna je rekla da ih u takvim situacijama poslodavac "maltretira do granica izdržljivosti", pa tada zaposleni odluče da odu sami. "Time ih oslobode onih zakonskih obaveza pri otkazu", kaže Kićanovićeva.\n"Druga grupa mogu da budu vrhunski intelektualci i oni su u glavnom zastupljeni kod političkog mobinga", objašnjava Olga Klićanović.\nPostupak tek na zahtev žrtve\nOd kada je Zakon o sprečavanju zlostavljanja na radu stupio na snagu, pristiglo je 305 zahteva zaposlenih za pokretanje postupka u slučaju mobinga.\nPredrag Peruničić, direktor Republičkog inspektorata za rad kaže da postupak po zakonu počinje kada mobingovani podnese zahteva, zatim inspekcija rada dolazi kod poslodavca i obaveštava ga o podnetom zahtevu.\n"Na kraju, postoje obaveze poslodavca da na određeni način uredi postupak posredovanja, odredi lice za posredovanje", kaže Petuničić i dodaje da "postoje rokovi u kojima treba da se izvrše određene radnje, kako bi se došlo do željene forme, a to je da mobing prestane, donošenjem pismenog sporazuma, gde neko ko je mobingovan, neće biti žrtva".\nMeđutim, ukoliko se postupak zlostavljanja na radu ne zaustavi posredovanjem žrtva bi mogla patiti mnogo više, zato je odgovornost velika i onaj ko to radi mora naučiti kako to da čini. Pre svega, potrebna mu je izražena osetljivost za probleme drugoga.\nMnogi koji su određeni u firmama za posrednike, su se hvatali za glavu kada su saznali da su određeni kao posrednici, prosto im nije ostavljena mogućnost da odbiju tako nešto", kaže Vera Kondić iz udruženja "No mobing".\nKondićeva objašnjava da su to "vrlo često lica za bezbednost zdravlja na radu, najčešće lica tehničke struke koja o komunikaciji imaju izuzetno malo informacija"\nDo sada je doneta samo jedna prvostepena presuda protiv mobera. Tužbe obično budu odbijene kao nesnovane i neblagovremene.\nRadnici ćute i trpe, nose čak i pelene\nU pojedinim bankama u Srbiji poslodavci "nalažu" službenicima da u toalet idu pre posla, a u radno vreme koriste pampers pelene kako ne bi gubili ni trenutka na normalne fiziološke potrebe, tvrdi se na nekim internet forumima. Korišćenje pampersa na poslu "nalažu" i poslodavci megamarketa Lidl u Hrvatskoj, procurilo je iz više izvora.\nU Srbiji više od 45 odsto zaposlenih izloženo maltretiranju na poslu\nPrema tvrdnjama časopisa Štern, koji se poziva na interna dokumenta Lidla, ovaj trgovinski lanac, čije je sedište u Nemačkoj, u matičnoj zemlji i špijunira svoje radnike. Nadzorne kamere snimaju "kada ko ide u WC", "ko je sa kim u mogućoj emotivnoj vezi" i "ko je nesposoban, povučen i naivan". Veliki brat u toj kući snima čak i ko od zaposlenih ima tetovažu.\nNa nedavnoj tribini Komisije za pravna pitanja, pravosuđe i zakonodavstvo Opštinskog odbora DS u najvećoj niškoj opštini Medijana stručnjaci su ukazali na to da je još pre više decenija švedski psiholog Hajnc Lajman ovakvu i sličnu šikanu, psihoteror ili zlostavljanje na poslu nazvao mobingom. Od tada do danas, rečeno je, evropske države su zakonski regulisale mobing, a zlostavljače zaposlenih kažnjavale od godinu dana zatvora do 300.000 evra. Srbija je, međutim, još daleko i od definisanja i od sankcionisanja mobinga. Predlog zakona o sprečavanju zlostavljanja na radu, dostavljen Skupštini, čeka na usvajanje od 17. februara prošle godine. Ne postoje ni sveobuhvatna istraživanja o mobingu. Ima samo pretpostavki da je "veoma raširen". I da se "neretko" završava samoubistvima.\nŠta je to mobing?!\n"Normalno" je, recimo, da poslodavac "podvikne"\n- Pojedinačna i parcijalna istraživanja pokazuju da je u Srbiji više od 45 odsto zaposlenih izloženo maltretiranju na poslu. To je više nego u svim drugim zemljama u tranziciji, gde je šikaniranju izloženo 30 odsto zaposlenih, a daleko više nego u EU, gde to trpi u proseku 15 odsto radnika. Ključni razlog za ovoliku raširenost mobinga u Srbiji je strah od gubitka posla, zbog čega su mnogi "spremni" da ćute i trpe. Po Galupovom istraživanju, naši građani se najviše boje otkaza (60 odsto), daleko više nego bolesti (35 odsto) ili smrti (25 odsto). Osim toga, svaki peti zaposleni u Srbiji i ne zna šta je mobing. Najzad, ovde se zbog kulturno-istorijske tradicije mnoge\nmanifestacije mobinga smatraju normalnim.\n"Normalno" je, recimo, da poslodavac "podvikne" ili da na poslu bude onoga što se u drugim zemljama smatra seksualnim uznemiravanjem - kaže za Danas Goran Dejanović, koordinator Departmana za zaštitu žrtava mobinga UGS Nezavisnost.\nNaš sagovornik precizira da žrtve mobinga u Srbiji trpe pretnje otkazima, kao i nezakonita proglašavanja tehnološkim viškom, premeštanja na niža radna mesta ili umanjenja zarada. U državnim institucijama mobing se sprovodi i kroz stranački pritisak, a radnici vide "izlaz" u samoinicijativnom učlanjivanju u političke stranke. Zaposleni u malim radnjama, buticima i prodavnicama, često su prinuđeni na "rad na crno".\nIma i firmi koje kontrolišu radnike video nadzorom, uvidom u računare ili slanjem na poligraf. U posebno specifičnom položaju su žene, od kojih se prilikom zapošljavanja zahteva da ne rađaju u bliskoj budućnosti, a po dobijanju posla da rade duže od propisanog radnog vremena, zbog čega one i kod kuće trpe pritisak. Ipak, najstrašniji je takozvani "prazan sto", odnosno (ne)davanje zaduženja zaposlenima, što se kasnije koristi kao razlog za otkaz ili proglašenje tehnološkim viškom.\n- Naš sindikat smatra da je potrebno što pre doneti zakon o sprečavanju zlostavljanja na radu. Tačno je da predlog tog zakona ne reguliše problem celovito, ali je prvi korak. Predlog zakona, koji je inače radni, nalaže poslodavcu da disciplinski kazni mobere, a ukoliko to ne učini biće novčano kažnjen. Naš sindikat, međutim, insistira na tome da mobing bude sagledan i u krivičnom zakonodavstvu, odnosno definisan kao krivično delo za koje je propisana krivična sankcija, što su neke zemlje u Evropi uradile. Takođe, zalažemo se da mobing bude regulisan i kolektivnim ugovorima - objašnjava Dejanović i dodaje da uprkos tome što ovakvo zlostavljanje u Srbiji još nije regulisano zakonom, niti je krivično delo, ono može biti sudski gonjeno.\nŽrtve mobinga mogu se pozvati na odredbe krivičnog zakona, kao i zakona o radu i zabrani diskriminacije. Prema dostupnim podacima, procese zbog mobinga pokrenulo je samo desetak radnika u Srbiji. Presude u svoju korist dobile su dve žrtve mobinga, od kojih je jedna novinarka iz Jagodine.\nIrena Milić, neuropsihijatar u Specijalnoj psihijatrijskoj bolnici u Gornjoj Toponici i član Departmana Nezavisnosti za zaštitu žrtava mobinga, precizira da žrtve ovakvog zlostavljanja uglavnom dobijaju dijagnoze "strah od gubitka posla", "stresogeni uslovi rada" i akutni ili hronični "postraumatski stresni sindrom".\n- Ni suicid nije retkost. Ipak, to se najčešće otkriva mnogo kasnije, kada porodica, prijatelji i kolege počnu da govore o grču, napetosti i ličnoj drami kroz koje je samoubica prolazio zbog šikaniranja na poslu. I stručnjaci i država trebalo bi da se zamisle nad ovakvim podatkom i daju odgovor na problem - ocenjuje ona.\nU Srbiji, za sada, ne postoje istraživački podaci o samoubistvima među žrtvama mobinga. Brojke iz sveta su, međutim, alarmantne. U Nemačkoj procenjuju da je šikana na poslu uzrok oko hiljadu samoubistava godišnje. U zemljama EU se zbog stresa na radnom mestu godišnje ubije 48.000 ljudi, a čak pola miliona pokuša da to učini. Najgore je u Japanu, gde, prema istraživanjima, čak 30 odsto zaposlenih koji trpe zlostavljanje izvrši samoubistvo.\nKolege okreću glavu\n- Mobing je teško dokaziv. On predstavlja produženo, višemesečno šikaniranje od strane poslodavca (vertikalni mobing) ili kolega (horizontalni mobing), koji se dokazuje izjavama svedoka, lekarskim nalazima i drugim dokazima. Problem je što mnoge kolege žrtava mobinga nisu spremne da svedoče zbog bojazni da ne izgube posao. Umesto svedočenja, okreću glavu od žrtve. Najteže je kada joj leđa okrene i porodica, kojoj sve te priče sa posla postaju "dosadne". Tada žrtve počinju da vide "izlaz" u samoubistvu - kaže Dejanović.\nPsihijatri za teže slučajeve\nKada se potencijalna žrtva javi Departmanu za zaštitu žrtava mobinga UGS Nezavisnost najpre se procenjuje da li je reč o ovoj vrsti zlostavljanja. Ukoliko se radi o lakšem obliku mobinga, predstavnici sindikata pokušavaju da ga reše kroz dijalog sa moberom. Ako je slučaj teži, uključuju se psihijatri, psiholozi i lekari različitih specijalnosti. Pravnici pri sindikatu žrtvi pružaju pravne savete i pomoć, a ukoliko ona hoće da pokrene sudski postupak, uključuju se i advokati. Žrtve mobinga mogu se javiti na telefone departmana u Beogradu (011 334 87 37) i Nišu (018 253 178), kao i na i- mejl [email protected].\nTri tužbe za mobing protiv direktorke: Tražila je da špijuniram kol\nU Direkciji za oduzetu imovinu Ministarstva pravde\nTri tužbe za mobing protiv direktorke: Tražila je da špijuniram koleginicu\nAleksandra Ristić, službenica u računovodstvu, i Ljubiša Mandić, mlađi saradnik u finansijama, podneli su tužbe za mobing protiv Biljane Pavlović, direktorke Direkcije za oduzetu imovinu. Oni u tužbama navode šikaniranje, oduzimanje poslova, ponižavanje i od Ministarstva pravde traže odštetu od tri miliona dinara.\nPrva tužila: Jelena Vujanac\nOsim njih dvoje, tužbu za mobing protiv iste direktorke podnela je Prvom sudu u Beogradu i Jelena Vujanac, šef Odseka za računovodstvo Direkcije za upravljanje oduzetom imovinom. Tužbe protiv direktorke Biljane Pavlović su gotovo identične.\n“Jelenu i mene direktorka je pozvala u kabinet i rekla nam da će dati otkaze koleginicama Bojani Milenković i Đurđi Jovanović, a ukoliko kažemo šta planira, “nećemo znati šta nas je snašlo”. U novembru prošle godine bez ikakvog objašnjenja su mi oduzeti poslovi plaćanja koje sam do tada radila. Kada sam se protiv toga bunila, tražila poslove, zaprećeno mi je otkazom, uz reči da ne radim ništa. Dva meseca sam dolazila na posao i nisam dobijala posao. Zbog psihičke tenzije koja je nastala zbog pretnji o otkazu, otišla sam na bolovanje i godišnji odmor u trajanju od mesec dana”, piše u tužbi Aleksandra Ristić, koja traži odštetu od dva miliona dinara.\nKad se vratila na posao, šikaniranje i sindrom praznog stola su se nastavili, a zatim je došlo na red interno ocenjivanje zaposlenih.\n- Od januara do septembra dobila sam ocenu “ističe se”, a zatim do kraja godine ocenu “ne zadovoljava”, bez ikakvog obrazloženja. Osećam se potpuno nezaštićemo, ugroženo, šikanirano. Posećivala sam psihijatra, osećam strah od otkaza - navodi Aleksandra Ristić.\nNjen kolega Ljubiša Mandić u tužbi za mobing traži odštetu milion dinara.\n- U decembru prošle godine dobio sam nalog od direktorke da motrim i špijuniram jednu od koleginica, dala mi je posao za pet radnika, objašnjavajući da ostali ne rade svoj posao. Osetio sam to kao pritisak. Ubrzo nakon toga, direktorka mi je odbila zahtev za parking mesto bez obrazloženja, iako putujem iz Putinaca i do tada sam koristio parking sasvim normalno. U januaru direktorka mi je zabranila da idem na kurs engleskog jezika koji plaća Direkcija - navodi Mandić.\nI on je poput koleginice Ristić ocenjen sa “ne zadovoljava”.\n- Pre toga sam imao ocenu “dobar”. Zbog ovakvog zlostavljanja došlo je do pogoršavanja psihičkog stanja, imao sam nesanicu, nervozu, što se odrazilo i na porodicu, zbog čega mi je određeno bolovanje i terapija sa antidepresivima - navodi Mandić.\nOba službenika Direkcije za oduzetu imovinu naveli su da je zlostavljanje na radu trajalo šest meseci, od septembra 2012. do marta ove godine, od kada je na mestu direktorke Biljana Pavlović.\nNovo ocenjivanje kad dođu sa bolovanja\n“Tužba za mobing podneta je zbog činjenice da je njihov rad negativno ocenjen, a ocena njihovog rada nije bila proizvoljna i lična, već zasnovana na konkretno izvedenim izveštajima i činjenicama”, piše Direkcija za oduzetu imovinu u odgovoru “Blicu”.\n“Žalbena komisija Vlade je donela rešenja kojim se odbijaju žalbe na rešenja o ocenjivanju Aleksandre Ristić i Jelene Vujanac, dok je postupak za odlučivanje po žalbi na rešenje o ocenjivanju Ljubiše Mandića u toku. Aleksandra Ristić i Ljubiša Mandić nedolazak na posao pravdaju bolovanjem, pa je nemoguće sprovesti ponovni postupak ocenjivanja Mandića, odnosno vanredni postupak ocenjivanja Ristićeve.”


