BIOSS Hidrolat koprive\nHidrolat koprive koristi se kao tonik za lice, za sve tipove kože posebno za masnu kožu ili kosu. Deluje regenarativno na kosu, protiv peruti, podstiče rast i sjaj kose. Zbog svojih antibakterijskih svojstava hidrolat je koristan kod mnogih kožnih problema (ujedi insekata, ekcem, opekotine od sunca, psorijaza, seboreja), a takođe sprečava pojavu akni i bubuljica.\nNačin primene: Koristi se za nega kože i kose. Natopite vatu hidrolatom i nanesite na lice, nekoliko puta dnevno. Drugi način je da koristite bočicu sa sprej pumpicom, hidrolat raspršite po licu i ostavite da se osuši. Hidrolat se može koristiti u vidu obloga kod glavobolje, stresa, umornih očiju i svraba suve i iritirane kože, nežno dezinfikuje kožu sprečavajući pojavu infekcije i iritacije. Protiv prekomernog opadanja kose umasirajte hidrolat koprive u kožu glave preko noći ili minimum 2 sata pre pranja kose. Zbog karakteristićnog mirisa preporučuje se kombinovanje hidrolata koprive sa ostalim hidrolatima (žalfije, lavande, matičnjaka itd.)\nHidrolat je dobijen iz osušenih listova koprive specifičnim postupkom destilacije i ne sadrži konzervanse i alkohol.\npodstiče rast i sjaj kose\nnega koze, hidratacija koze, prirodni antiseptik, protiv peruti, protiv akni, prirodni tonik za lice\nBIOSS Hidrolat kamilice BIOSS Kozmetika\nHidrolat kamilice koristi se kao tonik za lice, za sve tipove kože posebno...\nBIOSS Hidrolat konoplje Kozmetika\nHidrolat industrijske konoplje koristi se kao tonik za lice, za sve tipove...\nBIOSS Hidrolat lipe Kozmetika\nBIOSS Hidrolat nevena Kozmetika\nHidrolat nevena koristi se kao tonik za lice, za sve tipove kože posebno...\nBIOSS Hidrolat ruže Kozmetika\nHidrolat ruže koristi se kao tonik za lice, za sve tipove kože posebno za...\nBIOSS Hidrolat ruzmarina Kozmetika\nHidrolat ruzmarina koristi se kao tonik za lice, za sve tipove kože,...\nBIOSS Hidrolat lavande Kozmetika\nHidrolat lavande koristi se kao tonik za lice, za sve tipove kože posebno...\nBIOSS Hidrolat pitome nane Kozmetika\nBIOSS Hidrolat žalfije Kozmetika\nHidrolat žalfije koristi se kao tonik za lice, za sve tipove kože posebno...\nBIOSS Hidrolat smilja Kozmetika\nHidrolat smilja koristi se kao tonik za lice, za sve tipove kože posebno...\nBIOSS Hidrolat matičnjaka Kozmetika\nHidrolat matičnjaka koristi se kao tonik za lice, za sve tipove kože...\nBIOSS Hidrolat hajdučke trave Kozmetika\nHidrolat hajdučke trave koristi se kao tonik za lice, za sve tipove kože...\nBIOSS Hidrolat đumbira Hidrolati\nHidrolat đumbira ima predivnu limunkastu aromu i osvežavajući ukus. Veoma...\nBIOSS Green univerzalna krema Kozmetika\nGreen krema širokog spektra je univerzalna krema sa propolisom i biljnim...\nBIOSS Retinol vitaminska noćna krema Kozmetika\nRetinol noćna krema za lice štiti kožu od isušivanja, vraća vlagu, jača...\nBIOSS Emolliens hidratantna krema Kozmetika\nEmolliens hidratantna dnevna krema za lice čini kožu mekom i glatkom, čuva...\nBIOSS Anti-aging krema Kozmetika\nPrirodna anti age krema protiv bora omogućava da se osetljiva koža hidrira...\nBIOSS Matriks krema protiv bolova i grčeva Kozmetika\nMatriks krema protiv bolova trenutno hidrira, štiti, hrani i osvežava,...\nBIOSS Šampon za kosu sa ruzmarinom 3 u 1 Šamponi\nOpis Šampon za kosu sa ruzmarinom obogaćen je vrhunskim uljima, stvara...\nBIOSS Šampon za kosu sa nanom 3 u 1 Šamponi\nŠampon za kosu sa pitomom nanom obogaćen je vrhunskim uljima, stvara penu...


utorak, 10 septembar 2013 19:12\nLipska pećina otvara vrata za posjetioce\nKompanija „Lipska pećina“, tokom početne faze, zapošljavaće pet građana, a potom će biti otvorena i dodatna radna mjesta. Valorizacija Lipske pećine na Cetinju počeće naredne godine, a u taj posao biće uložen 1,1 milion eura. Time će se baviti turističko preduzeće “Lipska pećina” koje ima iskustvo u vođenju Postojnske jame, najposjećenije u…\nsubota, 07 septembar 2013 13:22\nOzon podnio prijavu protiv JP Komunalno Berane\nPredstavnici ekološkog pokreta Ozon podijeli su policiji prijavu protiv beranske komunalne službe, povodom današnjih dešavanja na Vasovim vodama, i kako su naveli, nezakonitog odlaganja otpada na toj deponiji. “Ozon je povodom današnjih dešavanja na Vasovim vodama, i nezakonitog odlaganja miješanog otpada od JP Komunalno Berane, na toj lokaciji koja ne ispunjava…\nsubota, 24 avgust 2013 14:23\nČuvajmo naše bogatstvo šume\nSposobnost evropskih šuma da apsorbuju ugljen dioksid (CO2) se smanjuje kako drveće stari i kroz nekoliko decenija bi moglo da dodje do tačke zasićenja, pokazalo je najnovije istraživanje o stanju evropskih šuma. Šume u Španiji i Švedskoj su sve starije, sa drvećem koje je manje u stanju da apsorbuje CO2,…\npetak, 23 avgust 2013 20:08\nSmeće će se bacati u šest vrsta kontejnera\nPlastika, papir, ostaci hrane, staklo, baterije, lijekovi kojima je prošao rok trajanja, tkanina ili karton ne bacaju se u kantu za smeće, obično smještene negdje u kuhinji. Sve se sortira i iznosi. Po gradu su postavljeni posebni kontejneri za svaku vrstu otpada. Upotrijebljene baterije vraćaju se u prodavnice, gdje su…\nčetvrtak, 22 avgust 2013 19:19\nCrno jezero obogaćeno pastrmkom\nRiblji fond Crnog jezera bogatiji je za 70 kilograma jednogodišnje mlađi potočne pastrmke. Njihovo prebacivanje iz rezervoara u kome su dopremljene iz ribnjaka u vodu velikog dijela Crnog jezera izazvalo je veliku pažnju naročito najmlađih koji su posjetili ovaj prirodni dragulj. Na 1.442 metra nadmorske visine, samo dva i po kilometra…\nsrijeda, 21 avgust 2013 18:44\nEkološka svijest: Lekcija Natalije i Vladimira Narišenko Žabljačanima\n"Pogled u šumu, sa kojom se naš plac graniči, pokazao je jezive prizore. Smeće svake vrste i na svakom koraku. Bračni par iz Odese Natalija i Vladimir Narišenko proteklih nedjelju dana uradili su posao iz koga će, kako se nadaju, nauk izvući i domicilni Žabljačani ali i turisti. Zbog njihovog…\nsrijeda, 21 avgust 2013 17:32\nNacionalna geografija preporučuje Skadarsko jezero\nSkadarsko jezero preporučeno je na sajtu Nacionalne geografije (National Geographic) kao jedna od najboljih svjetskih destinacija, koju bi trebalo posjetiti u periodu od jula do septembra. Ističu da je Skadarsko jezero najveće jezero na Balkanu i vjerovatno "najbolje čuvana tajna destinacija". "Okružen srednjovjekovnim selima i vinogradima, crnogorski dio je nacionalni park…\nsubota, 10 avgust 2013 14:52\nIz mora kraj Petrovca izvađene table, prikolice, akumulatori...\nPrikolice, akumulatori, te oglasne table za turističke brodiće, samo su dio otpada koji je tokom velike akcije NVO “Turistička ambasada” izvađen juče iz akvatorijuma petrovačkog pristana. Predsjednik NVO Žarko Jokanović naveo je da je pristan pun otpada koji se baca sa brodova koji tu pristaju, te da je ostalo još…\npetak, 09 avgust 2013 19:58\nPoziv za obuku vodiča na Ulcinjskoj solani\nCZIP želi da obuči četiri turistička vodiča koji će moći da vode turiste na Ulcinjskoj solani. Obuka bi počela sredinom septembra i trajala bi pola godine. Centar za zaštitu i proučavanje ptica (CZIP) objavio je konkurs za obuku turističkih vodiča, koji će se isključivo baviti vođenjem turista koji žele posmatrati…\nutorak, 23 jul 2013 15:49\nZavršen projekat „Za ljepši Nikšić“\nPostavljanjem deset kućica za ptice na raličitim lokacija u park šumi Trebjesa završena je i poslednja aktivnost u projektu “Za ljepši Nikšić”. Projekat „Za ljepši Nikšić“, je finansijski podržan na prošlogodišnjem konkursu Pivare „Trebjesa“ AD Nikšić za finansiranje projekata NVO iz oblasti zaštite životne sredine i kroz 8 mjeseci trajanja…


Sa Putinom nazad u „novi“ Sovjetski Savez? | Evropa | DW | 01.10.2011\nVladimir Putin želi da ojača saradnju na postsovjetskim prostorima i napore za reintegraciju tih prostora. Barem tako na neke njegove izjave gledaju posmatrači u susednim državama. Gasprom je glavno oružje.\nNezavisni posmatrači u bivšim sovjetskim republikama zabrinuto gledaju na obnovljenu predsedničku kandidaturu Vladimira Putina. Stručnjak za politiku iz Minska, Vladimir Maskijevič, smatra da bi težnje Moskve za re-integracijom pod jednim predsednikom Putinom posebno bile opasne po Belorusiju. "Putin ovoga puta ne dolazi radi rešavanja aktuelnih problema. On dolazi sa misijom da od Rusije ponovo načini velesilu", kaže Maskijevič. Mogao bi da pokuša da uspostavi neku vrstu novog Sovjetskog Saveza. "Belorusija bi mogla prva da oseti pritisak ruskih integracijskih inicijativa", ističe ovaj stručnjak. To bi ugrozilo suverenost Belorusije.\nBivša poslanica beloruskog parlamenta, politiolog Olga Abramova, veruje da će Putin prema Belorusiji nastaviti s politikom štapa i šargarepe. Carinska unija između Rusije, Belorusije i Kazahstana svesno je stvorena pred izbore, kao neka vrsta odskočne daske za izbornu borbu "tandemskog vođstva" Putin-Medvedev. Posle izbora Rusija će sprovesti dalji nivo integracije i uvesti rusku rublju u Belorusiji, pretpostavlja Abramova.\nI ukrajinski politolog Valerij Čalij polazi od toga da Putin hoće da ojača integraciju u postsovjetskom prostoru. "Putin je potpuno ubeđen u neophodnost reintegracije bivših sovjetskih republika", kaže stručnjak sa Instituta Rasumkov u Kijevu. Ukrajinski profesor Oleksij Haran smatra da postoji opasnost od uspostavljanja jedinstvenog privrednog prostora, koji Moskva već dugo favorizuje.\nNajvažnija poluga u tome biće ponovo državno rusko energetsko preduzeće Gasprom, smatra ukrajinski stručnjak za politiku Serhij Taran. On ukazuje da je Moskva uvek iznova naspram bivših sovjetskih republika afirmisala svoju monopolsku poziciju u energetskom sektoru. "Putin je s Gaspromom napravio političku karijeru, i Gasprom je za njega glavni instrument ruske spoljne politike", kaže direktor Međunarodnog instituta za demokratiju u Kijevu.\nAljona Hetmančuk sa ukrajinskog Instituta za međunarodnu politiku samo delimično deli sumnje njenih kolega. Ona veruje da se Ukrajina neće jednostrano oslanjati samo na Rusiju i računa još ove godine s uspešnim završetkom pregovora o Sporazumu o pridruživanju sa EU. "Tada možemo da se nadamo da će Kijev u dijalogu s Rusijom pronaći novu formulu za cenu gasa, ali i novu formulu za međudržavne odnose", kaže Hetmančuk.\nGruzija s velikim podozrenjem prati razvoje u Rusiji. Obe zemlje su pre tri godine vodile rat oko gruzijskih separatističkih oblasti Abhazije i Južne Osetije. U Tbilisiju postoji zabrinutost pre svega jer nema pomaka u demokratizaciji Rusije. "Povratkom Putina ojačaće autoritarne tendencije i politika Kremlja će biti oštrija", kaže Kaha Gogolašvili iz Fondacije za strategijske i međunarodne studije u Tbilisiju.\nGruzija je pre spremnija da pregovara sa Medvedovim, koji se spolja izdaje za nekog ko je liberalniji od Putina. Pod Putinom, koji ne uživa poverenje u Gruziji, ne može se računati sa rešenjem oko pitanja Abhazije i Južne Osetije, kao i oko ruske ekonomske blokade protiv Gruzije, kaže Gogolašvili. Gruzijski politolog Soso Zinzadse smatra da se Tbilisi sada priprema za situaciju u kojoj Putin namerava da sa dva mandata ostane predsednik do 2024. godine.\nAutori: A. Timarow, A. Sawizki, D. Schonawa / Ivana Ivanović\nKljučne reči rusija, gasprom, putin, sovjetski savez\nTrajni link https://p.dw.com/p/12kDC


СВЕ СЕ РАДИ У ТАЈНОСТИ – СРБИЈА ДОНЕЛА ОДЛУКУ! Гради се велика ограда због миграната\nSVE SE RADI U TAJNOSTI – SRBIJA DONELA ODLUKU! Gradi se velika ograda zbog migranata\nVučić nije obavestio javnost o bilo kakvoj proceni MUP-a ili BIA da postoji opasnost da u kratkom roku, desetine ili stotine hiljada migranata iz pravca Turske i njegovog prijatelja Erdogana pokušaju da uđu u Srbiju. Sve sa idejom da se dokopaju Evropske unije. Niko od migranata nema nameru da ostane u Srbiji, ali je predsednik Mađarske Viktor Orban jasno poručio svom prijatelju Vučiću da neće dozvoliti prodor migranata sa teritorije Srbije u Mađarsku, što bi značilo da bi svi ti ljudi na svom putu bili zaustavljeni u Srbiji.\nNe valja kad ne možeš da sprečiš migrante da udju u zemlju, ali ne valja ni kad podižeš ogradu da bi to sprečio. Očigledno, ne valja što si ti tu, a možda i što si živ ...\nIzgradnja žičane ograde je skupa.Jeftinije je izgraditi MINSKO POLJE,na trasama plaćenih i organizovanih savremenih krstaša.Za kratko vreme,kad pogine nekoliko hiljada ,oni će sami odustati.\nša možda će i da miniraju u dubini teritorije to je uglavnom retko naseljen teren,ali se slažem minska polja su ZAKON za ovakve vrste podmuklih napada, ako pokrenu stotine hiljada u juriš na nas bolje i da ih naoružaju onda ali ne verujem da će se tto desiti tako lako treba oni da prodju kroz bugarsku i grčku a tamo će sigurno da bude haos,ne big se zaučudio uvodjenju vojne uprave i nasilnom rušenju tih vlada ako veći broj migranata propuste preko granice, to je previše očigledna IZDAJA da bi bilo kakava kamarila iz senke to mogla d preživi.To važi i za nas, i zato sam vrlo zadovoljan što vučić gradi ograde to znači da NIJE sorošov potrčko.Ovo izbeglica što je do sda ostalo u srbiji je premalen broj da bi mogli ozbiljno da ugroze bezbednot ali u muslimanskom delu bosne se gomilaju ubrzano.Biće veselo ustašama kada krenu na zapad:) jer ne verujem da će da vode rat sa našim srbima u bosni nemaju nikakve koristi od toga prava pljačka je u smeru zapada,jer oni su tu dovedeni sa obećanjem pljačke kao najamnici za male pare.\nZašto Srbija uopšte dozvoljava migrantima,da se kreću ka severu Srbije,ako je tamo dupla ograda koju su Mađari postavili..Migranti žele evropsku uniju eto im je u vidu dve ciganije Rumunije i Bugarske..Teraj ih tamo i batina im daj podosta,da jave ostalima kako će proći.\nNe gradi se taraba da zaustavi imigrante da uđu, nego da ne napuste Srbiju. Za svakog arabera, rukovodstvo srbije dobija po 10 evra mesečno na privatne račune. Nemam dokaza, ali imam mozak.\nJa sam citala da dobijaju 15 000 evra po coveku. Zato moraju biti zavedeni i sticeni da im dlaka ne zafali. Ako pobegnu iz Srbije, Vucko gubi pare jer nije ispunio obecanje. Sasvim je i0zvesno da ce doci do krvavih obracuna izmedju azilanata i srpskog stanovnistva.\nJaoj Persida, pa nemojte tako. Kakvi obračuni? Neko mora da pravi decu u Srbiji inače nestadosmo, sestro lepa. Priraštaj u Srbiji će ove godine biti pola frtalja deteta po porodici jer zbog socijalne distance Srbi ne spavaju sa ženama ni devojkama. Ko da rizikuje tu zarazu, ajte molim vas?(Niste obratili pažnju na moj komentar gde sam samo malo spomenuo da je Srbija specijalna eksperimentalna ćelija? Niste, jel tako?)\nPredizborna ograda za migrante.\nPo 10 Eura ? Pa sa tim država nemože da ih podmiri ni sa vc papirom da obrišu usranove dupe a šta je za drugim izdacima ???\n30km je malo, trebalo bi to adekvatno izgraditi i napraviti brisani prostor, platiti primereno jedno 10000 rezervista koji bi nemilosrdno patrolirali i da vidite kako ce da nas zaobilaze u sirokom luku\nJao Bože, al ste naivni. Aj da vam protumačim ono što sam saznao iz pouzdanih izvora. Pa Srbi plaćaju izdržavanje araberima dobrovoljno iz državnog budžera koji se puni od srpskih gradnji mostova po svetu i izvozu IMT traktora u Belorusiju, a tih 10 evra po glavi dobijaju rukovodioci gratis od EU i Soroša. Zamisli 50 iljada čoveka? Pa to je 500 hiljada evra mesečno u džepove...šta ja znam koga, ali znam da nije ni u moj ni u tvoj džep. Nije vučko lud da ih pusti da mu pobegnu sada kada se narod već smirio i ...tako dalje. Ta taraba nije da brani Srbe brate mili nego migrante u Srbiji. Ima da ostanu u Srbiji i uskoro moraju aktivnije praviti decu, jer Srbi se brate iseljavaju listom i ostavljaju zaostale Srpkinje. Zna vučko šta radi. Već ima ugovor da se za svako imigrantsko arabersku bebu rođenu u srbiji koja se oma proglašava Srbinom, plati 5 evra od komada, a za hibridnu bebu arabera i srpkinje 50 evra po komadu. Kada starlete počnu da se udružuju sa araberima i počnu da ih fale i pljuju rasizam, onda ćete znati da je počela faza zbog koje vučić ni slučajno ne da araberima da odu. I Orban ga plaća osmehom i podrškom samo da Vučić unapredi Srbiju i da ih drži u Srbiji. Mađarska je poslala pomoć od 100 evra da se taraba lakše izgradi. Kao i onaj micorakis iz Grčke, i Orban je soroševo čedo ali su morali da se javno posvađaju zbog tamo nekih političkih poena za Orbana. Inače se druže i dalje. Neće iver daleko od klade. Pa ne znate vi šta su visoke političke igre.\nTo je istina. Vucic pokusava na sve nacine da nas unisti pa i rasnim mesanjem. Zato se sad vec neko vreme ubacuje ta sorosevska dogma o zlom rasiszmu. Srbi ce umirati usamljeni ili kojem se posreci bezati na rad u inostranstvo, a srbijankama ce pricati da su dzihadisti odlicni muskarci. Zato se svih ovih godina vodila kampanja o zlim i nasilnim sprskim muskarcima. Sve se uklapa. Oni rade na duze staze, da nas potpuno uniste.\nRista- stari, oprem dobro i tebi i tvojima u kuznoj vasoj.\nSa emigrantima postupati na sledeći način čim udju u Srbiju za doručak tablu slanine,veknu hleba, dve glavice luka i paradajz. Ako neće svinjetinu neka nadju drugu maršutu. To je naša nacionalna hrana i nema šta da im se dodvoravamo. Nije to poniženje, to su naša pravila i naši kad odu u njihove zemlje ne mogu da naruče svinjetinu, već poštuju njihova pravila.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=31114 / position=1\nNagrade za Intezu\nIntesa Sanpaolo dobitnik je nagrada za "Inovativni proizvod godine" i "Odgovornog digitalnog inovatora godine" u okviru Global SME Finance nagrada za 2021. godinu, gde se nagrađuju finansijske institucije i fintek kompanije koje podržavaju rast malih i srednjih preduzeća u pružanju proizvoda i usluga namenjenih za njih.\nRužić: Nije alarmantno\nMinistar prosvete Branko Ružić ocenio je danas da, sa oko 5.000 dece školskog uzrasta zaražene korona virusom, situacija u obrazovnom sistemu nije alarmantna i da za sada nije odlučeno da se pređe na onlajn nastavu, a da će produžetak jesenjeg raspusta razmotriti Krizni štab početkom iduće sedmice.\nTradicionalni, 37. Beogradski džez festival, pod sloganom „Džez plamen“/ „Jazz Flame“ biće održan u.Domu omladine Beograda od 26. do 31. oktobra 2021. saopštili su organizatori.\nOnlajn nastava ako bude pogoršanje\nU Tim za praćenje i koordinaciju primene preventivnih mera u radu škola doneo je odluku o kombinovanom modelu nastave u srednjim školama u četiri lokalne samouprave za iduću sedmicu, a eventualna odluka o uvođenju onlajn nastave u svim školama bi mogla biti doneta isključivo ako parametri pokažu znatno pogoršanje u svim opštinama, saopštio je danas Tim.\nOnlajn nastava od ponedeljka?\nOčekujemo procenu stručnjaka, ali svakako će prva sledeća mera biti potpuni prelazak na onlajn nastavu, rekao je danas za Sputnjik član Kriznog štaba, epidemiolog Branislav Tiodorović i naglasio da je "mnogo obolelih, mnogo umrlih i ovo moramo da se preseče".\nOnlajn koncert 24. oktobra\nNo Borders Orchestra saopštio je danas da će 24. oktobra u 20 časova održati koncert u Muzeju Jugoslavije koji će biti uživo emitovan na njihovom Jutjub kanalu.\nPredsednik Skupštine Ivica Dačić izjavio je da je na današnjem onlajn sastanku sa posrednicima Evropskog parlamenta (EP) za međustranački dijalog o izbornim uslovima u Srbiji, pozvana opozicija da da svoje predstavnike u privremeno telo za praćenje medija u kampanji.\nU ponudi 600 poslovnih opcija\nNa XII Regionalnom online sajmu zapošljavanja ponuđeno je više od 600 poslovnih mogućnosti u regionu, saopštio je danas sajt za zapošljavanje Poslovi Infostud, koji ovogodišnju onlajn ponudu organizuje uz pomoć partnera iz Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Makedonije i Slovenije.\nTrodnevni festival dokumentarnog filma - "Evropska saradnja: filmska priča", koji Ministarstvo za evropske integracije tradicionalno organizuje povodom Dana evropske teritorijalne saradnje, ove godine će, posle bioskopskog izdanja u Centru za kulturu "Vlada Divljan", biti održan i onlajn, od 28. do 30. septembra.