CDOP Učešće CDOP-a na projektu ERASMUS+ projekta – Open School for Village Hosts » CDOP\n← Naše učešće na IGNITE-u ili naših pet minuta za motivaciju\nProjekat: Poverenje kao ključ saradnje – zvanični početak projekta održan u Španiji →\nNaš Centar za socijalno odgovorno preduzetništvo – CDOP sa konceptom Rural Huba u Vrmdži u naredne dve godine će učestvovati na Erasmus plus projektu Open School for Village Hosts. Poziv smo dobili od nosilaca projekta, dve organizacije koje su na mapi socijalno odgovornog poslovanja i socijalnih inovacija, među vodećim u Evropi. To su Casa Netural i Materahub.\nEvropska Unija je prepoznala depopulaciju ruralnih područja kao jedan od problema koji traje decenijama unazad. Problem je kompleksan i ne može se reći da zavisi samo od geopolitičkih, ekonomskih ili prirodnih uslova, jer bi u suprotnom, depopulacija bila karakteristična za države Zapadnog Balkana ili krajnjeg severa Evrope. Izazovi svake regije u Evropi su drugačiji, ali im je zajedničko to što beleže porast depopulacije ruralnih područja. Kako bi iskoristio znanja i iskustva različitih zemalja Evrope iz predmetne oblasti, projekat Open Schooll for Village Hosts okuplja stručnjake i inicijative iz šest država. To su Casa Netural iz Italije, Consorzio Materahub industrie culturali e creative iz Italije, Fundacio Privada Elisava Escola Universitaria iz Španije, Dedushkov Nonprofit Kft. Iz Mađarske, Centar za socijalno odgovorno preduzetništvo iz Srbije – CDOP, Fundacja Cohabitat iz Poljske i Radosa partneriba iz Letonije.\nPrvi sastanak je održan preko Zoom platforme u januaru 2022. godine, čime su zvanično počele pripremne aktivnosti za realizaciju projekta.\nUpoznavanje i zajednički rad na razvoju okvira kompetencija i dizajniranje novog modela treninga i razvoja platforme, koji će pomoći rad novih „seoskih domaćina“, desiće se u Barseloni, 2. i 3. marta 2022. godine.\nMetodologija koja će se koristiti u radu, razvoju i dizajnu treninga je „Living Labs“, istraživačka metodologija koja u centar stavlja korisnika. Ova metodologija podstiče korisnike na zajednički rad i uspostavlja kulturu otvorenosti u kontekstu razvoja i stvaranja novog okruženja. To novo okruženje nam pomaže da učimo jedni od drugih na strukturiran, transparentan ali i intuitivan način.\nGlavni ciljevi projekta Open School for Village Hosts su stvaranje jednog otvorenog, inovativnog trening programa i stvaranje novih ključnih kompetencija koje će se primenjivati u selima širom Evrope, zatim promocija novog ekonomskog modela koji će podržavati socijalne inovacije, uključivanje i ponovno promišljanje lokalnog nasleđa. Na kraju, a u skladu sa SDG ciljevima, promociju održive seoske ekonomije i stvaranje novih kooperativa. Ako vas ova tema interesuje, možete pročitati naš tekst o socijalnom zadrugarstvu kao novom-starom obliku socijalne ekonomije.\nNekoliko pojedničnih i udruženih inicijativa, kao što je osnivanje CDOP-a i Rural Hub-a u Vrmdži, stvaraju pozitivan socijalni uticaj i promene u ruralnim područjima, koristeći se konceptima kao što je stvaranje socijalnog kapitala ili tehnikom mapiranja resursa na lokalu. Ti pojedinačni pozitivnni primeri iz prakse su pokazali da prisustvo iskusne osobe sa jakim osećajem za zajednicu i zajedništvo, koja vidi mogućnosti i ima kapaciteta da poveže lokalne učesnike u zajednici, može da donese promenu. Oni su u projektu imenovani kao Village Hosts, odnosno seoski domaćini.\nKo su seoski domaćini? To su ljudi, duboko vezani za svoju zajednicu i prirodu koja ih okružuje. Oni su lideri i kao takvi, vode svoju zajednicu ka pozitivnim promenama u smislu njihovih potencijala i mogućnosti koje im sredina u kojoj žive, pruža.\nUkoliko vas ova tema privlači ili vidite sebe kao seoskog domaćina koji želi da pozitivno utičete na svoju zajednicu i voleli bi da postanete deo ovakve mreže, možete nam slobodno pisati na draganat@cdop.rs kako bi vas redovno obaveštavali o aktivnostima projekta i mogućnostima uključivanja u isti.