Od katanca smo se spasli u poslednji čas - Istinomer\nMijomir Laketić 27. 5. 2015.\nMeđu 17 preduzeća u restrukturiranju koje je Vlada Srbije stavila na spisak strateški značajnih, zbog čega će im biti produžena zaštita od poverilaca za godinu dana, našao se i „Ikarbus“. Ovaj zemunski proizvođač autobusa dospeo je u žižu javnosti kada je u martu prošle godine sa njegovih proizvodnih traka sišao prvi „srpski mercedes“ – autobus napravljen u kooperaciji sa nemačkim „Mercedesom“. Iako je ova saradnja predstavljena kao pokazatelj industrijskog rasta Srbije, u prošloj godini je, ipak, prodat samo jedan „srpski mercedes“ i to prototip koji je premijer Vučić pokazao u samom finišu predizborne kampanje. Ali, kako u intervjuu za Istinomer kaže generalni direktor „Ikarbusa“ Aleksandar Vićentić, od početka ove godine kompanija već ima 45 naručenih „mercedesa“, što je omogućilo početak serijske proizvodnje ovog modela.\n„Krajem jula trebalo bi da budu završena prva tri „mercedesa“ za „Lastru“ iz Lazarevca, onda od septembra počinje isporuka 30 vozila za GSP, a u oktobru će biti prodato 12 autobusa ATP Pančevo“, kaže Vićentić.\nKada je premijer Vučić u martu prošle godine kačio trokraki znak na prvi „srpski mercedes“ rekao je da se za taj model već interesuju iz susednih zemalja. Prodaja, međutim nije išla kako se očekivalo. Koliko se premijer sada interesuje za vaše poslovanje?\nProšle godine prodaja nije išla, ali je krenula od početka ove. Trenutno imamo naručen 61 autobus, od toga su 45 naši „mercedesi“. Premijer nas ne zove, ali to čine njegovi saradnici, koji su upoznati sa situacijom. Država nam pomaže tako što dobijamo kredite iz Fonda za razvoj pod komercijalnim uslovima koje vraćamo. Takođe, država nam daje garancije za kredite i, što je jako bitno, daje nam garancije za učestvovanje na tenderu. Bez njih ne bismo mogli da učestvujemo ni na jednom tenderu, niti bismo mogli da dobijemo neki posao.\nSumnjalo se da je ta saradnja sa „Mercedesom“ samo marketinški trik vlasti i da sa ozbiljnom proizvodnjom nikada nećete krenuti.\nNervirao sam se zbog tih priča, jer smo svi u firmi uložili velike napore. Nije lako napraviti ni fen, a kamoli autobus sa svim njegovim delovima. I pored svih teškoća uspeli smo da uđemo u saradnju sa „Mercedesom“. Najmanje četiri meseca prolazili smo njihove kontrole, proveravali su naše poslovanje četiri godine unazad i na kraju su se odlučili za saradnju. To je velika stvar. U Srbiji mora da opstane makar nešto od industrije, jer šta bi se desilo da zatvorimo sve fabrike?\nNapravljen je takav dogovor i smatram da je velika čast za „Ikarbus“ da sarađuje na takav način sa „Mercedesom“.\nKada možemo da očekujemo da će „srpski mercedes“ da krenu u osvajanje regionalnog i evropskog tržišta, kako je to u martu prošle godine najavio premijer Vučić?\nZbog te namere smo i ušli u saradnju sa „Mercedesom“. Računamo da uz njihov brend i distributivnu mrežu možemo da napravimo značajan prodor na regionalno tržište, ali i šire. Dve stvari su problem: da bismo ušli na tržište pojedinih zemalja u regionu potrebno je da napravimo autobus sa „Euro 6“ motorom. To znači da moramo da izdvojimo 200.000 evra kako bismo napravili prototip i izreklamirali ga po tim zemljama. Očekujemo da ćemo do kraja godine, u saradnji sa „Mercedesom“, napraviti model koji će imati „Euro 6“ motor. Sa druge strane, u onim zemljama gde možemo da prodamo naš aktuelni model sa „Euro 5“ motorom, prodaja novih autobusa je i dalje slaba.\nBez obzira na to što smo fabrika koja ima proizvodnju, bili bismo zatvoreni već 1. juna. Poverioci bi u pokušaju da naplate dugove blokirali naše račune i to bi značilo da više ne možemo da poslujemo. Ovaj zakon bukvalno znači spas za „Ikarbus“, za sve naše zaposlene i sve dobavljače.\nA zašto je „Ikarbus“ uopšte došao u takvu situaciju?\nPrvi razlog je što problem viška zaposlenih nije rešavan sve do ulaska u restrukturiranje 2010. godine. Tada je od 700 zaposlenih ostalo 300. Taj tehnološki višak je „Ikarbus“ vukao decenijama unazad. Drugi razlog je liberalizacija tržišta 2000. godine. Treći je nemogućnost „Ikarbusa“ da učestvuje u fer utakmici sa ostalim ponuđačima zbog nameštenih tendera u tom periodu. I četvrti razlog je loša privatizacija 2008. godine.\nPo nekim procenama Srbija iz budžeta godišnje izdvaja između 700 i 800 miliona evra za državnu pomoć firmama u restrukturiranju. Da li je deo tog novca došao i do „Ikarbusa“?\nTrenutno imamo pomoć države samo u vidu garancija i kredita koje dobijamo i vraćamo. Pored toga, za nepunih pet godina koliko smo u restrukturiranju, “Ikarbus“ je povremeno dobijao subvencije, ali je najznačajnija pomoć bila subvencija kupcima autobusa. Oni su od 2010. do 2012. godine dobijali 20 odsto subvencije za kupovinu autobusa domaćih proizvođača. To je znatno pomoglo našoj fabrici i tako smo prodali veći proj vozila koja su bila jeftinija od konkurencije iz inostranstva.\nZašto je ukinuta ta subvencija?\nUkinuta je 2013. godine, kako su nam rekli, jer više nije bilo sredstava.\nŠta će se desiti kada istekne ovih godinu dana koliko ćete biti zaštićeni od naplate dugova?\nZa to vreme uz pomoć Vlade Srbije trebalo bi da se nagodimo sa poveriocima, da jedan deo duga vratimo, a da najveći deo reprogramiramo. To će biti moguće jer planiramo obim poslova od najmanje 20 miliona evra u ovoj godini i isto toliko u narednoj. Imamo sklopljen i značajan posao sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima.\nOčekujete li da se posle godinu dana pojavi neko ko bi kupio „Ikarbus“?\nI sada ima zainteresovanih. Poslednji je bio holandski VDL. Ipak, prvo moramo da regulišemo odnose sa poveriocima i kada se to završi, uz dovoljno poslova koje ćemo sklopiti, mislim da ćemo kupcima biti mnogo interesantniji nego sada.\nAleksandar Vićentić Ikarbus Mercedes srpski mercedes


Vreme 789 - Film - Minhen: Terorizmom na terorizam\nJedan od braće Vorner, osnivača istoprezimenog studija, tvrdio je da postoje tri vrste filmova: dobri, loši i predugi. Spilberg se odavno kreće u sivoj zoni izvan dobrog i lošeg. On pravi velike filmove. Ili bar pretenduje da oni to budu. Njegovo aktuelno ostvarenje Minhen, koje je nedavno započelo svoj bioskopski život i kod nas, jedan je takav glomazan poduhvat. Kada je s početka karijere osvojio publiku i blagajne sa zabavnim i lakim avanturama poput E.T.-ja ili Indijane Džonsa, Spilberg se uspešno bacio u poteru za malom zlatnom statuetom Američke akademije i za titulom ozbiljnog filmadžije ostvarenjima Boja purpura i Imperija sunca kasnije i Šindlerovom listom te je Minhen konsekventni nastavak ovog rukavca rediteljeve karijerne šizofrenije. Sa jednom bitnom razlikom. Naime, ne sećam se da je ikada aktuelni geopolitički trenutak toliko odgovarao jednom filmu i obratno, kao trenutna politička zbilja Minhenu i on njoj. Spilbergov film se udenuo u neprekidna prepucavanja oko bliskoistočne politike kao i Bušovog Rata protiv terorizna i postao predmet kritike zastupnika svih suprotstavljenih strana. Ukratko: Spilberg je u igri.\nNasuprot sugestiji iz naslova, Minhen se ne bavi toliko događajima sa Olimpijade u istoimenom zapadnonemačkom gradu 1972, odnosno kidnapovanjem i kasnijim stradanjem 11 izraelskih sportista koje je sprovela palestinska teroristička organizacija "Crni septembar", koliko događajima koji su usledili posle toga. Naime, po, istorijski potvrđenom naređenju tadašnje izraelske premijerke Golde Meir, Mosad tajno osniva timove koji love i ubijaju organizatore minhenskog masakra. Sve ovo dokumentovano je između ostalog i u knjizi Osveta Vengeance Džordža Džonasa po kojoj su Spilberg i njujorški dramaturg Toni Kušner i pisali scenario za film. Većina od predugih 164 minuta prati aktivnosti jedne od tih grupa. Akcioni aspekt, koliko god bio uzbudljiv i lepo uprizoren, zapravo je krajnje nebitan u odnosu na druge njegove aspekte. A koji bi to aspekti bili? Moralni? U filmu se, sem akciji, najviše vremena posvećuje moralnim dilemama njegovih junaka. Kao što se to obično kaže u ovakvim prilikama, glavni ubica Avner je čovek koji se bori sa dušom, to jest sa moralnim implikacijama i posledicama svojih dela. No, ni to nije, nasuprot uverenjima samog Spilberga, ono što je ovde presudno. Zar se to ne dešava u svakom trećerazrednom TV filmu, zar se Žan-Klod van Dam, sve onako nauljen i kvarcovan, ne bori sa dušom u svakoj od svojih kik-boks melodrama? Sve špijunske aktivnosti sa filmskog platna davno su izgubile svaku draž nakon globalnog otopljavanja hladnog rata, te tako ni ovde nisu noseći stubovi radnje, iako je po žanru Minhen najbliži špijunskom trileru ladlamovskog tipa. Ono gde se Minhen odigrava, odakle crpi svoju intrigantnost i zanimljivost, jeste sfera političkog. Minhen prikazuje ono što se prosto može sumirati kao teroristički odgovor na terorizam. Posledice su spirala beskrajnih osveta i odmazdi za te osvete i još odmazdi za osvete za odmazde... Kritika tog principa je bezbedna, pomalo banalnjikava, ali ispravna. U tom smislu Minhen nije dubok, ali jeste razuman, i u tome je njegova hrabrost. Ovaj film problematizuje "pravo" na osvetu, kao realan argument politike izraelske države. Zbog toga je najviše i najbučnije kritike Spilberg pretrpeo od desničarenju sklonih jevrejskih krugova i iz Izraela i iz Amerike. Pritisnut optužbama da je humanizovao teroriste i nedovoljno osudio palestinske metode borbe ("Njujork tajms" piše da film poriče "postojanje zla onakvog kakvo ono zaista postoji"), Spilberg, za Nemački "Spigel" izjavljuje da bi "ako bi to bilo potrebno, bio spreman da umre za SAD i Izrael". U rediteljevu pomoć priskače liberalniji deo američke štampe i njegova slika se pojavljuje na naslovnoj strani časopisa "Tajm", koji, malo preterano, procenjuje da je film, maltene, remek-delo. U istim novinama pojavljuje se i krajnje dosadan intervju sa Spilbergom, sa očiglednom svrhom spuštanja tenzija i delimičnog pranja ruku od politizacije njegovog ostvarenja, koje, beznadežno pomirljivo, opisuje kao "molitvu za mir".\nDogađaji sa minhenske Olimpijade 1972. godine nesumnljivo su začetak globalnog terorizma kakvim ga danas poznajemo. S tim u vezi, Minhen nije istorijski dokument, već živopisna ilustracija onoga što se dešava kada, po rečima Golde Meir iz filma, jedna civilizacija pravi kompromise sa svojim sopstvenim vrednostima. Spilberg, protivnik Bušove politike rata protiv terorizma, nudi mnogo više od očekivane bljutave korektnosti prema obe strane, on pruža upravo jednaku dozu nekorektnosti prema svima, što ovaj film čini nadpolitičkim, nepogodnim za upotrebu i zloupotrebu u bilo kakvoj kafanskoj raspravi svetskih razmera, a protiv čega se sve zainteresovane strane zapravo i bune. Spilberg čini jedan čudesan obrt i ostavljajući Minhen samome sebi, njegovim filmskim kvalitetima, usponima i pokojem padu, čini ga instrumentom prave političke kritike.


Vesti online / Slobodno Vreme / Zdravlje / Kada je vodu dobro popiti, a kada to baš nije najpametnije?\nKažu da je dobro piti što više vode, ali da li to znači da je treba piti ujutru-na prazan želudac, tokom jela ili pre spavanja? Evo šta kažu stručnjaci...\nPijte što više vode!\nMnogi dijeteričari smatraju da velika čaša vode pre jela ili tokom obroka može da vam pomogne da jedete manje i izgubite kilograme. Objašnjenje je logično - voda može da vam stvori osećaj sitosti, a vi ćete izbeći prejedanje.\nGledano iz drugog ugla, poedini eksperti iz oblasti ishrane su zagovornici mišljenja da vodu nije dobro konzumirati uz obrok, već tek nakon što završite sa jelom. Razlog je što voda razređuje želudačnu kiselinu, odnosno remeti se njena pH vrednost koja je potrebna za razgradnju i aposrpciju hrane. Samim tim, usporava se varenje, zbog čega se mogu javiti mnogi probavni problemi i nadutost.\n- Ispijanje vode odmah nakon jela ima tendenciju razređivanja želudačnih sokova, razređuju se enzimi koji su bitni za probavu. To zna da rezultira manjim izlučivanjem probavnih enzima, a to može dovesti do gorušice i kiseline u želucu - objašnjava doktorka Anja Sud.\n2 čaša vode trideset minuta pre jela za bolje varenje\n1 čaša vode pre samog odlaska na tuširanje – da biste izbegli podizanje krvnog pritiska\n1 čaša vode pre odlaska u krevet – pomaže u sprečavanju moždanog i srčanog udara\nŠta se događa u telu kada pijete samo vodu, umesto sokova?\nIzbacivanje štetnih toksina\nHidrirana, sjajna i glatka koža


Kako da sigurno montirate držač za TV | Art Support\nNaslovna » Blog » Kako da sigurno montirate držač za TV na zid primenom ovih praktičnih saveta\nMontirali ste držač za TV na zid. Da li znate koliko je sada Vaš televizor bezbedan na njemu? Faktor bezbednosti zavisi od izbora i kvaliteta TV nosača i od izbora i kvaliteta odabrane tiple. Nosač za TV standardizovanog kvaliteta uzimajte samo kod proverenih dobavljača. Odabir tiplova zavisi od građevinskog materijala od koga je načinjen zid na koji želite da montirate TV nosač.\nKako odrediti koje tiplove koristiti?\nEvo male pomoći da bi bolje razumeli ovu temu. Razlikujemo četiri osnovna tipa građevinskog materijala:\nPun građevinski materijal guste strukture\nŠuplji građevinski materijal guste strukture\nPločasti građevinski materijal\nPun građevinski materijal porozne strukture\nZa svaki od njih treba drugačija tipla. Kako da znamo koji je tip zida? Kako da znamo kakvu tiplu da koristimo? Koga to da pitamo? Glavobolja. Da li to baš mora tako?\nAko ne znate od kog je materijala zid možete probušiti jednu probnu rupu da bi videli da li je zid betonski, puna cigla, blok, puni zid od gipsa, gips-karton ploča, … (pogledajte više o ovome u tekstu u novostima)\nTiple se dele na nekoliko osnovnih kategorija: standardna tipla, univerzalna tipla, tiple za šupljine, tiple za beton, tiple za gips ploče, tiple za porozni beton, itd. Standardna dvodelna tipla se sastoji iz dva nazubljena dela. Prilikom montaže zupci se šire i pritiskaju omotač rupe, geometrija tiple se menja u zavisnosti od oblika rupe. Na taj način se povećava sila trenja između tiple i podloge, tako tipla preuzima na sebe i prenosi na zid spoljnje sile izvlačenja. Da bi standardni tiplovi sigurnije držali u zidu mogu da budu trodelnog ili četvorodelnog tipa.\nSvaka tipla ima u specifikaciji kolike spoljnje sile trpi i u kojim materijalima. Mala prekoračenja tih vrednosti nisu značajna, jer je faktor sigurnosti mnogostruko veći (do 5 puta veći u odnosu na deklarisanu vrednost).\nTipla za šupljine bukvalno drastično menja svoju geometriju i na taj način gužvanjem zapušava rupu nedozvoljavajući izvlačenje tiple. Tu je važno napomenuti da šraf koji se koristi za tiplu mora da bude odgovarajućeg prečnika da bi tipla maksimalno držala.\nStandardni tiplovi drže samo u punim građevinskim materijalima guste strukture – beton, kamen, puna cigla. Za sve ostale materijale morate kupovati drugačije tiple. U slučaju da koristite Fischer tiple tu glavobolju ćete lako rešiti.\nKupili ste Art Support držač za TV. Uradili ste pravi izbor, jer jedino Art Support TV nosači sadrže u fabričkom pakovanju osim standardnih tiplova i Fischer standardne SX tiple ili Fischer univerzalne UX tiple. Više o tiplovima pročitajte u našim novostima sledeće nedelje…\nKućni bioskop i projektor – podignite vaša porodična druženja na viši nivo!\nKo ne voli zajedničke porodične večeri uz gledanje filma? Jesu li uspeli da smisle…\nprevious post: Zidni TV nosači – podela po funkcionalnosti\nnext post: Šta je potrebno da se kvalitetno izvrši montaža TV nosača?


Lokalni izbori: Rok za registraciju birača koji glasaju izvan BiH ističe 1. septembra | Radio Srebrenik\nNaslovnica VIJESTI BIH I SVIJET Lokalni izbori: Rok za registraciju birača koji glasaju izvan BiH ističe 1....\nU skladu sa Uputstvom o rokovima i redoslijedu izbornih aktivnosti za Lokalne izbore 2020. godine koji će se održati u nedjelju, 15. novembra 2020. godine rok za registraciju birača koji glasaju izvan BiH ističe 1. septembra 2020. godine u ponoć.\nIzradu navedenog spota je pomogla Misija OSCE-a u BiH. To je samo jedan segment značajne podrške koju Misija OSCE-a u BiH pruža Centralnoj izbornoj komisiji BiH u organizaciji Lokalnih izbora 2020. godine.\nPrethodni članakTim GSS Sarajevo noćas pronašao nestalu žensku osobu\nNaredni članakKrenuo Marš mira ‘Sarajevo-Nezuk’-Da se nikad nikom ne ponovi Srebrenica


I Samsung (ponovo) u trci za smartwatch: Stiže nam Galaxy Altius | MarketingITD\nNedavno smo pisali o nameri kompanije Apple da napravi smart watch. Logičan nastavak priče je da to isto pokušavaju i iz kompanije Samsung: u izjavi za Bloomberg, Lee Young Hee je potvrdio da kompanija radi na razvoju pametnog sata. Navodi da se kompanija Samsung dugo priprema za ovaj atraktivan proizvode i ulaže mnogo truda kako bi se našao na tržištu.\nOvo je ujedno i prva zvanična potvrda iz Samsunga, iako su bili škrti s informacijama o samom uređaju koji bi trebalo da nosi ime Galaxy Altius. Međutim, kako Reuters navodi, pozivajući se na na neimenovani izvor, sat će moći da obavlja mnoge funkcije “pametnih” telefona.\nKako ovo nije prvi pokušaj Samsunga da napravi smart watch svedoče i podaci da su 1999. godine objavili da rade na prvom satu te vrste na svetu. Radilo se o satu s ekranom osetljivim na dodir koji je imamo Bluetooth i Outlook.\nUz razvijanje Android platforme i obnovljenog interesa u segmentu, zahvaljujući Pebble i drugima , ovo bi možda mogla biti povoljna godina za Samsung.\nApple i Samsung dobijaju konkurenciju za smartwatch: I LG ulazi...\nApple i Samsung dobijaju konkurenciju za smartwatch: I LG ulazi u trku | marketing ITD says:\n02/04/2013 at 23:49\n[…] Korea Timesa LG Electronics radi na razvoju tzv. smartwatcha, i tako sa kompanijom Apple i Samsung ulaze u konkurentsku […]\nŠta sve može “Samsung” pametni sat: Najgora reklama u 2013.? [VIDEO] | marketing ITD says:\n24/12/2013 at 16:42\n[…] sat Galaxy Gear kompanije Samsung, o kojem se i na marketingITD dosta pisalo, dobio je svoju novogodišnju reklamu. U njemu je prikazano sve ono što ovaj neobičan sat može, […]


FANTASTIČAN USPEH - 11 PRVIH MESTA ZA TAKMIČARE IZ OPŠTINE APATIN | Radioapatin\nFANTASTIČAN USPEH - 11 PRVIH MESTA ZA TAKMIČARE IZ OPŠTINE APATIN\nProtekle subote u Somboru je održano školsko okružno takmičenje iz predmeta Šah, na kome su učestvovali mladi šahisti iz osnovnih škola sa područja Zapadnobačkog okruga. Apatinski školski sport predstavljalo je 22 učenika iz Apatina , Sonte i Prigrevice koji su , u odvojenim konkurencijama po razredima, ostvarili fantastičan rezultat osvojivši 11 prvih mesta , od čega je osam pripalo učenicima osnovne škole " Žarko Zrenjanin " iz Apatina, a tri prva mesta su osvojili učenici osnovne škole "Ivan Goran Kovačić " iz Sonte .\nU konkurenciji devojčica prva mesta su osvojile : Kokai Lea ( prvi razred ) ,Radišić Anđelija ( drugi razred ) , Šašić Jovana ( treći razred ) , Kuridža Jelena ( četvrti razred ) , Kuruc Anja ( osmi razred ) , dok su u muškoj kokurenciji prva mesta osvojili : Sikimić Mihajlo ( prvi razred ) , Stojanović Mihajlo ( drugi razred ) , Stojaković Dušan ( treći razred ) , Golubović Bojan ( četvrti razred ) , Rakić Luka ( peti razred ) i Matin Dalibor ( šesti razred ) .\nOvih jedanaest učenika obezbedilo je i plasman na republičko takmičenje koje se sledećeg vikenda održava u Beogradu .