Svet Autor:Ana Tašković16. avg. 202110:47 > 11:26\nFoto: MARC LAVINE / AFP / Profimedia\nTalibani vode pobunu protiv avganistanske vlade koju podržava Zapad od kada su ih svrgnuli sa vlasti 2001. godine i sada su spremni da preuzmu kontrolu nad celom zemljom. "Skaj njuz" predstavlja istorijat ove grupe i način na koji hoće da povrate vlast.\nSilovan Avganistan: Talibani idu od vrata do vrata i od dece prave seks robinje\nTalibanski militanti su ušli u glavni grad Avganistana, Kabul i primorali su SAD da helikopterom evakuišu diplomate iz svoje ambasade.\nTvrdoglava islamistička grupa je porobila skoro celu zemlju nakon povlačenje američkih snaga iz Avganistana, pri čemu su vojne baze, gradići i veliki gradovi pali pod njihovu kontrolu.\nZvaničnik militantne grupe rekao je da će uskoro objaviti Islamski emirat Avganistan iz predsedničke palate. Ko su talibani, kako su došli na vlast i šta žele za Avganistan.\nTalibani, što znači „studenti“ na paštunskom jeziku, vode pobunu protiv vlade koju podržava Zapad u Kabulu. Grupu su formirali borci „mudžahedini“ koji su se borili protiv sovjetskih snaga 1980-tih godina uz podršku CIA, prenosi Skaj njuz.\nNastali su 1994. godine kao jedna od nekoliko frakcija koje se bore protiv građanskog rata. Talibani su do 1996. godine preuzeli kontrolu nad većim delom zemlje i nametnuli strogu verziju šerijata ili islamskog zakona.\nAli nakon što su sklonili Osamu bin Ladena i ključne ličnosti Al Kaide nakon napada 11. septembra 2001. godine na Svetski trgovinski centar, talibani će pasti nakon što vojna koalicija predvođena SAD-om pokrenula ofanzivu 7. oktobra 2001. godine.\nUprkos svrgavanju sa vlasti, talini su nastavili gerliski rat protiv vlade koju podržava Zapad i snage predvođene SAD-om.\nŠta se dogodilo sa mirnovnim pregovorima SAD-talibani?\nTalibani su započeli razgovore sa SAD-om 2018. godine, a u februaru 2020. godine su postigli mirovni sporazum kojim su se SAD obavezale da povuku svoje trupe, istovremenu sprečavajući talibane da napadnu američke snage.\nMeđutim, talibani su nastavili da ubijaju avganistanske snage bezbednosti i civile.\nŠta žele za Avganistan?\nFundamentalistička grupa želi da vrati šerijat u Avganistan, a oni koji ne mogu da napuste zemlju moraće da se prilagode načinu života koji nisu videli čitave dve decenije.\nKada su oni poslednji put vladali Avganistanom od 1996. do 2001. godine, žene nisu mogle da rade, devojčicama je bilo zabranjeno da se školuju, a žene su morale da pokrivaju lice i da izlaze iz kuće samo u pratnji muškog rođaka. Muzika, tv i bioskop bili su zabrnajeni.\nGrupa je rekla da će prekinuti obrazovanje koje podrazumeva školovanje i dečaka i devojčica zajedno i vratiti islamski zakon na centralno mesto u društvu. Tokom razgovara o političkom sporazumu poslednjih godina, talibanski lideri da li su uverenja Zapadu da će žene uživati jednaka prava u skladu sa onim što priznaje islam, uključujući sposobnost da rade i da se obrazuju.\nRanije ove godine, talibani su rekli da žele „istinski islamski sistem“ koji će odrediti prava žena i manjina, u skladu sa kulturnim tradicijama i verskim pravilima. Ali ranije ovog meseca, borci ove grupe ušli su u kancelarije jedne banke u Kandahaur i naredili ženama koje tamo rade da odu kući.\nKako se finansiraju talibani?\nGrupa je u mogućnosti da prikuplja sredstva iz nekoliko izvora, uključujući trgovinu opijumom i drogom. U oblastima koje kontrolišu talibani su oporezovane farme i druga preduzeća, dok je grupa takođe dobila i sredstva od svojih pristalica, prenosi Skaj njuz.\nKo priznaje talibane?\nSamo četiri zemlje su priznale talibane kada su poslednji put bili na vlasti: susedni Pakistan, Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati i Turkmenistan. SAD i Ujedinjene nacije uveli su sankcije talibanima, a malo je verovatno da će većina zemalja priznati tu grupu diplomatski.\nMeđutim, neke zemlje poput Kine sugerisale su da bi mogle da prinaju talibane kao legitimni režim.\nKo su glavni borci u ovoj grupi?\nImenovan je za vrhovnog vođu talibana nakon što je američki napad bespilotnom letelicom ubio njegovog prethodnika 2006. godine. Veruje se da je izabran da služi kao duhovna ličnost, a ne vojni komandant.\nOdigrao je ključnu ulogu u ujedinjenju militantne grupe nakon što se razbila tokom borbe za vlast nakon ubistva njegovog prethodnika.\nMulah Abdul Ghani Baradar\nOn je odrastao u kandaharu, rodnom mestu talibanskog pokreta, i borio se kao pobunjenik protiv sovjetske okupacije kasnih 1970-tih godina.\nOn je osnovao talibane zajedno sa jednookim sveštenikom Mulom Omarom početkom devedesetih godina prošlog veka nakon povlačenja Sovjeta. Mula je uhapšen u Pakistanu 2010. godine i zadržan je u pritvoru sve dok ga američki pritisci nisu oslobodili 2018. godine.\nOn je sada na čelu političke kancelarije talibana i bio je deo pregovarčkog tima koji je sa Amerikancima potpisao sporazum o povlačenju.\nSin istaknutog komandanta mudžahedina, Hakani vodi mrežu, terirostičku grupu koja se smatra jednom od najopasnijih frankcija u borbi protiv snaga NATO-a u Avganistan i SAD.\nGrupa je zloglasna po korišćenju bombaša samoubica i optužena je za ubistva najviših avganistanskih zvaničnika i držanje otetih zapadnih državljana radi otkupnine.\nSin osnivača talibana Mulaha Omara, nadgleda vojne operacije grupe.\nPredložen je za sveukupnog vođu pokreta tokom njegovih različitih borbi za sukcesiju, ali Jakub je predložio Akhundzada zbog nedostatka iskustva i godina na bojnom polju. Veruje se da je ima oko 30 godine.


Počinje rekonstrukcija vrtića "Vjeverica" na Alipašinom Polju – Fokus.ba\nOpćina je u proteklom periodu očistila i zatvorila objekat kako bi ga zaštitila od daljnje devastacije, nakon čega je urađena i sanacija krova i oštećenih konstruktivnih elemenata objekta, a u sklopu tih radova izvršena je zamjena termoizolacija i hidroizolacija\nOpćina Novi Grad Sarajevo nastavlja sa rekonstrukcijom devastiranog vrtića “Vjeverica” na Alipašnom Polju, kako bi osigurala prostor za boravak najmlađih stanovnika svoje općine. Okvirni sporazum za rekonstrukciju vrtića u vrijednosti od oko 1,9 miliona konvertiblinih maraka potpisali su danas u zgradi Općine Novi Grad Sarajevo, načelnik Semir Efendić i Ibro Ahmetspahić, predstavnik konzorcija firmi Inggra d.o.o. i Klaus Lehman GMBH d.o.o. izabranih za izvođača radova.\nRadi se o najvećem devastiranom objektu predškolskog obrazovanja u općini Novi Grad i jedinom obdaništu koje se nalazi u naselju Alipašino Polje, na čiju obnovu stanovnici desetljećima čekaju. Njegovo stavljanje u funkciju od izuzetne je važnosti s obzirom na činjenicu da postoji velika potreba za smještajnim kapacitetima za boravak najmlađih stanovnika ove lokalne zajednice. Vrtić se nalazi u parkovskom dijelu naselja zaštićenom od automobila i nakon rekonstrukcije bit će ugodno mjesto za boravak mališana.\n“Imali smo neuspjeli pokušaj sa Vladom, odnosno Skupštinom Kantona Sarajevo o zajedničkom finansiranju rekonstrukcije ovog objekta koji je zaustavljen prije nekoliko godina na Skupštini KS-a. Bez obzira na to, a znajući da bi vjerovatno prošlo još 10 – 20 godina da smo čekali da to uradi neko drugi, odlučili smo da krenemo u rekonstrukciju objekta u saradnji sa Javnom ustanovom „Djeca Sarajeva“, u čijem je vlasništvu. U ranijem periodu uložili smo oko 250.000 KM u sanaciju krova, zamjenu hidroizolacije i zatvaranja objekta radi sprečavanja daljeg propadanja. Trenutno imamo osiguranih 480.000 KM za radove planirane za ovu godinu. Pored toga u budžetu Kantona Sarajevo za ovu godinu planirano je 300.000 KM na stavkama koje su vezane za određena kreditna zaduženja. Ne znam da li će i kako će ta sredstva biti operativna, s obzirom na to da imamo i situaciju da je kantonalna ministrica obrazovanja, nauke i mladih podnijela ostavku na tu funkciju. Međutim, mi ćemo ući u rekonstrukciju vrtića, a ukoliko bi se u idućoj godini osiguralo dovoljno sredstava, vrtić „Vjeverica“ bi mogao biti završen u narednoj godini“, izjavio je načelnik Semir Efendić.\n#novi grad#alipašino polju#vrtić vjeverica


Kopenhagen kao antistres terapija - Na Vidiku Magazin\nMagazin\tPutovanje\tKopenhagen kao antistres terapija\nKopenhagen kao antistres terapija\nŽivopisan i miran, glavni grad Danske, privlači toplom atmosferom i kulturnim bogatstvima.\nNaći ćete se u jednom od najživopisnijih i najprivlačnijih kraljevstava Severne Evrope.\nUkoliko dolazite avionom, centar je udaljen samo nekoliko minuta vožnje.\nNa samom ulazu u grad, iznenadiće vas mir ovog grada u kome se građani prevoze biciklima. Postoje posebne trake za bicikliste.\nNikakav stres i nervoza ovde nisu uočljivi. Šetajte se duž pešačkih ulica, preko četvrti u kojima svaka grupa kuća ima svoju priču i istoriju, a terase kafića, mali trgovi, unutrašnja dvorišta i uzane ulićice se nižu u senci katedrala. Centar grada iz ptičje perspektive izgleda načičkan zelenim i sivim krovovima i zvonicima koji proizvode skladan zvuk.\nPrava draž ovog grada je najuočljivija predveče, bilo koje da je godišnje doba. Kanali vas pozivaju na sanjarenje, a oraspoložiće vas i šetnja duž luke Nyhavn gde ćete naići na brojne restorane i pabove.\nProšetajte se zatim centrom grada, glavnom pešačkom ulicom Stroget, ukrašenu šarenim fasadama, prodavnicama porcelana, velikim luksuznim firmama i radnjam koje dokazuju kreativnost dizajna made in Denmark. Ako zavirite u mrežu paralelnih uličica, otkrićete mnoge minijaturne trgove na kojima tokom leta džez muzič ari improvizuju za prolaznike.\nAko odlučite da posetite grad tokom leta ili zime, ne propustite metamorfozu parka Tivoli u brod svetlosti koji sa svojih hiljadu raznobrojnih ampula kruži gradom. Možete posetiti sale palate Kristijansborg. Na nekoliko metara odatle nalazi se mala sirena, skulptura-simbol Kopenhagena.\nAko vam vreme dozvoli, ne zaboravite da danska prestonica raspolaže novim mostom, Oresund, koji povezuje Dansku i Švedsku. Kopenhagen predstavlja prirodan ulaz ka zemljama Severne Evrope i Baltika.


Dan online - Politika: - 2019-10-18\nVlada raskida ugovor i sa Milovim bratom * U birački spisak 270.000 nepravilno upisanih * Sezona gripa počela, vakcina kasni * Medojeviću ponovo skidaju imunitet * Agresivno na Mađare * Bez državne pomoći gubitak 30 miliona * Pariz nudi pomoć za kosovski problem\nBudimir Aleksić, poslanik DF-a:\n– Brutalna diskriminacija nad Srbima postala je pravilo politike u Crnoj Gori.\nVraća se Perica kući i s vrata govori:\n- Tata, mama danas me učitelj po prvi put pohvalio!\n- Super, a šta je rekao?\n- Rekao je: svi ste vi djeco magarci a ti Perice najveći.\nIdu dvije plavuše parkom i dva sumnjiva momka iza njih. Kaže jedna plavuša drugoj: - Joj, šta ćemo sad?! Njih su dvojica, a mi smo same!\nPolitika - datum: 2019-10-17 ALEKSA BEČIĆ PRIMIO AMBASADORKU REPUBLIKE BUGARSKE\nBečić i Plugčijeva Moramo imati poštene izbore\n-Čelnik Demokratske Crne Gore Aleksa Bečić razgovarao je sa ambasadorkom Republike Bugarske u Crnoj Gori Meglenom Plugčijevom, ističući da građani Crne Gore zaslužuju da naša država što prije postane punopravna članica Evropske unije. Kako je rečeno, sastanku su prisustvovali Boris Bogdanović, generalni sekretar Demokratske Crne Gore, te Vladimir Pavićević, predsjednik Crnogorske. Bečić je govorio o učincima vlasti u opštinama Herceg Novi, Kotor, Budva i Berane u kojima su Demokrate ključni konstituenti vlasti i u kojima se partija pozicionirala kao nosilac promjena i u isto vrijeme faktor stabilnosti. Ukazao je na funkcionisanje Odbora za sveobuhvatnu reformu izbornog i drugog zakonodavstva i predstavio ambasadorki 40 od 100 rješenja za slobodne, fer i evropske izbore.\n– Bečić je istakao da je za zaokruženje procesa pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji potreban pun angažman svih društveno-političkih činilaca kako bi ubrzali integracione procese i što efikasnije primijenili evropske standarde – piše u saopštenju.\nSve počinje vladavinom prava\nLider Demokrata je naglasio da u državama zapadnog Balkana sve počinje i završava se vladavinom prava.\n– Bečić je rekao da je borba za vladavinu prava u suštini borba za evropsku perspektivu ovih država. Stav Demokrata je da je budućnost država zapadnog Balkana u Evropskoj uniji. Ambasadorka Plugčijeva se zahvalila na gostoprimstvu, na otvorenoj komunikaciji i uputila Demokratama želje za postizanjem daljih uspjeha u crnogorskoj politici. Dogovorena je dalja otvorena i srdačna komunikacija, uz želje za razvijanjem prijateljskih i srdačnih odnosa između dva naroda i dvije države – ocjenjuje se u saopštenju.\nOtvorene liste najbolji model\nEU da ne odustane od proširenja\nEU nam dijeli packe zbog korupcije\nTek ćemo pričati o demarkaciji\nNemamo para za samostalni nastup\nJačati saradnju u regionu\nInstitucije nedorasle zadatku\nNne daju da birački spisak kontroliše DIK\nBojkot izbora ako ne bude fer uslova\nČađenović umjesto Pejovića\nMoramo imati poštene izbore\nPredlažu jednu ili dvije kolone\nTražimo prava koja imaju Albanci u Crnoj Gori\nReformama do članstva\nMarta neovlašćeno pita u ime odbora\nAgresivno na Mađare\nPariz nudi pomoć za kosovski problem\nBorovu šumu, plaćenu 126.371 euro, Vlada kupila za tri i po miliona\nNKT vrijeđa razum da ne bi kaznio DPS\nOdbili Jugoslovene, Jonica čeka Ustavni\nOdložena naplata 45 miliona, raskinuto 160 reprograma\nKovačević zadužila predmet Kaluđerović\nKnežević: Bitna podrška za rušenje Mila\nPravo da tuži državu ima preko 10.000 građana\nDIK priznao i lažne potpise\nKoronom zaražena i dva Veljovićeva pomoćnika\nMost grade na vrijeme, za autoput debelo kasne


Podsticaji za goste da ponovo rezervišu isti objekat nakon otkazivanja usled korona virusa (COVID-19) | Booking.com for Partners\nPodsticaji za goste da ponovo rezervišu isti objekat nakon otkazivanja usled korona virusa (COVID 19)\nUpdated pre 6 months | Čitanje: 3 min.\nIstičemo: Booking.com će gostima u oblastima koje su ublažile ograničenja putovanja ponuditi podsticaj kako bi ponovo napravili rezervacije koje su otkazane usled vanrednih okolnosti, a bile su bez povraćaja novca ili sa mogućnošću delimičnog povraćaja novca. Booking.com će se takođe odreći provizije za ove rezervacije.\nOd početka 2020. godine smo primetili izuzetno povećanje stope otkazivanja usled korona virusa. Međutim, pošto postoje pokazatelji da se situacija u vezi sa putovanjima popravlja, vreme je da obnovimo poslovanje. Zajedničko obnavljanje poslovanja podrazumeva usmeravanje nove potražnje ka vašem objektu, kao i pomoć da povratite goste koje ste izgubili. Iz tog razloga smo pokrenuli Program za ponovno rezervisanje.\nIako bi planovi mogli da se promene, želimo da motivišemo goste da odlože putovanja umesto da ih otkažu. Zato će Booking.com ponuditi podsticaje gostima za rezervacije otkazane usled korona virusa (i gde god je to primenljivo), kako bi ponovo rezervisali boravke u objektima naših partnera koje su otkazali.\nGosti koji su otkazali rezervacije bez povraćaja novca ili sa mogućnošću delimičnog povraćaja novca usled vanrednih okolnosti će dobiti poziv putem e-pošte da ponovo rezervišu isti objekat kada ograničenja putovanja budu ublažena, i to uz podsticaj u vidu povraćaja novca u iznosu od 15% cene nove rezervacije.\nOvaj povraćaj novca u iznosu od 15% važi bez obzira na druge popuste koje gosti mogu da dobiju, poput Genius ili drugih promotivnih ponuda koje pružaju partneri i ograničen je na najviše 100 evra po rezervaciji. Podsticaj će biti dodat u Booking.com Novčanike gostiju nakon završetka boravka.\nBooking.com će se odreći provizije za sve rezervacije u okviru ove promotivne ponude.\nKako će gosti dobiti popust?\nGosti koji ispunjavaju uslove u oblastima gde su ograničenja putovanja ublažena će dobiti jednokratni promotivni kôd putem e-pošte kako bi mogli da iskoriste ovu pogodnost. Gost ne sme ponovo da rezerviše boravak u istom objektu našeg partnera pre nego što primi kôd i mora biti prijavljen za marketinške poruke kompanije Booking.com kako bi ga dobio.\nKako bi gosti mogli da pronađu dostupne datume i ponovo rezervišu boravak, partneri moraju imati raspoloživu sobu (sobe) ili jedinicu (jedinice)* za rezervisanje u periodu od najmanje 30 dana, od 22. jula 2020. do 31. decembra 2020. godine.\n* odnosi se, na primer, na partnere koji imaju samo jednu sobu/apartman (takođe se naziva „jedinica“).\nPrvobitna rezervacija je morala da bude: – bez povraćaja novca ili sa mogućnošću delimičnog povraćaja novca – otkazana usled vanrednih okolnosti – napravljena pre 6. aprila 2020. godine\nPodsticaj važi za nove rezervacije koje ispunjavaju uslove i napravljene su u periodu do 31. decembra 2020. sa datumom odjavljivanja do i uključujući 30. april 2021. godine.\nKako će se primenjivati odricanje od provizije?\nIzdavaćemo knjižna odobrenja za uštedu za rezervacije bez provizije nakon izdavanja svake mesečne fakture (ako je to primenljivo). Možete ih pronaći u ekstranetu, u odeljku „Fakture“ u okviru kartice „Finansije“.\nOva knjižna odobrenja se kreiraju automatski i partneri ne moraju ništa da rade da bi ih dobili. Na primer, za svaku rezervaciju koja je primljena danas (bez obzira na dan u mesecu), fakture se kreiraju u periodu od 3. do 10. dana narednog meseca.