Specijalni sud obaveza, ali i test za nastavak dijaloga - Sputnjik Srbija\nSpecijalni sud obaveza, ali i test za nastavak dijaloga\n17:11 20.07.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nSkupština Kosova čeka da Vlada ponovo stavi u proceduru zakon o ustavnim amandmanima koji otvaraju put za Specijalni sud, rekao je u poslednjem obraćanju medijima predsednik Skupštine Kosova Kadri Veseli.\nOpozicija na Kosovu glasno pokušava da stavi do znanja Vladi i koaliciji na vlasti da nemaju pravo da ponovo procesuiraju jedan zakon koji nije prošao u skupštini, ocenivši da se time degradiraju i uništavaju demokratske vrednosti i samo postojanje Skupštine Kosova.\nU prvom pokušaju, naime, zakon o ustavnim amandmanima koji otvaraju put Specijalnom sudu nije prošao jer 13 poslanika DPK Hašima Tačija nije glasalo, tačnije neki nisu glasali, neki su bili protiv, a neki nisu ni došli na glasanje.\nMediji u Prištini prenose da međunarodni faktor, posebno američko-britansko-nemačka diplomatija, vrši pritisak na lidera DPK, kojeg vide kao glavnog krivca za neuspeh usvajanja zakona o Specijalnom sudu.\nNaime, nedavna iznenadna poseta premijera Albanije Edija Rame Prištini koja je bila zatvorena za medije implicira da je premijer Albanije preneo poruku nemačke kancelarke Merkel da zakon o Specijalnom sudu mora biti usvojen, u suprotnom će se Kosovo suočiti sa potpunom izolacijom.\nKako su preneli mediji, kancelarka je premijeru Kosova Isi Mustafi u nedavnoj poseti Berlinu takođe jasno dala do znanja da je izuzetno zabrinuta zbog neizglasavanja zakona o Specijalnom sudu i ne baš korektnog pristupa Prištine dijalogu s Beogradom o normalizaciji odnosa.\nZvaničnici kosovske Vlade su pokušali vešto da prikriju poruke kancelarke Merkel i posete Edija Rame, objavljujući u medijima i putem Fejsbuka da je susret između Mustafe i Merkelove prošao veoma dobro i da je to istorijski momenat, te da je premijer Rama došao u Prištinu da koordiniše projekte za samit u Beču.\nKako Tanjug saznaje iz izvora bliskih ovim susretima, tokom posete premijera Mustafe Berlinu bilo je reči i o ekonomskoj saradnji između Nemačke i Kosova, ali su glavne teme razgovora bili Specijalni sud i dijalog s Beogradom.\n„U Berlinu Merkelova nije dala ni da se razgovara o Specijalnom sudu, poručivši delegaciji iz Prištine da tu nema šta više da se priča, nego da čekamo usvajanje zakona. Takođe, Edi Rama je rekao Isi Mustafi da je Merkelova veoma ljuta što se odlaže usvajanje zakona“, rekao je Tanjugu dobro obavešten izvor blizak ovim susretima.\nDolazak raznih međunarodnih emisara u Prištinu, kao što su američki senator Eliot Engel, bivši posrednik u dijalogu Kosovo-Srbija Išinger, zatim izjave ambasadora zemalja Kvinte i specijalnog izaslanika EU na Kosovu Samuela Žbogara, kao i šefa Unmika da će neizglasavanje zakona o sudu imati posledice za zvaničnu Prištinu, naterale su lidera DPK na opštu mobilizaciju partije, sa ciljem da ubedi svoje poslanike da glasaju za Specijalni sud.\nŠef parlamentarne grupe DPK Adem Grabovci je za medije juče izjavio da očekuje da će poslanici koji su glasali protiv Suda na ponovnom glasanju glasati za usvajanje zakona, dodavši da je ostalo samo troje poslanika DPK koji neće glasati.\nTanjug je kontaktirao nekoliko poslanika koji su u prvom pokušaju glasali protiv Specijalnog suda i od njih nije dobio nikakav odgovor.\nSmatrajući situaciju sa zakonom alarmantnom, međunarodni su posrednici putem svojih izaslanika pokušali da ubede čak i lidera Alijanse za budućnost Kosova Ramuša Haradinaja da promeni stav i glasa za Specijalni sud.\nHaradinaj je imao jasan stav da Specijalni sud može da se formira, ali da sedište bude na Kosovu, da zaštićeni svedoci budu pod obezbeđenjem Kfora i da ne bude selektivan sud.\n„Mi jesmo za sud, ali ne na način kako je to predloženo“, rekao Haradinaj, a u medijima se spekulisalo da je on čak dobio ponudu da bude deo Vlade Kosova ako glasa za Specijalni sud.\nTo je, međutim, ostalo samo u domenu spekulacija, ali i jasne poruke Haradinaja da ne želi da bude deo „ove korumpirane vlade“.\nOpozicija na Kosovu („Samoopredeljenje“, ABK, Inicijativa za Kosovo) ali i jedan deo poslanika vladajuće koalicije vide kao „blefiranje“ pretnje međunarodnog faktora da će, ako Skupština Kosova ne usvoji zakon o Specijalnom sudu to učiniti Savet Bezbednosti UN, argumentujući da Kosovo nije članica UN i da to SB ne može učiniti.\nMeđutim, poslanici DSK Ise Mustafe demantovali su takvu tvrdnju opozicije i dela poslanika DPK, smatrajući da SB UN ima pravo da formira Specijalni sud, s obzirom na to da je na Kosovu i dalje na snazi Rezolucija 1244 koja ga tretira kao teritoriju pod administracijom UN.\nSB UN bi tako, tvrde, mogao da formira Specijalni sud, a Kosovo će biti vraćeno u 1999. godinu, a Unmik će ponovo oživeti.\nI politički analitičari podeljenog su mišljenja u vezi sa Specijalnim sudom.\nTako Halil Matoši smatra da je neizglasavanje zakona u Skupštini Kosova „trik i manevar“ Hašima Tačija da navodno pokaže kako i kod njega mogu biti poslanici koji ne glasaju za taj sud, ali ako se neko od optuženih može amnestirati, onda će on činiti sve da ubedi poslanike da glasaju.\nMatoši smatra da Specijalni sud mora da bude formiran, preneli su mediji u Prištini.\nFatmir Šeholi smatra da je Kosovo preuzelo međunarodnu obavezu (potpisivanje razmene dokumenta Jahjage i Eštona) da formira Specijalni sud, ali kaže da su pojedini lideri iz straha da se njihovo ime nalazi na optužnici Vilijamsona svoj lični interes stavili iznad interesa kosovskog društva.\nStoga Šeholi veruje da je „Kosovo na raskrsnici“ — ili da nastavi procese integracija u EU i okonča dijalog sa Srbijom ili da bude totalno izolovano.\nMediji tim povodom prenose (uglavnom neimenovane zvaničnike Vlade i Skupštine Kosova) da je u slučaju ponovnog neuspeha glasanja sigurno da će Kosovo morati da ide na vanredne izbore, te da bi u toj situaciji sigurno došlo do zastoja u dijalogu Beograda i Prištine.\nZato se može očekivati da poslanici, odnosno koalicioni partneri koji imaju dovoljan broj poslanika (86 poslanika) za usvajanje ustavnih amandmana koji će otvoriti put Specijalnom sudu, ipak do kraja jula izglasaju ustavne amandmane i nastave dijalog s Beogradom sa ciljem zatvaranja mnogobrojnih otvorenih pitanja koja čekaju i Prištinu i Beograd.\nformiranje, OVK, specijalni sud, Edi Rama, Albanija, Priština, Kosovo i Metohija


Dodik: Cilj protesta destabilizacija, Kormakova umiješana\nFoto: Arhivska fotografija | Dodik: Cilj protesta destabilizacija, Kormakova umiješana\nSrna 20.09.2018 14:47\nBIJELJINA - Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da su protesti u Banjaluci nesumnjivo s ciljem destabilizacije Srpske i da je u to direktno umiješana ambasador SAD u BiH Morin Kormak.\n"Direktno ona je uradila to da se podigne atmosfera te vrste i nesumnjivo je jasno da igraju na priču destabilizacije", rekao je Dodik novinarima tokom posjete Bijeljini.\nOn je naveo da je Kormakova sa svojim saradnicima juče bila u Banjaluci, te ukazao da se sve desilo neposredno pred dolazak ministra spoljnih poslova Ruske Federacije Sergeja Lavrova u Republiku Srpsku.\n"Postupaćemo u skladu sa zakonom. Mi razumijemo tragediju, ali ovo je klasična zloupotreba tragedije", upozorio je Dodik.\nPrema njegovim riječima, protest nije bio usmjeren ka tužilaštvu Republike Srpske, koje ima obavezu da oko toga bude pitano, nego se protestovalo prema zgradi policije, koja je na drugoj lokaciji.\n"Nisu tražili od tužilaštva da radi svoj posao, onda je to neka sasvim druga namjera", ocijenio je Dodik.\nPredsjednik Srpske je najavio da će se založiti da stavka za plate tužilaca u budžetu od naredne godine "bude nula". "Pa nek se jave tamo onima koji ih plaćaju, mi ih nećemo plaćati", poručio je Dodik.\nMilorad Dodik demonstracije\nISKLJUCITE BN I biće vam jasno da vlada RS čini sve za vas. Nismo nikada imali bolju vladu, realno.\nЕвидентно је да посјета Сергеја Лаврова не одговара онима који креирају овакве догађаје, односно западним амбасадама и Сарајеву, јер ће имати изузетан утицај и одјек у јавности како у Републици Српској, тако и у региону, и јер је то и својеврсна подршка предсједнику Српске Милораду Додику и руководству Републике за предстојеће изборе.\nDusko, kazu da mrznja zasljepljuje. U tvom slucaju barem sprecava svaki oblik objektivne analize. Mislim da nemas snage ni volje da sagledas situaciju iz druge perspektive nego trazis najjednostavnija rjesenja koja ne iziskuju potrebu angazovanja vlastite inteligencije. Mnogo ti je jednostavnije da preuzmes i slijedis misljenje vodje. Probaj par sekundi upotrijebiti vlastiti mozak i razmisli da li je stvarno nemoguce,i pored toliko dokaza i indicija, pronaci Davidove ubice ili ne postoji zelja kod nekih centara moci. Pozdrav i zelim ti mirnu savjest


Bugojno: Završen projekat stambenog zbrinjavanja Roma – ERVROPSKE ROMSKE NOVINE – ERVROPAKO ROMANO LIL – EUROPEAN ROMA NEWSPAPERS\nTri romske porodice dobile su stanove u naselju Bristovi u Bugojnu, a udruženje Roma i predstavnici mjesnih zajednica bristovi, Vrbas I i Vrbas II nove prostorije na korištenje.Time je završena treća faza projekta u kojem je stambeno zbrinuto ukupno 16 romskih porodica s područja Bugojna.Ključeve korisnicima novoizgrađenih stambenih jedinica uručio je načelnik općine Bugojno, Hasan Ajkunić.–Prije samo nekoliko godina, nismo mogli ni zamisliti da ćemo na ovom mjestu imati jedan ovakav objekt. Kao načelnik, ponosan sam na sve što je urađeno u proteklom periodu – kazao je Ajkunić.Kako je rekla Dina Mešan iz Službe za stambeno-komunalne poslove, obnovu, razvoj i mjesne zajednice općine Bugojno, jedan od ciljeva projekta je da se osiguraju bolji uslovi života u ovom dijelu Bugojna, a shodno akcionom planu koji je usvojilo Općinsko vijeće.–U posljednju fazu projekta, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH doniralo je 100.000 KM, Caritas 69.000 KM, a Općina Bugojno 62.000 KM. Također, asfaltiran je put koji se nalazi u neposrednoj blizini – kazala je Mešan.Implementacija ovog projekta počela je 2013. godine, uz podršku Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, Švicarskog Caritasa i Općine Bugojno.\nTAGOVI stambeno zbrinjavanje\nPREUZEO Evropske romse novine


Svetski praznik gramofonskih ploča i ovog proleća u Beogradu | Rockomotiva\nPočetna Fresh Vesti Svetski praznik gramofonskih ploča i ovog proleća u Beogradu\nTako će se pored gramofona ovoga puta naći i: Zoran Kesić, Brajan Rašić, Inspektor Blaža, Slavimir Stojanović Futro, Teofil Pančić, Koja – Disciplina, Danijel – Jarboli, Galeb – Vice, te članovi benda Kanda, Kodža i Nebojša, koji će ovom prilikom promovisati i svoj aktuelni album „Uskoro“ u izdanju Mascom Records-a.\nA ovogodišnju novinu već tradicionalne svetkovine ploča i muzike u Čumiću, predstavljaju i prva domaća specijalna RSD izdanja u izdanju Mascom Records, to su vinili: Električni orgazam – „Igra rokenrol cela Jugoslavija – Alternativna verzija“ i trostruki album benda Disciplin A Kitschme „I Think I See Myself On CCTV“, „Heavy Bass Blues“ i „Refresh Your Senses. NOW!“, iz njihove londonske faze.\nOznake: mascomrecord store day\nSamostalni Referenti 13. aprila u Fest-u


BOSNA I HERCEGOVINA 22.01.2021 | 09:31 | Objavio: Arijana\nSakib Mahmuljin, nekadašnji komandant Trećeg korpusa Armije BiH prvostepeno je osuđen na 10 godina zatvora u Sudu BiH jer nije spriječio ubistva i nečovječna postupanja pripadnika Odreda "El-Mudžahidin" na području Vozuće i Zavidovića.\nSud BiH je donio prvostepenu presudu pet godina od početka sudskog procesa i više od 25 godina poslije zločina počinjenih nad zarobljenim pripadnicima Vojske Republike Srpske na području Zavidovića i Vozuće.\n"Pripadnici Odreda su imali svoju zastavu i grb... Formiranje Odreda od 13. augusta 1993. nikada nije realizovano, niti izvršeno. Odred nije koristio zastavu i pečat Armije BiH, mobilizacija i premještanja u Odredu nisu vršena kao u drugim jedinicama Armije", rekao je Mulalić.\nSuđenje Mahmuljinu, optuženog da nije spriječio ubistva i nečovječna postupanja pripadnika Odreda "El-Mudžahidin" na području Vozuće i Zavidovića, počelo je u martu 2016. godine. Prema optužnici, pripadnici Odreda su u periodu od jula do septembra 1995. ubili najmanje 55 zarobljenih pripadnika Vojske Republike Srpske.\nSamsung srušio rekord brzine prenosa 5G podataka\nNa Ahiret preselio Crnkić (Alaga) Mustafa\nNajmlađa žrtva koronavirusa beba stara 37 dana


Filip Mitrovic promovise Cecin apartman - PRess Serbia\nHome » Travel » Filip Mitrovic promovise Cecin apartman\nPop pevač Filip Mitrović bio je jedan od aktivnih učesnika i promotera mađarskih turističkih atrakcija tokom „Premium dana mađarskog turizma“, održanog proteklog vikenda u beogradskom hotelu Metropol Palas. Mitrović je ispred hotela Ramada Aquaworld iz Budimpešte promovisao predsednički apartman hotela koji nosi ima najveće srpske zvezde Svetlane Cece Ražnatović. U Cecinom apartmanu spavale su u proteklom periodu mnoge svetske zvezde, pa su pored Merjem Uzerli, odnosno slavne Hurem, u komforu Cecine sobe uživala je Rijana, ali i mnogi drugi.\nPRess Serbia > Travel > Filip Mitrovic promovise Cecin apartman\nTagoviaquaworld filip mitrovic ramada resort\nPremium dan mađarskog turizma


Ministarstvo odbilo žalbu ribolovaca iz Ključa: Ostali bez prava koje su imali 83 godine | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Vijesti Ministarstvo odbilo žalbu ribolovaca iz Ključa: Ostali bez prava koje su imali...\nFederalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva odbilo je žalbu Sportskog ribolovnog društva Ključ na rješenje o dodjeli ribolovnog prava nad vodama Ključa, potvrdio je za Faktor Damir Hamedović iz SRD Ključ. Kaže kako će oni sada pokrenuti upravni spor.\nPodsjećamo, Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva USK je raspisalo javni poziv za dodjelu ribolovnog prava na USK. Nakon bodovanja, ribolovno pravo nad vodama Ključa u narednih deset godina dobio je doo “Kraljevac”, čime je prvi put nakon 83 godine SRD Ključ izgubilo ovo pravo. Zbog takve odluke SRD Ključ se žalilo Federalnom ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.\n– Odbijena nam je žalba koju smo uputili Federalnim ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva na rješenje o dodjeli ribolovnog prava. Sada ćemo pokrenuti upravni spor u skladu sa odlukom vanredne skupštine SRD Ključ. U upravnom sporu će se detaljno analizirati svi elementi, kako javnog poziva, kriterija bodovanja, tako i samog bodovanja po prijavama na javni poziv – naveo nam je Hamedović.\nOn je ranije kazao kako nisu dobili uvid u bodovanje, ali smatra da je cijena bila presudni faktor.\n– Naime, mi kod konkursa moramo ponuditi visinu naknade za ribolovna prava koja se plaćaju kantonu. Do sada je bilo 5.000 KM godišnje za naše ribolovno područje, a privatnik je ponudio prve dvije godine 15.000 KM, a drugih osam godina 10.000 KM, tako da je, koliko imam informacije, tu dobio 30 bodova, a mi 15, te je po meni to bio odlučujući faktor – rekao nam je ranije Hamedović.\nIz SRD Ključ je saopćeno da će koristiti sve zakonske mogućnosti kako bi sljedećih deset godina ovo društvo bilo nosilac ribolovnog prava na području općine Ključ.\nInače, Upravni odbor i predsjednik Skupštine SRD “Ključ” su na nedavnoj sjednici donijeli i jednoglasno odluku da se javno ograđuju od neutemeljenih i neumjerenih komentara pojedinih članova udruženja na društvenim mrežama, a koji se odnose na dodjelu ribolovnog prava za područje općine Ključ.


СЛОГА: ПОШТОВАТИ УСТАВ, ЗАКОН И ЛЕГАЛИЗАМ | УДРУЖЕНИ СИНДИКАТИ СРБИЈЕ "СЛОГА"\nHome » OBAVEŠTENJA » SLOGA: POŠTOVATI USTAV, ZAKON I LEGALIZAM\nUdruženi sindikati Srbije „Sloga“ pozivaju predsednika Srbije Tomislava Nikolića, u ovom trenutku jedinog državnog nosioca vlasti sa punim mandatom i legitimitetom da svojim autoritetom i u skladu sa Ustavom Srbije, pozove svog stranačkog kolegu Aleksandra Vučića i njegovog koalicionog partnera Rasima Ljajića da opozovu odluku o formiranju Radne grupe za izradu Zakona o radu, i time ispoštuje osnovne principe ustavnosti, zakonitosti i legalizma.\nNakon obustave rada na Zakonu o radu i više izjava doskorašnjeg predsednika Vlade Ivice Dačića i njegovog prvog potpredsednika Alaksandra Vučića da se on mora doneti najširim konsenzusom i u skladu sa svim demokratski utvrđenim principima socijalnog pregovaranja, u petak je, u uskom krugu petoro ljudi i kada je Vlada Srbije u ostavci i tehničkom mandatu, doneta protivrečna odluka da se od danas, 3. februara otpočne sa radom, čime je socijalni dijalog stavljen direktno u funkciju izborne kampanje SNS i SDPS-a, o čemu se izjasnio i Izvršni odbor našeg sindikata, ocenivši ga kao opasnim činom destabilizacije zemlje i otvorenim putem ka autogratiji.\nUpozoravamo da ovakvi potezi, ne samo da su neustavni i neprihvatljivi, već i podrivaju osnovne postulate demokratije i samog poverenja građana u vlast. Ovakvi potezi vode političkoj bahatosti i socijalnoj neosetljivosti, oni su suprotni svakom pravu i evropskim standardima i otvaraju direktan put u političku samovolju sa nesagledivim posledicima po državu i društvo u celini.\nSad, pred izbore, opasno je da državni funkcioneri ne poštuju Ustav kao najviši pravni akt, jer to državu koja počiva na hijerarhiji pravnih akata direktno vodi u propast, a radnike i građane na ulice!\nUdruženi sindikati Srbije „Sloga“ ne beže, niti su ikada bili protiv donošenja jednog održivog i pravednog reformskog zakona, ali su protiv toga da se na njemu radi u toku izborne kampanje i da na njemu rade isključivo ova dva sindikata, čiji je jedini cilj da se dosadašnji privilegovani status „večitih“ zadrži po svaku cenu i bez reformisanja odredbi zakona koje se tiču budućeg načina sindikalnog organizovanja i utvrđivanja sindikalne reprezentativnosti, a nakon toga i podele sindikalne imovine.\nNAZAD: SOCIJALNI DIJALOG U FUNKCIJI IZBORNE KAMPANJE SNS I SDPS\nNAPRED: SINDIKAT SRPSKE BANKE PRISTUPIO SLOGI