HITNO! POSAO Operater-na-računaru Zvezdara - 410 aktuelnih poslova - Oglasi za posao Jooble\nPosao Operater-na-računaru Zvezdara\nBekoje drugi najveći evropski brend bele tehnike i brend sa najbržim rastom u ovom sektoru. Internacionalni je brend kućnih aparata Arčelik grupe, koja ima 14 fabrika za proizvodnju bele tehnike sa dvadeset i šest hiljada zaposlenih širom sveta i predstavništvima u dvadeset ...\n...Potrebni Call operateri na opstini Vracar Radno vreme: -od 8h-16h -vikend slobodan Opis posla: -pozivanje klijenata i zakazivanje restoranskih prezentacija Potrebni: -komunikativni -ljubazni kandidati Nudimo: -redovnu zaradu -1500 rsd...\nAgencija za privremeno zapošljavanje HR Bulevar d.o.o. iz Beograda traži izvršioca za poziciju: Briga o klijentima i podrška (Beograd) Opis posla – Briga o klijentima i podrška Radne obaveze: Briga o klijentima i podrška Da je kandidat upoznat sa radom u administrativnim...\n...BEOGRAD (SAVSKI VENAC) Potrebni kandidati koji bi radili kao operateri u call centru (pozivanje korisnika koji nisu platili svoja dugovanja i primanje dolaznih poziva) Radi se od 6h do 8h dnevno, dve radne subote u toku meseca (mogućnost dogovora) Početna satnica...\nCall operater(Svedski jezik)\nOpis posla: Call operater sa znanjem Svedskog jezika (danski i norveski )potreban softverskoj firmi koja se nalazi na Vracaru. Potrebno je i dobro poznavanje engleskog jezika . Opis posla: -podrska u call centru -mogucnost rada od kuce Radno vreme: -Od 09h-17:30h -vikend...\n...Radi povećanog obima poslovanja i sve veće potrebe tržišta, firma Bobex [link on klikdoposla.com] trazi : Call operateri/operaterke na području Beograda. Radno iskustvo nije neophodno. Potrebno je da kadidati budu komunikativni ,vredni I odgovorni. RADNO...\nOpis posla: ~ Pozivanje klijenata i zakazivanje prezentacija. Radno iskustvo: ~ Nije neophodno radno iskustvo Radno vreme: ~ I smena: 08:30 - 16:30, VIKEND SLOBODAN Nudimo: redovnu isplatu i prijavu ( 40.000 rsd + provizija) obuku kadrova...\nCrna Gora operater-na-računaru\nvozač za Zvezdara\nradnica na roštilju Zvezdara


Prištinski mediji: Tramp dao zeleno svetlo za podelu KiM? - Sputnjik Srbija\n10:28 26.07.2018 (osveženo 14:39 26.07.2018) Preuzmite kraći link\nAdministracija američkog predsednika Donalda Trampa dala je zeleno svetlo za podelu Kosova, piše prištinska „Gazeta ekspres“, pozivajući se na neimenovane diplomatske izvore.\nOva radikalna promena u administraciji predsednika SAD dešava se nakon odlaska bivšeg savetnika za nacionalnu bezbednost H. R. Makmastera, i posle dolaska na to mesto Džona Boltona, koji je, navodi list, poznat po svom „antikosovskom pristupu“ iz vremena kada je bio ambasador SAD u UN.\nTo, prema oceni prištinskog lista, nije dobar razvoj događaja, koji „Gazeta“ vidi ovako:\n„Postoji mogućnost da će se razgovarati o razmeni teritorija. Ali kraj ove drame je taj da Kosovo, ono šta ostane od njega, može da se smatra provincijom Albanije“, navodi neimenovani izvor prištinskog lista.\n„Donald Tramp, nekonvencionalni američki predsednik i njegov tim nisu saglasni sa većinom stvari koje su radili njegovi prethodnici, kako unutar, tako i izvan Amerike, a po svemu sudeći, ni kada je reč o Kosovu“, navodi se u članku.\nU tekstu u kojem se podseća da je međunarodna zajednica neprestano odbijala ideju o podeli teritorija, izvan granica koje su bile u okviru Jugoslavije, list konstatuje da se ne zna šta će se desiti ako se bude diralo u „granice“ Kosova.\n„Ono šta se zna jeste to da administracija Donalda Trampa isto razmišlja kao i Rusija kada je reč o podeli Kosova“, tvrdi list.\nInače, prvi Albanac koji je izneo ideju o razmeni teritorija između Kosova i Srbije je akademik Redžep Cosja, podseća za „Gazetu ekspres“ analitičar i publicista Ernst Ljuma.\n„On (Cosja) je rekao da je najbolje rešenje da se tri severne opštine (Zvečan, Zubin Potok i Leposavić) daju Srbiji, a u zamenu da dobijemo ono što smo nekad imali, Preševo, Bujanovac i Medveđu“, naveo je on.\nPrema njegovim rečima, 1954. izvršena je razmena zemlje kako bi bila postignuta etnička ravnoteža i jačanje bratstva i jedinstva.\n„Sever Kosova je više bila ničija zemlja nego srpska ili kosovska“, rekao je on.\nPo njemu, problem severa Kosova nije nov problem, niti je stvoren nakon poslednjeg rata, već postoji poslednjih 50 godina.\nIsljami je u emisiji „Debata plus“ rekao i da opcija razmene teritorija nije najgora moguća opcija, pošto ima i gorih, među tri-četiri potencijalna scenarija.\n„Severne opštine, da budemo iskreni, nikada nisu bile naše. Tamo nemamo kuće, ni grobove nikada nismo imali“, dodaje on.


Nastavak efikasnog niza u Španiji? - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal H2H Fudbal Nastavak efikasnog niza u Španiji?\nNastavak efikasnog niza u Španiji?\nVillarreal i Osasuna odigraće svoj meč u sklopu 9. prvenstvenog kola Prve lige Španije “La Liga”. Villarreal trenutno zauzima jedanaesto mesto na tabeli uz 11 osvojenih poena, dok je Osasuna na petoj poziciji sa do sada 14 sakupljenih poena.\n11.04.21 LL Villarreal – Osasuna 1 : 2\n19.12.20 LL Osasuna – Villarreal 1 : 3\n02.02.20 LL Villarreal – Osasuna 3 : 1\n05.10.19 LL Osasuna – Villarreal 2 : 1\n01.03.17 LL Osasuna – Villarreal 1 : 4\n25.09.16 LL Villarreal – Osasuna 3 : 1\n03.02.14 LL Villarreal – Osasuna 3 : 1\nNa poslednjih sedam susreta u nizu između ova dva protivnika, postignuto je dosta pogodaka, odnosno granica od 2.5 golova po meču je bila nadminuta na svim tim duelima uz postignute pogotke sa obe strane. Stoga, za nastavak ovog efikasnog niza i tip na igru „GG3+“, nudi se kvota u visini od oko @2.50.\nDuel se igra u nedelju sa početkom od 18:30.\nPrethodni tekstNa njihovim duelima, goleada je redovna pojava\nSledeći tekst[PREMIUM] Najava Premier lige – 8. kolo (nedelja)


Jami više ne liči na sebe: Pevačica se unakazila plastičnim operacijama (FOTO)\nMuzičku pauzu iskoristila je za fejslifting, botoks i korekciju jagodica\n12.05.2016. - 19:59h 11:46h Autor: Kurir\nJasna Milenković Jami nakon silnih plastičnih operacija i ubrizgavanja botoksa u lice više ne liči na sebe!\nNaime, pevačica je pre dva dana gostovala u emisiji Grand parada, u kojoj je, osim nove pesme, predstavila i novi izgled. Njena pojava potvrdila je gradske priče da je pauzu iskoristila da se podvrgne plastičnim operacijama, s kojima je, reklo bi se po izgledu njenog lica, baš preterala.\nJami sada izgleda deformisano i na njoj nema ni trunke one stare Jasne Milenković. Kako saznajemo, pevačica je odradila fejslifting, zbog čega na njenom licu nema nijedne bore, u čelo je ubrizgala botoks, a pozabavila se i jagodicama. U njih je ubrizgala hijaluron, ali posle te intervencije njeni obrazi izgledaju kao da je naletela na roj pčela.\nOna je bucka prosečnog izgleda, a sve žene joj zavide: Upecala najpoznatijeg zavodnika! (FOTO)\nFoto: Kurir / Ivan Ercegovčević\nUklonila je i ožiljak koji je imala na licu i koji je od početka karijere pokušavala da prekrije kosom.\nInače, Jami je posle snimanja emisije bila nasmejana, ali nije htela da priča s novinarima. Ona je odmah nakon otpevanog plejbeka brzim korakom napustila studio na Košutnjaku i prošla pored novinara. Kao da je znala da će joj biti postavljeno pitanje o estetskim zahvatima koje je uradila.\nOna ne želi o tome javno da govori jer je godinama isticala da je protivnik ovakvih korekcija. Ali, vremenom je promenila mišljenje i otišla pod nož. Kako su neki prokomentarisali, to je uradila kod pogrešnog plastičara koji ju je unakazio.\nNovinari Kurira pozvali su je za komentar, ali je Jami bila nedostupna.\nJure je najlepši muškarci sveta, a njen izgled je samo maska: Slavna lepotica pre operacija! (FOTO)\nJasna Milenković JamiJamiPlastične operacijeizgled