Koliko koštaju reklame? | MILICA ČALIJA blog\n← Govorite li latinski?\nZa one koji ne vole vesti →\nOvaj unos je objavljen pod Marketing i označen sa brend, marketing, reklame. Zabeležite stalnu vezu.\n28 odgovora na “Koliko koštaju reklame?”\nDragan Varagić | 20/06/2010 u 09:29 |\nTo što si napisala i jesu neki od razloga zašto će takvi tipovi oglašavanja (interruption-based) za 10 do 15 godina postati prošlost.\nAleksandar | 20/06/2010 u 10:33 |\nJa mislim da ste Milice baš, baš prestrogi. Ispada kako ja shvatih da je reklama sama sebi svrha i da treba da bude umetničko delo. Nije tako, bar ja ne mislim da je tako. „Džaba“ dobra reklama iliti dobra produkciji ili šta god ako se reklama „ne prima“ među onima kojima je namenjena. Evo npr. reklama za bgd filharmoniju nema veze sa fudbalom, ali ja čisto sumnjam da će povećatu udeo onih koji idu na koncerte. Ne znam ni odnos npr. u udelu u prodaji Coca-Cole vs. Pepsi ali mi se laički čini da je na strani prvih. I to ne zbog nekvaliteta Pepsi reklama već jednostavno što istih nema ili skoro da nema. Kako ja vidim važna je učestalost ili ponavljanja reklama što utiče na kupca da kad vidi pomisli na neki proizvod (npr. osvežavajuće piće, pa i deteržent) i kupi taj neki određen, učestalo reklamirani proizvod.\nUostalom, firmama je i cilj da povećaju prodaju a ne da dobijaju hvale od marketinških stručnjaka. Mozba bi neki brend na duže staze učestalom i kvalitetnom reklamom mogao da utiče na mišljenje kupaca, ali to opet zavisi od toga čta se nudi kao proizvod ili usluga. I to tečko može da bude proizvođač piva, trake za depilaciju ili smokija.\nA što se ovog poslednjeg tiče, ja se uvek setim koleginice koja je dobila grdnju od kčerke..mama a što ti jedeš hranu za decu (SMOKI) :)) Proizvod čiji su deca i najveći konzumet sigurno neće zbog dobre produkcije ili originalnosti da utiče sa istom na takve konzumente (decu)\nKako se ono kaže, prema svecu i tropar\nmilicacalija | 20/06/2010 u 15:14 |\nAleksandre, stroga sam u skladu sa cenama agencija koje prave pomenuta reklamna rešenja. Igrom slučaja radim u toj „indutriji“ te znam o kojim se ciframa radi i zato tvrdim da je za taj novac krajnji proizvod koji vidimo na ekranu – sramota.\nŠto se tiče učestalosti reklamiranja, apsolutno ste u pravu. Praksa je pokazala da se, jednostavno, prodaje ono što se reklamira. Ali, kupci nisu budale, loš proizvod im se može prodati samo jednom. I to ste takođe dobro primetili.\nŠto se tiče rivaliteta Coca-Cola – Pepsi, naša zemlja nije baš najbolji reper, to su globalni igrači i tako i treba posmatrati njihove tržišne udele. Globalno gledano, ove dve kompanije se „tuku“ na nekoliko polja, ne samo u kategoriji gaziranih pića, štaviše, Pepsi je mnogo jača u SAD i Aziji u katgoriji sokova.\nAleksandar | 20/06/2010 u 10:51 |\nVidim Milice da ste krenuli oštro. Like 😉\nTakodje mi nije jasno, da svi ti marketari forsiraju TV advertising i outdoor. Mislim da je u pitanju veliki dil (tal) izmedju agencija i medija, tako da se interesi klijenta (pozicioniranje brenda, prodaja…) ipak stavljaju u drugi plan.\nZa poslovanje je vrlo bitno aktivno prisustvo na webu a nadam se da će i ‘naše’ kompanije to shvatiti pre sledećeg svetskog u fudbalu ili ih neće biti.\nmilicacalija | 20/06/2010 u 13:40 |\nDragane, videćemo, petnaest godina će da proleti 🙂\nJa bih pre rekla da će se pronalaziti novi i novi načini reklamiranja, bez napuštanja starih, tačnije, dokle god postoje mediji u oblicima u kojima postoje sada, postojaće i oglašavanje na njima.\nAleksandre, nije oštro, samo je realno 🙂\nŠto se tiče TV oglašavanje bez sumnje su u igri velike pare. A što se tiče outdoor-a, čini mi se da jrazlog zapravo suprotan: oglašavanje na bilbordima nikad nije koštalo manje nego sada.\nMladi 018 | 21/06/2010 u 13:27 |\nOvo za prašak je posebno iritantno! Ako je nešto nerelano pa bar da bude smešno, što reklame te vrste nemaju.\nElem, moram da pohalim reklamu za Nije svejedno ( da, zapamtili smo slogan ali ne i sok :D) gde onaj dečkić daje autogol a porodica i dalje navija. Evidentno da ide na emocionalno uslovljavanje al svaki put me dirne 🙂 Radi poso nema šta 😀\nDruga stvar kod reklama koje kod mene izaziva iritaciju je neistinost koja se plasira (kao na pr. Veet trake…).\nU krajnjoj liniji na gledaocu je da zadrži dozu kritičnosti, mada često nije u našoj moći da ostanemo nedoknatu porukom koju neke reklame šalju (kao na pr. mnogo je ok da se pije pivo, to je društveno prihvaćeno i skoro pa da i nije alkohol).\nSve u svemu, pohvale za post 🙂\nmilicacalija | 21/06/2010 u 20:34 |\nMilena, slažem se, „nije svejedno“ kampanja je od početka ok. I dodala bih, prema mom skromnom mišljenju, naj domaća reklama svih vremena je prva za Lav pivo („A od kuma – televizor) – prilagođena mentalitetu, duhovita, odlični sniljena, ima dramski obrt, lansirala slogan…\nnikibgd | 21/06/2010 u 17:11 |\nMilice, bravissima! I ne moram da se složim sa svim što ste rekli/ćete reći (u ovom slučaju se slažem) ali imate još jednog redovnog čitaoca. Stil ličan a profi, kritike jasne i oštre (jer samo takve nekud vode), obrazloženja prisutna u dovoljnoj meri. Da li sam ja to napokon nabasala na ono što tražim? Nekoga ko će svoje znanje i iskustvo iskoristiti da nam kaže kako je moguće primeniti strane trendove na našem tržištu? Neko ko ima… hm… skrupule i hrabrosti da jasno i stručno kaže šta to ne valja i kako popraviti? Da li da se nadam?\nPočetak za svaku pohvalu, samo napred!\nmilicacalija | 22/06/2010 u 09:27 |\nNadam se da ste nabasali na mene u tom traženju! 🙂\ntatjana | 21/06/2010 u 17:39 |\nSoraZG | 21/06/2010 u 17:41 |\nOdličan post, sve je jasno, izbjegla si upotrebu metajezika, toliko popularnog kod veleučenih blogera.\nVidim – kod vas isti problemi sa kampanjama kao i ovdje. Princip isti, razlike su u nijansama.\nSamo na cestovnom potezu iz Novoga u stari Zagreb 90 posto je potpuno promašenih jumbo plakata. Nastavci su to, uglavnom, promašenih kampanja.\nBtw., da li je i kod vas bila popularna era „snaga“ u sloganima? Znaš ono kao – Snaga komunikacije, Snaga štednje, Snaga povjerenja, Snaga energije (LOL), Snaga pouzdanosti… i još kojekave snage 😉\nmilicacalija | 21/06/2010 u 20:38 |\nhmmm… mislim da nismo imali neku naročitu „magičnu“ reč koja se provlačila… bila je samo jedna „snaga“, za neke automobilske gume… trenutno je mahom sve „revolucionarno“… a kad smo već kod modernih reči i izraza, treba čovek da bude doktor hemije da bi razumeo reklame za antirid kreme, sad su pune „koenzima“, „hialuronske kiseline“ i ko zna čega sve ne… Ukratko: ako gledalac nema blagog pojma šta su kog vraga ti sastojci – sigurno je dobra krema! 🙂\nkrdr | 21/06/2010 u 22:09 |\nProdukcija najmanje važan parametar u oglašavanju. Bitnija je ideja i duh. Frikom slonovska reklama ima odličnu produkciju, ali pada na dva mesta. Prvi, pakovanja su retro, nisu replike, drugi, oblik i veličina sladoleda takođe je drugačija u odnosu na onaj pre dvadeset godina. Generalno, ideja je krš jer ako se neko seća kako su izgledali frikom sladoledi – on je slon, po mišljenju oglašivača.\nMislim i da Milica vrlo dobro zna da te nasinhrovane reklame MORAJU da se emituju, jer se dobijaju od vlasnika marke koja se oglašava. Smanjuju se troškovi, rizici i ujednačava (leveredžuje na srpskom) nastup na više tržišta.\nVeći problem je jezik kojim se služe pisci (ili kopirajteri, na srpskom). Nakaradan, izveštačen, pun stranih izraza koji se pogrešno upotrebljavaju: Nagrada je ispod nagradnog stikera; donosiocu lifleta poseban benefit; greškom smo poruku komunicirali sa „sniženje 15%“ i time doveli konzumente u zabludu. Izvinjavnamo se cenjenim konzumentima.\nNepamtljivost reklama nije do samih reklama, već do opšteg opadanja pažnje. Mi, kao gledaoci, isključimo mozak. Mi ne pratimo reklame.\nNa kraju, i ja sam doveden u zabludu. Nisam saznao koliko koštaju reklame. Ni same reklame, ni emitovanje, ni šteta usled lošig reklama, ništa.\nPS: „Nije sve jedno“ je slogan za Nektar sokove\nmilicacalija | 22/06/2010 u 09:22 |\n@krdr: meni se čini sa smo se složili da su bitni ideja i duh. To i jeste poenta ovog posta. Druga poenta je da koštaju mnogo (da Vas izvedem iz zablude, produkcija jedne od reklama kakve trenutno gledamo u domaćoj izvedbi košta kao manji stan u Beogradu. U zavisnosti od broja glumaca, broja promena mesta snimanja i korišćenih rekvizita, cene variraju od 25.000 do 75.000 evra). Da pojasnim ono što sam htela da kažem: ako vlasnik brenda izdvoji toliko novca za reklamu, nije li sramota da dobije nešto što izgleda kao da je snimano na filmskoj sekciji osnovne škole? Problem nedostajanja ideja je poseban, i još veći problem.\nŠto se tiče sinhronizovanih reklama, činjenica da pokrivaju više tržišta ne opravdava njihovu imbecilnost, zar ne?\nA što se tiče prekomerne upotrebe stranih reči, o tome sam već pisala: https://milicacalija.wordpress.com/2010/05/31/da-li-je-srpski-jezik-ugrozen-stranim-recima/\np.s. Znam 🙂\nIstok Pavlović | 22/06/2010 u 12:18 |\nIsti taj David Ogilvy je rekao: „If it doesn’t sell, it isn’t creative“, u prevodu, „Kreativna reklama je ona koja dobro prodaje proizvod“.\nJa sam se poslednjih deset godina bavio advertajzingom kao kreativac – dizajner, kopirajter, i bio sam jako uspešan u tome. Sada sam već polako prešao u preduzetnike koji imaju određeni proizvod koji prodaju i moram ti reći da je sa ove druge strane sve mnogo drugačije, fokus mi je na prodaji i na građenju brenda, a ne na kreativnosti reklama.\nI ja sam, kao i ti, nekada bio revoltiran što svaka reklama na našoj televiziji nije malo umetničko delo. Ali kad racionalno pogledaš stvari, bitne su cifre, koliko je povećana prodaja i brand awareness od neke reklame.\nČinjenica je recimo da je jedna od najupečatljivijih reklama kod nas bila ona sa malim žutim pačićima koji se samo kreću po ekranu i vezuju prijatnu i meku emociju za toalet papir. U toj reklami ideja je NULA, znači nema apsolutno nikakve priče, samo prosto aktiviranje određenih emocija, reminiscencija i sterotipa iz našeg mozga i vezivanje istih za proizvod. Ali stalno čujem od ljudi kako hvale tu reklamu, i prodaja im je garantovano skočila.\nIsto je i sa fudbalom. Ideja je prizvati u fokus emocije koje izaziva fudbal a zatim samo „prikačiti“ proizvod na tu emociju. Isto ono što se radilo sa ženskim telom poslednjih 100 godina. To jača brend a nažalost nije kreativno.\nSem toga, David Ogilvy je bio NAJLJUĆI protivnik upliva produhovljene umetnosti i fokusa na kreativnost u advertajzingu. Činjenica je da te stvari služe više autoru reklame nego proizvodu koji se reklamira.