Inicijativa mladih: Memorijalni centar izgraditi u Batajnici\nVesti Autor:Beta26. feb. 201813:12 > 13:14\nInicijativa mladih za ljudska prava pozvala je sve izborne liste na predstojećim beogradskim izborima da se do srede izjasne o izgradnji Memorijalnog centra u Batajnici gde je svojevremeno nađena grobnica s ostacima tela više od 700 kosovskih Albanaca, među kojima 75 dece.\n„Izgradnjom Memorijalnog centra u Batajnici odala bi se počast civilnim žrtvama koje su ubijene, prebačene hladnjačama do predgrađa Beograda, a potom zakopane u tajne masovne grobnice na strelištu Specijalne antiterorističke jednice (SAJ) MUP-a Srbije koje se i danas koristi kao prostor za pucanje, bez ikakvog obeležja posvećenog žrtvama“, piše u saopštenju Inicijative.\nIncijativa podseća da je inicijativu za podizanje spomenika pokrenuo Fond za humanitarno pravo.\n„Iako se rat na Kosovu završio pre tačno dve decenije, zločini srpske policije, vojnih i paravojnih snaga nad albanskim stanovništvom i dalje su tabu-tema, a žrtve je prekrio zaborav“, ukazuje Incijativa.\nBatajničko naselje 13. Maj udaljeno je 20 kilometara od centra Beograda. Tokom 1999. godine na poligonu SAJ-a, dovezeni su i zakopani leševi više stotina kosovskih Albanaca. Do danas je ekshumirano više od 700 tela, među njima 75 dece.\nNa tom mestu, nađeni su posmrtni leševi ubijenih u Suvoj Reci, Vučitrnu, Ljubeniću, Korenici, Meji, Nakaradama, Peći, Đakovici, Kosovu Polju, Slovinju, Landovici, Podujevu, Istoku, Dečanima, Srbici i Orahovcu.\ninicijativa mladihMemorijalni centar


Tri duhanske fabrike plaćaju oboljelim pušačima 100 miliona dolara odštete | Tuzlanski.ba\nTri duhanske fabrike plaćaju oboljelim pušačima 100 miliona dolara odštete\nDijeljenja: | 26.2.2015. u 10:09\nTri najveća proizvođača cigareta u SAD su prihvatila da plate 100 miliona dolara sudskog poravnanja po tužbi pušača koji kažu da su se razboljeli i onih čiji su rođaci, kako tvrde, umrli od duhana, objavljeno je u srijedu, javlja Beta.\nPoravnanjem treba da se namiri više od 400 tužbi na Floridi, poslije nekoliko godina pravnih postupaka, navodi se u saopštenju advokata tužilaca.\nVodeći na američkom tržištu, “Philip Morrs” (Marlboro) i broj dva, “RJ Reynolds” (Camel, Pall Mall) platit će po 42,5 miliona dolara, dok će broj tri, “Lorillard” (Newport) dati 15 miliona, navele su te kompanije.\nOni međutim upozoravaju da će nastaviti da se “energično” brane, uključujući i žalbe na eventualne presude u drugim sudskim postupcima koji su u toku.\n“RJ Reynolds” je prošlog ljeta osuđen na Floridi da isplati čak 23,6 milijardi dolara udovici pušača koji je umro od raka pluća. Duhanska kompanija je odlučila da se na tu presudu žali.\nKljučne riječi: pušači, pušenje


Zelenski: Potezi SAD o Severnom toku umanjuju poverenje\nSvet Autor:Agencije07. jun. 202109:37\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski smatra da nedavne odluke, koje su doneli američki predsednik Džozef Bajden i njegova administracija, mogu da umanje nivo poverenja koje njegova zemlja ima u SAD.\nRuski opozicionar otišao za Ukrajinu da izbegne hapšenje\nZelenski tvrdi: Ruske trupe su ostale u blizini Ukrajine\nRuski brod počeo da postavlja cevi za Severni tok 2\nMedijski sajt Aksios citirao je ukrajinskog predsednika koji je rekao da nije siguran koliko bi nedavni potezi američke administracije, vezano za izgradnju gasovoda Severni tok 2, mogli da utiču na umanjenje poverenja u nepokolobljivu podršku koju Ukrajina ima od Vašingtona.\nZelenski je ranije izneo svoje neslaganje sa američkim potezom protiv uvođenja sankcija u vezi sa građevinskom kompanijom ruskog gasovoda Severni tok 2.\nSeverni tok 2 je međunarodni projekat za izgradnju gasovoda koji će se proći ispod Baltičkog mora od ruske obale do Nemačke, čime zaobilazi Ukrajinu, Belorusiju, Poljsku i druge tranzitne istočnoevropske i baltičke zemlje.\nNovi gasovod dužine 1.230 kilometara, koji u osnovi ide istom trasom kao i Severni tok, prolazi ekonomskim zonama i teritorijalnim vodama pet zemalja – Rusije, Finske, Švedske, Danske i Nemačke.\nDžozef BajdenSeverni tokUkrajinaVladimir Zelenski


Nema hleba, ni ljubavi, bez motike\nmiloradkakmar / 05.01.2010. u 23:24\nPa, šta ja mogu što motika više nije penkalo. Penkalo za zemlju. Izvukli su hemiju iz njega, tretiraju zeleno, a onda ošpartaju redove, kao puste dušu zemlji, i milina…nigde travke, korova - gorušice, slatkovine, sirka…Šezdesetih i sedamdestih godina prošlog veka motika je bila veoma popularna alatka. Motikom su mnogi izgradili domove, školovali decu, odlazili na more, obezbeđivali ogrev za zimu…Motika je zbližavala, za vreme motikanja, vezivala za večnost. Jedva se čekalo da se izađe iz reda, zalegne u hladovinu, popije malo vode, prezalogaji slanine, sira i mladog luka, nežno obriše znoj sa čela, prepusti maštarijama...\nZašto je Deda Mraz crven ili plav ?!\nmiloradkakmar / 30.12.2009. u 16:31\nOtkrivaju se tajne Deda Mraza.\nCrveno odelo, verovatno da bude uočljiviji na zimskoj belini; crveni obrazi, crven nos...dolazi nam sa hladnog Severnog pola...Naime, veruje se da odevanje u ovu atraktivnu boju povodom novogodišnjeg slavlja donosi sreću i uspeh tokom cele godine. Bela kosa i brada govore nam o starosti Deda Mraza i čistoti koju prenosi na najmlađe.\nDa li si slobodna večeras?\nmiloradkakmar / 23.12.2009. u 18:24\nVesela je bila stidljiva devojka, smernog pogleda iza naočara, crvenkasto- braon kose do ramena, tankih usana koje su znale da se pretvore u sjajno sunce, nežne konstitucije, zatvorene u rolku i maksi haljinu. Nije bila govorljiva i kada nešto kaže bilo je tihim glasićem koji je pre priličio monahinji nego mladoj ženi punoj strasti, života, ljubavi...\nJužno od Sahare i body art u Africi\nmiloradkakmar / 06.12.2009. u 14:47\nAfrika. Crni kontinent. Sahara, Kilimandžaro, prašume, dijamanti… Svetsko prvenstvo u fudbalu…Pre 15-ak godina ćerka se bila zablesila u crnce i obećah joj ukoliko ovde nekog ne nađe, tata će zapucati u Afriku i dovesti jednog na silu, ako bude trebalo. Od putovanja u Afriku tim ili drugim povodom nije bilo ništa, niti verujem da će biti, ali Afrika je kroz umetničku fotografiju i oslikavanje tela došla u temerinsku galeriju..\nNaime, Muzej afričke umetnosti u Beogradu dobio je svojevremeno od Muđunarodnog fonda za razvoj kulture UNESCO-a na poklon zbirku umetničko-dokumentarnih fotografija, radova svetski poznate autorke u žanru umetnička fotografija, Marli Šamir.\nmiloradkakmar / 26.11.2009. u 17:22\nI jedna reč je dovoljna da uteši, smiri, odagna teskobu, izazove osmeh, reši sve probleme u određenom trenutku, da približi…Kada je sin otišao u vojsku i pored toga što smo se svaki dan čuli telefonski, osećao sam potrebu da mu pišem, kažem ono što nisam. Nisam mu slao pisma, čuvao sam ih u svom mejlu, razmišljajući u to vreme da se registrujem na blog B92, ali nisam imao hrabrosti. Pribojavao sam se, kao i sada, da će svakodnevna trućanja, iznošenja intime biti pogrešno protumačeni. Sada imam više smelosti. Ne zamerite što neka nasumice izabrana pisma, želim da podelima sa vama.\nmiloradkakmar / 07.11.2009. u 20:57\nNema ništa lepše od stepeništa. Ideš deset stepenika, zatim blaga krivina, pa dođe odmorište. Građevinari i investitori su na sve računali, za zgradu od četiri sprata plus potkrovlje, jedino nisu imali na umu da će neko stan koristiti duži period, faktor „komšija„ i da će stanaru značajan deo života proteći penjući se do stana, u mir od svakodnevne gungule. Već 24 godine prelazim 90 stepenika u jednom pravcu, onda možete misliti na kom spratu živim, i pored odmorišta, trenutke predaha upriličavaju mi komšije iako mi nije do odmaranja.


RTS :: Dijalog vlasti i opozicije na RTS, žučna rasprava Milićevića iz SPS i Jovanovića iz NS\nPolitika Dijalog vlasti i opozicije na RTS, žučna rasprava Milićevića iz SPS i Jovanovića iz NS\nčetvrtak, 25. nov 2021, 10:58 -> 14:50\nU dijalogu vlasti i opozicije na RTS-u mišljenja su o referendumu, zakonu o eksproprijaciji, Rio Tintu suočili Stefan Jovanović iz Narodne stranke i Đorđe Milićević iz Socijalističke partije Srbije.\nDodaje da mu nije jasno zašto se Zakon o refenredumu usvaja sada po hitnoj proceduru ako je to, kako tvrdi, bila obaveza od 2006. godine.\n"Imate problem u isto vreme oko izgradnje rudnika, ovo su pripremne radnje za izgradnju rudnika, gde će da se iskopava litijum da naši ljudi budu rudari. Litijuma ima najviše u Nemačkoj, kada se tamo bude iskopavao i budu rudnici, tek tada možemo da govorimo o rudniku u Srbiji i razmišljanju da li nam treba", navodi Jovanović.\n"Preduslov za uspešan referendum je da građani budu informisani, a građani to nisu. Na vašoj TV se promoviše spot o Rio Tintu, a u isto vreme nije dozvoljeno da se emituje spot koji je protiv izgradnje rudnika. Sinoć je na protestu bilo jako puno ljudi, pre svega mladih, oni ne žele da vide svoju budućnost u Srbiji kao rudari", ističe Jovanović.\n"Ustav je usvojen 2006, potrebno je uskladiti ta dva zakona sa ustavom, ta usklađenost je neminovno morala da bude urađena do 2008, ali je bio neozbiljan pristup i nije urađeno. Cilj nije Rio Tinto niti preambula", kaže Milićević.\n"Srbija se jasno opredelila kada je reč o evropskom putu i poglavlje 23, pravosuđe i osnovna prava, amandmanima koji su predloženi se želi ojačati i osnažiti upravo pravosuđe u Srbiji. Nemaju dodirnih tačaka Zakon o eksproprijaciji sa Zakonom o referendumu i narodnoj inicijativi", napominje Milićević.\nPonavlja i da Rio Tinto nije tema i da nema veze sa ovim zakonima. "Dve godine će se vršiti istraživanja, da li će posle biti tema, to niko ne zna", kaže Milićević.\nNavodi da se Zakon o referendumu i narodnoj inicijativi usvaja po hitnoj proceduri jer smo, kaže, ograničeni vremenom.\n"Trećeg aprila su izbori, tajming je takav da u takvom intervalu do 16. januara moramo sprovesti referendum. Mora biti prostora ako bude žalbi i primedbi, u februaru će biti raspisani vanredni parlamentarni izbori", kaže Milićević.


19:00h DŽABA SVE KAD SUTRA MOŽE DA TE NEMA: Luna Đogani u strahu otkako je izašla iz rijalitija! Evo šta planira da URADI!\n18:57h OBJAŠNJENJE FOTOGRAFIJE IZ NOVOG PAZARA: Evo zašto dete dobija infuziju na stepeništu bolnice (FOTO)\n18:56h NERAZDVOJNI U KAFANI I U MALINJAKU: Punih 25 godina Milisav i LJube zajedno gaje maline, a nikad se nisu posvađali\nEVROPSKA DRŽAVICA PRED BANKROTOM: Ekonomija im se srozala, a zbog krize 7\t13\nSPREMA SE PAKLENI OBRAČUN NA NEBU: Amere uplašio ruski Su-57, ubrzano pripremaju 15\t28\n02.06.2020. 07:32h 02.06.2020. 07:33h\n“Vodili su me stepenicama, pa kroz neka velika gvozdena vrata koja su se zatvorila uz jak zvižduk. Posle je sledio hodnik koji se spuštao ka bunkeru. On je dizajniran kako bi bio pravi komandni centar, sa televizorima, telefonima, svim sistemima za komunikaciju. Odveli su me u konferencijsku salu. To je jedna manja prostorija sa velikim stolom”, ispričala je svojevremeno Laura Buš.\nAMERIKA GORI, A KINA UZVRAĆA UDARAC I PROZIVA TRAMPA: Predsedniče, ne skrivajte se iza TAJNE SLUŽBE! Izađite...\nTRAMP I ZAKERBERG SE ČULI ZBOG POSTOVA NA FEJSBUKU: Nisam znao kako da odgovorim na predsednikove postove o pucnjavi!\nOVO JE BOGDAN KOJI JE CISTERNOM ULETEO U MASU Voli Trampa, već je dobro poznat policiji! Umalo da ga linčuju NA PROTESTU\nDonald TrampSADAmerikaBela kućabunkerprotestidemonstracijeVašington\nEVROPSKA DRŽAVICA PRED BANKROTOM: Ekonomija im se srozala, a zbog krize mogli bi da izgube i samostalnost 7\t13


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Poklonili vozilo Domu zdravlja Berane\nKOTORSKI DOM ZDRAVLJA 20. 04. 2019. 14:25 >> 14:27 2\nKOTORSKI DOM ZDRAVLJA\nPoklonili vozilo Domu zdravlja Berane\nDom zdravlja Kotor poklonio je sanitetsko vozilo iz sopstvenog voznog parka Domu zdravlja Berane.\nKako je saopšteno iz kotorskog Doma zdravlja, direktor te zdravstvene ustanove uručio je ključeve sanitetskog vozila koleginici iz Doma zdravlja Berane, Zuhri Hadrović.\nOn je kazao da su, s obzirom na to da posjeduju kvalitetan vozni park i dovoljno vozila za potrebe Jedinice za patronažu i transport pacijenata, odlučili da jedno sanitetsko vozilo, koje je u veoma dobrom stanju, poklone kolegama iz Berana, kojima je potrebnije.\n„Hadrović se zahvalila na vrijednom i potrebnom poklonu i naglasila da će vozilo značajno doprinijeti efikasnijoj i dostupnijoj zdravstvenoj zaštiti za sve stanovnike te sjeverne opštine“, kaže se u saopštenju.\nBerane Dom zdravlja Kotor


BalkanMagazin :: Francuska: Solarna energija gubi trku sa nukleanom (?)\nFrancuska: Solarna energija gubi trku sa nukleanom (?)\nIzvor: Power Engineering International\npetak, 01. februar 2013 10:36\nIako se ukupna proizvodnja električne energije iz solarnih izvora u Francuskoj tokom prošle godine povećala za 66,7 odsto u ukupnoj proizvodnji električne energije zauzela je relativno mali udeo - od 0,79 odsto. Proizvodnja električne energije iz nuklearnih izvora i dalje učestvuje sa 74,8 odsto u ukupnoj proizvodnji energije\nProizvodnja električne energije iz solarnih izvora u Francuskoj je, u odnosu na 2011. godinu, tokom 2012. godine porasla za 66,7 odsto. To se navodi u Izveštaju o proizvodnji električne energije u Francuskoj, koji je prošle nedelje objavio Francuski operator prenosnog sistema Reseau de Transport d'Electricite (RTE). Ukupna proizvodnja električne energije iz solarnih izvora tokom 2012. godine iznosila je četiri teravat časova (TWh).\nU odnosu na druge načine proizvodnje električne energije, navodi se u izveštaju, energija dobijena iz solarnih izvora tokom prošle godine zauzela je relativno mali udeo, od samo 0,79 odsto, u ukupnoj proizvodnji električne energije u Francuskoj.\nKumulativni instalisani kapaciteti fotonaponskih sistema u zemlji dostigli su 3,5 gigavata (GW), od kojih je tokom prošle godine instalisano 1,022 GW, dodaje se u izveštaju.\nGeneralno, udeo obnovljivih izvora energije u francuskom energetskom miksu povećao se na 16,4 odsto a komentarišući taj podatak u RTE-u navode da je to najveća vrednost zabeležena u proteklih pet godina.\nProizvodnja električne energije iz nuklearnih izvora je, u međuvremenu, pala je za 3,8 odsto u odnosu na 2011. godinu ali i dalje učestvuje sa 74,8 odsto u ukupnoj proizvodnji energije.


SEEbiz.eu / HR / Siluanov: Sankcije Zapada zapravo su nam koristile\nAnton Siluanov Rusija sankcije Rusiji\nDatum objave: 24.05.2018. - 15:42:04\nMOSKVA - Sankcije Zapada zapravo su koristile Rusiji jer su je potaknule na reforme, izjavio je u četvrtak potpredsjednik ruske vlade i ministar financija Anton Siluanov.\n"Sankcije su olakšale provedbu reformi u Rusiji, u proračunskoj politici, strukturalnim reformama", rekao je Siluanov u govoru na otvaranju tradicionalnog Međunarodnog gospodarskog foruma u Sankt Peterburgu.\n"Sankcije su nas potaknule da budemo brži s reformama", istaknuo je Siluanov a prenijela je novinska agencija TASS.\nGlavna tema trodnevnog Međunarodnog ekonomskog foruma u Sankt Peterburgu, koji je svečano otvoren u četvrtak, jest "Izgradnja ekonomije povjerenja".


Hronika - datum: 2019-04-23 VASO ULIĆ PREGOVARA O SPORAZUMNOM PRIZNANJU KRIVICE\nVaso Ulić Suđenje odloženo za jun\nSuđenje Vasu Uliću, kojeg Specijalno državno tužilaštvo tereti da je organizovao međunarodni šverc narkotika, odloženo je za 17. jun jer optuženi pregovara sa tužilaštvom o sporazumnom priznanju krivice.\nU optužnici se navodi da je Ulić djelovao i na teritoriji Crne Gore sa više osoba. Osim tih N.N. lica, Ulić je, kako tvrde iz tužilaštva, djelovao na teritoriji Australije sa Radom Ljubojom, Dimitrosom Papadimitrouom, Fabijanom Kaidijem i Dejanom Medanom, a svi su, prema tvrdnjama tužilaštva, imali svoje zadatke.\nKako se navodi u optužnici koju zastupa specijalni tužilac Mira Samardžić, Ulić je radi prodaje kupio 60 kilograma MDMA u prahu, a kasnije je distribuirao ekstazi pomenutim osobama. Samardžić tvrdi da to proizilazi iz 204 dokazna predloga i iz mjera tajnog nadzora.\nUlić je na meti istražitelja već 20 godina, a organizovano udruživanje i međunarodni šverc narkotika je, kako tvrde, počinio prije deceniju.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Hronika :: Uhapšen Makedonac koji se potražuje\n08. 03. 2021. 15:00 >> 15:01 0\nBudvanska policija uhapsila je međunarodno traženo lice G.S. (42), državljanina Sjeverne Makedonije, koji se potražuje po potjernici NCB Skoplje radi izdržavanja kazne zatvora u trajanju od četiri godine, zbog krivičnog djela prevara, saopšteno je iz Uprave policije.\n"Sprovodeći akciju ciljanog traganja, službenici kriminalističke policije Centra bezbjednosti Budva sudanas u saradnji i koordinaciji sa službenicima Odsjeka za međunarodnu operativnu policijsku saradnju INTERPOL-EUROPOL-SIRENE u Sektoru za borbu protiv kriminala locirali i uhapsili u Budvi međunarodno traženo lice G.S. (42), državljanin Sjeverne Makedonije", navode u saopštenju.\nIz policije su saopštili da se G.S. potražuje po potjernici NCB Skoplje radi izdržavanja kazne zatvora u trajanju od 4 godine, zbog krivičnog djela prevara.\n"Prilikom hapšenja ovo lice je kod sebe posjedovalo lična dokumenta sa svojom fotografijom ali sa drugim podacima", kazali su iz policije.\nG.S. će, navode, biti priveden nadležnom sudiji za istragu Višeg suda u Podgorici.


Nadoknada opet kobna za Romu, sjajni Višća doveo Basaksehir na prvo mjesto | Trend Radio Velika Kladuša\nKompletirano je 4. kolo Evropa lige, a nastupe za svoje timove su upisali bh. reprezentativci Edin Džeko, Edin Višća i Eldar Ćivić.\nJedan od derbija večeri igran je na Borussia-Parku gdje je domaća Borussija Moenchegladbach pobijedila Romu. Bilo je 2:1, a Vučica je primila gol u nadoknadi baš kao u Italiji. Susret je obilježio defanzivac gostiju Fazio koji je postigao oba gola. U 35. minuti je zatresao vlastitu mrežu, a u 64. minuti se iskupio za kiks. Za veliku radost domaćih navijača u petoj minuti sudijske nadoknade pogodio je Thuran. Džeko je na terenu proveo cijeli meč.\nU drugom susretu Basaksehir je pobijedio s 0:3 Wolfsberger. Gosti iz Turske su oba gola postigli u posljednjih 20-ak minuta. Prvo je Višća zabio iz penala, da bi Crivelliju asistirao za 0:2. Crivelli je zabio i treći gol za goste.\nNakon četiri kola u grupi J vodeći je Basaksehir sa 7 bodova, Borussija je zbog boljeg međusobnog duela od Rome skočila na drugo mjesto. Oba tima imaju po pet bodova. Wolfsberger je ostao na četiri boda.\nNajubjedljiviji trijumf večeri ostavario je Espanyol koji je u grupi H sa 6:0 pobijedio Ludogorets. U prvom poluvremenu pogađali su Melendo, Marmol i Vargas, a u nastavku Campuzano, Pedrosa i Ferreyra. Bugari su u prvom poluvremenu dobili i dva crvena kartona nakon isključenja Forstera i Goralskog.\nDrugi susret igran je u Budimpešti gdje je Ferencvaroš dočekao CSKA i odigrano 0:0. Ćivić je bio starter u ovom meču, svom timu je mogao donijeti i pobjedu, ali je u 79. minuti pogodio stativu.\nEspanyol na prvom mjestu u grupi ima 10 bodova, Ludogorets drži drugo mjesto sa šest, Ferencvaros sada ima pet, a CSKA jedan bod.


Pogledajte trejler za uzbudljivu seriju „Sumnja“ sa Umom Turman u glavnoj ulozi | City Magazine\nPogledajte trejler za uzbudljivu seriju „Sumnja“ sa Umom Turman u glavnoj ulozi\nStriming servis Apple TV+ objavio je prvi trejler za svoju novu seriju Sumnja. U pitanju je engleska adaptacije izraelske televizijske drame Kfulim u kojoj glavnu ulogu tumači proslavljena holivudska glumica Uma Turman.\nOna igra Ketrin Njuman, američkog medijskog mogula čijeg sina kidnapuju četiri maskirana čoveka u njujoškom hotelu. Sumnja za ovaj zločin pada na četvoro Britanaca koji su se našli u istom hotelu u vreme kada je izvršeno krivično delo. U pitanju su dva muškarca i dve žene za koje ne postoje dokazi da se znaju od ranije.\nOni moraju da dokažu svoju nevinost pred britanskim i američkim istražnim organima, ali i javnošću, koja ih već smatra kidnaperima. Stvari se dodatno komplikuju za optužene kada postanu paranoični i počnu da sumnjaju jedni u druge.\nIzvor: Apple TV+\nGlavni kreator serije Sumnja je Rob Vilijams, a njeni producenti već iza sebe imaju jednu uspešnu adaptaciju izraelske serije, popularni televizijski triler Homeland, koji se sa velikim uspehom emitovao osam sezona.\nPrve dve epizode serije Sumnja biće dostupne na striming platformi Apple TV+ već od 4. februara, nakon čega će svakog sledećeg petka biti premijerno emitovane ostale epizode.\nIzvor naslovne slike: Apple TV+\n#Apple TV+ #serije #trejleri #trileri #uma turman


Pojam zenske lepote nekada i sada | studenti.rs\nPočetna Skripte Briga o lepoti Pojam zenske lepote nekada i sada\nSeminarski radovi, Skripte, Briga o lepoti\nPojam zenske lepote nekada i sada\nIdeali ženske lepote su nam decenijama unazad jedna od omiljenih tema prema kojoj se vode, kako žene širom sveta, tako i modni kreatori i sve prateće delatnosti (frizeri, šminkeri, šnajderi, vlasnici butike, advertajzing producenti, majstori kamere i mnogi drugi posredno i neposreno ). Kroz istoriju se značajno menjao ideal lepote. U drevnom Egiptu su se idealom lepote smatrale vitke žene, uskih ramena i struktura i izrazito simetričnog lica. Stari Grci su više pažnje poklanjali muškom idealu lepote, dok je za žene bilo poželjno da imaju izražene obline i šire bokove. U Kini je dugo bio imperativ za žene da imaju izrazito beo ten, uzan struk i mala stopala. U Italiji za vreme renesanse su se idealno lepim smatrale žene blede puti, plave kose i prilično punačke. Za vreme Viktorijanske ere bili su popularni veoma uski korseti i naročito izražene obline uz dugu bujnu kosu koja se sakuplja u pravilne talase i lokne.\nSrbija, Beograd, Visoka medicinska škola strukovnih studija 'Milutin Milanković u Beogradu\nestetika, prirodne lepote\nViše u Briga o lepoti\nObjavio djekavlada10 11. maj 2022.\nBojanje izrasta sijede kose u moderni ton, šišanje i oblikovanje dnevne frizure\nObjavio domothebeast 20. april 2022.


Partizan – Strana 3 – Kruševac PRESS\nCrveno-beli ubedljivi, “vukovi” bolji od Partizana\nU Mudrakovcu je odigran prvi turnir Prvenstva Srbije u ragbiju 7 na kojem su dominirali ragbisti Crvene zvezde koji su zabeležili četiri pobede. Predvođeni kapitenom reprezentacije Borisom Martićem crveno-beli su dominirali u sve četiri…\nRedakcija\t 10.06.2016. 0\nNa terenu FK Mudrakovac, pored Rasine, u nedelju će biti održan prvi turnir Prvenstva Srbije u Ragbiju 7 za seniore. Na turniru će, pored domaćina Ragbi kluba Kruševac, nastupiti BRK Crvena zvezda, Rad i Partizan iz Beograda, Petrovgrad…


Foto: N.N. | Povodom Dana grada Cinestar vas nagrađuje sa 250 ulaznica\nN.N. 19.04.2019 14:30 14:59\nPovodom Dana grada Banjaluka multipleks CineStar 4DX Delta Planet Banjaluka, naš novi komšija u gradu, građanima poklanja pretpremijernu projekciju filma "Gospodin Link: U potrazi sa skrivenim gradom" 3D projekcija.\nProvedite porodično poslijepodne uz animirani film, koji će oduševiti posjetioce svih generacija. Slušajte program 'Nes radija' i pratite objave na portalu 'Nezavisne novine' i uživajte u pretpremijernoj projekciji novog animiranog filma, u trenutno najboljem postojećem Ultimate RealD 3D, koji će oduševiti kako djecu, tako i roditelje.\nUmoran od usamljeničkog života na pacifičkom sjeverozapadu, Gospodin Link angažuje neustrašivog istraživača Sir Lionela Frosta, da ga odvede na putovanje kako bi pronašao svoje davno izgubljene rođake u bajkovitoj dolini Shangri-La. Zajedno s avanturistkinjom Adelinom Fortnight, ovaj neustrašivi trojac istraživača, naići će na mnogobrojne opasnosti i prepreke, tokom putovanja na drugi kraj svijeta.\nOvaj će trojac shvatiti, da ponekad možeš pronaći porodicu na mjestima na kojima bi se najmanje nadao.\nNovi komšija u gradu, CineStar obradovaće građane Banjaluke specijalnom poklon projekcijom, u znak zahvalnosti na lijepom dočeku, te je ovo prilika da zajedno proslavimo Dan grada Banjaluke, uz omiljeni film!\nSpecijalna poklon projekcija filma "Gospodin Link: U potrazi sa skrivenim gradom" 3D održaće se 22.4. u 17:45h.\nPortal "Nezavisnih" dijeli 100 ulaznica za ovaj fantastični animirani spektakl, dok će slušaoci "Nes radija" imati priliku da ih osvoje 150.\nPrvih 50 čitalaca portala nezavisne.com osvojiće po dvije ulaznice za ovaj film, a vaše je samo da nam pošaljete vaše podatke (ime, prezime i broj telefona) na mejl portal@nezavisne.com.\nUlaznice će se dijeliti u periodu od 18. do 21.04.\nNa OVOM linku pogledajte najavu za film "Gospodin Link: U potrazi sa skrivenim blagom".\nUmro glumac Piter Fonda\nPavlikovskom i Inarituu uručeno Počasno Srce Sarajeva\nDa li se sjećate Doroti i Totoa: Osam decenija "Čarobnjaka iz Oza"\nProjekcijom filma "Sin" danas startuje 25. Sarajevo film festival\nHajduković o premijeri serije "Kosti": Pošteno smo se naradili, rezultati na proljeće\nIspred Narodnog pozorišta u Sarajevu postavljen "crveni ćilim"\nProjekcija kratkih filmova Marka Brkića u Trebinju