\nEvo potvrde iz prve ruke: Dobijao sam u karijeri razne nagrade za dizajn, a moram da priznam – jedino što me vodilo u radu bila je vizija kako se priča da sam najkreativniji genije i da svi pričaju o meni, kako sam mnogo pametan. Inače me uvek baš bilo briga za proizvod klijenta, i da li će on da proda nešto više zbog mog rada. I potpisujem da 99% ljudi koji sede i smišljaju reklame žele to isto. Kad ih pitaš, reći će „najbitniji je klijent i prodaja“ jer je to politički korektno, ali duboko u sebi, skoro svi ljudi iz sveta advertajzinga žele validaciju pred svetom i nagrade, kakav crni klijent i njegova prodaja, koga je briga za to.\nmilicacalija | 23/06/2010 u 10:23 |\nIstoče, slažem se sa svakim slovom. Evo i primera iz moje prakse koji potvrđuje da umetnička dela ne prodaju proizvode: Kampanja za Tak kreker, Krekerizam, je nagrađivana više puta na raznim festivalima advertajzinga, anije „bogznašta“ podigla prodaju krekera. Ali, čak i ako pretpostavimo da tvorci reklama ne žele povećanje prodaje, kao klijent koji ih plaća, nego umetnički prestiž, tek onda, gledano kroz taj kriterijum, reklame izgledaju jadno 😦\nTakođe, jasno mi je šta je ideja povezivanja sa fudbalom, ali ne možeš osporiti da su rešenja krajnje neinventivna i da izgledaju siromašno.\nUzgred, pravila sam mini istraživanje na uzorku od dvadesetdvojice muškaraca: ispostavilo se u većini slučajeva oni koji piju pivo i sa kojima komuniciraju „pivske“ reklame, ne gledaju fudbal, ili gledaju samo mečeve reprezentacije. Oni koji prate sve utakmice, makar u mom okruženju, ne piju pivo 🙂 Ne kažem da se ovo implicira na celu Srbiju, ali mi je bilo interesantno.\nnikibgd | 23/06/2010 u 11:20 |\nPratim diskusiju ovde, pa sam morala opet da zinem. Čini mi se da je ovo – neinventivnost, manjak realne kreativnosti i, povrh svega, gubitak kontakta sa potrošačima – postalo problem u advertajzingu na globalnom nivou. I u SAD se prosečan potrošač žali kako je reklama postala puka smetnja u praćenju programa.\nZato sam u poslednje vreme počela da tražim i gledam reklame i kampanje rađene 80ih godina kada su i postavljeni neki novi standardi u advertajzingu. Toliko se malo promenilo u izradi kampanja od tada, dok je svest potrošača promenjena drastično u smislu njihovog poznavanja onoga što se dešava „iza kulisa“. Pretražite „80s commercials“ na YouTubeu i javite mi da li ste našli nešto što se i danas skoro identično ne radi…. razočaravajuće.\nA evo jedne reklame koja je rađena za Super Bowl 2010 koja je uredno mogla da se skine i prilagodi našem tržištu a ne zahteva multimilionski budžet – http://www.youtube.com/watch?v=r0EVSP_6XZA\nBtw, Istoče – lepo što priznaješ i iskreno iznosiš ono što svi znamo, a niko o tome ne govori. Kad da očekujemo tvoj blog post na tu temu? 😉\nmilicacalija | 23/06/2010 u 11:23 |\n@nikibgd: misliš li da današnji gledaoci očekuju manje, ili im se, jednostavno, manje nudi?\nnikibgd | 23/06/2010 u 14:22 |\nMislim (a nemam šta puno ni da mislim kad daleko stručniji od mene o tome već mesecima govore i pišu) da je davno prošla era „fore i fazona“ i onoga „vidite koliko smo dovitljivi i pametni, ljubi nas mama“. Živimo i radimo u vremenu kada su informacije dostupne svakom prosečnom potrošaču na iole razvijenom tržištu. dovoljno je da zna za Google pa da provali da smo mu u reklami ili sloganu nešto izvrnuli ili ispričali tek onu bolju polovinu priče. A jednom kada to provali – ugasio ga je i onaj koji je radio reklamu i onaj koji prodaje to nešto. Slično je i u drugim industrijama. Davne ’77. Zvezdani Ratovi su bili čudo za kinematografiju, pa je ’99. Matrix i nas naj tech savvy trajno impresionirao – danas svi znaju šta je blue screen i freeze frame pa se ti čudesni efekti reprodukuju i na pozorišnoj sceni pred živom publikom.\nSad je svakome dostupan bulls**t merač i transparentnost je nova „fora“. Onaj ko ima muda da kaže kako jeste. Pre par godina je neki SAD proizvođač pristao na kampanju (koja se pokazala kao veoma uspešna) u kojoj su se hvalili da su drugi najbolji na tržištu. Nisu prvi, iskreno – drugi su. Uključili su u kampanju jake likove, sportiste, holivudske face, itd koji su bili drugi u nečemu ili osvajali drugo mesto. Time su se povezali sa potrošačima i na ličnom nivou, uvukli im se pod kožu – ne moraš uvek biti prvi i najbolji. Naravno bila je jedna od najuspešnijih kampanja te godine.\nDa ne zauzimam više prostora ovde, već sam preterala, evo i današnji post Seth Godina koji mi je legao kao kec na 10 – http://sethgodin.typepad.com/seths_blog/2010/06/slick.html?utm_source=feedburner&utm_medium=feed&utm_campaign=Feed:+typepad/sethsmainblog+(Seth's+Blog)&utm_content=FaceBook\nSoraZG | 23/06/2010 u 14:30 |\nPitanje je ofucano i više retoričko – zaslužuje li neki narod reklame kakve mu se prikazuju?\nPostoje li neke statistike o utjecaju pojedinih kampanja na povećanje prodaje (mislim na ex-Yu područje), ili svi to kriju kao vojnu tajnu?\nŠto se tiče budalaština u kampanjama, a spotovi su najvidljiviji primjeri, mislim da su dva glavna razloga: ili je agencija nesposobna napraviti bilo što drugo, ili to radi namjerno.\nU prvom slučaju moguće je da je kreativni direktor ego manijak i control freak, dakle čovjek koji misli da je nezamjenjiv i da se mora u sve miješati, ili je većina ekipe dostigla razinu vlastite nesposobnosti (Peterovo načelo) pa uzajamno uživaju u svojoj ‘genijalnosti’. Ako je ostao netko pametan, taj je u manjini i šuti jer se boji za vlastitu egzistenciju.\nU drugom slučaju, kada agencije namjerno rade nebulozne kampanje, to se radi zbog novca, naravno, i fućka im se za umjetnički dojam. Možemo se smijati i gaditi nad takvim primjerima, međutim klijent se na kraju najslađe smije ako mu takva kampanja poveća prodaju (pred očima mi je ovo, iako ne znam koliko je direktno utjecalo na zaradu: Kakati kod Karla, http://bit.ly/karlo-shit ).\nKreteniziranje likova u spotovima očita je ponekad namjera i kod najkvalitetnije producirane kampanje. Tako, naime, savršeno komunicira sa ciljnom grupom.\nmarouk | 24/06/2010 u 19:19 |\nVeoma često i klijenti traže da reklama bude to i to i amen!\nRadila sam sajtove pre nekoliko godina..dolazi čovek koji ne zna kako ide jugoslovenska himna, ali traži da stavim to kako on zna..i onda mi još kaže oće retro ali moderan sajt, da bude u skladu sa onim što je tada moderno na web-u al skroz retro i sfrj…elem…batalila sam taj posao, nek nađe nekog pametnijeg, jer ja sam za te kombinacije, priznajem, glupa.\nDrugo…mislim da misle da su genijalci 😀\nKao da niko ko pravi tu reklamu ne sedne da pogleda. Niti imaju neki cilj niti neku dobru ideju, idu sa nekim mlakim sloganima i onda? Ništa. Ili neko misli da će sad ovi što piju jedno pivo da piju ovo drugo jer im je tako rekla reklama…aha, ‘oće 😀\nA hoće sigurno i sve domaćice da poslušaju iritantnu ženu koja preporučuje prašak, ili ne daj Bože da kupe onaj što ga preporučuje Seka Sabljić – ona je super glumica, mora da zna te stvari?\nAjde da ne budem ni previše stroga, svidela mi se reklama sa Sekom (jer je mnogo više u njenom fazonu): Teško otvarate kafu? Svašta! (I preseče kesu) 😀\nSoraZG | 24/06/2010 u 19:50 |\nKolegice, gotovo iste rečenice, ali s malo drukčijim sadržajem bih mogao i ja napisati, ili mnogi drugi dizajneri. Naši problemi su vrlo slični.\nOno što takvi klijenti ne vide, odnosno ne žele platiti, jest izrada koncepcije. Onda to sami rade ili se prave da nije ni potrebno.\nČesto čujem „pa ti malo nešto tipkaš na kompjuteru i sve kompjuter napravi“. Onda kažem – da, par sati kuckanja i dvadeset godina iskustva, i sve mi kompjuter sam napravi.\nPočeo sam kukati, bolje da stanem.\nMarouk | 24/06/2010 u 20:04 |\nahahahha 🙂 pa to je prava konstatacija…kopjuter je čudo, radi sve sam – samo misli ne ume da im čita pa onda moraju oni da pojasne da žele da uradimo baš ono što oni nisu sigurni kako da nam opišu 😀\nto su čari ovog posla\nkrdr | 25/06/2010 u 11:18 |\nEh, Milice, nekad sam i ja radio oglašavanju (sa prijateljima sam imao agenciju). Sa jedne strane, klijenti žele da smanje troškove, sa druge strane, zahtevaju imbecilnosti i spremni su da daju pare za to, sa treće su imbecili koji pristaju da da daju pare za imbecilnost (ograda: nisu svi klijenti imbecili).\nNe poznajem današnju situaciju, ali pretpostavljam da je ovakva: postoji nekoliko agencija koje uzimaju najveće poslove i preopterećeni su. U takvim uslovima , kreativci nemaju vremena da izađu sa nečim iole vrednijim. Manje agencije moraju da rade damping cene i time privlače manje kvalitetne klijente. Da bi preživele, uzimaju previše posla pa su kreativci opet preopterećeni.\nTrebamo da budemo svesni da klijent ne plaća samo izradu reklame, već i njeno plasiranje, iskustvo, kreativnosti i, najvažnije, garanciju da će ostvariti tržišni efekat.\nPri tom, agencije se ne trude, siguran sam, da ponude odgovarajuću kampanju korisnku. Nisu poštene.\nPrepostavljam, vi me ispravite, da je TV kampanja najskuplja. Agencija će insistirati da se radi TV kampanja jer: 1) dobit je najveća 2) ciljna grupa je najšira (efekat sačmare). Ako već klijent mora da plati toliko za kampanju, on će hteti sigurnost, i zato će otići kod najbolje agencije za koju zna.\nNeko rešenje jeste da se veći klijenti obraćaju manjim agencijama, a da agencije koriste nezavisne producentske kuće. Na taj način klijent može dobiti uslugu krojenu za njega, uz kvalitetnu produkciju. Manje agencije su sposobnije da predlože netipična rešenja i da više rizikuju.\nNaravno, ovo je sve zasnovano na pogledima sa strane nekoga ko je ranije bio u poslu. Svaka primedba i ispravka je dobrodošla.\nmilicacalija | 25/06/2010 u 13:54 |\nAlexis de Toqueville je rekao da narod zaslužuje vlast kakvu odabere, verovatno bi se ovo moglo primeniti i na EPP (otkad ne čuh ovu skraćenicu! 🙂\nŠto se tiče rezultata, moje insajdersko iskustvo govori da se svaka reklama isplati, čak i kada biste imali slogan „Nemojte ni slučajno da kupite moj proizvod!“, povećala bi se prodaja. Ukratko: sve što se reklamira, prodaje se. Makar prvi put. Ako je kvalitetno, prodaće se i drugi, treći, stoti put, a ako nije, samo taj jedan jedini. Potrošače ne možeš prevariti.\nŽivan Bajić | 01/09/2010 u 11:57 |\nMilice, ja sam Živan iz Šapca. Pročitao sam vaše komentare i želeo bih da vam dam svoju ideju za reklamu npr. za naftnu industriju i ako možete da mi date odgovor da li vam se dopada. ( GLAVA MI JE PUNA IDEJA ZA RKLAME: COCA-COLA, PEPSI, FABRIKA AKUMULATORA, AUTOMOBILI…).\nPočetak: na moru (može i reci) odvija se trka jedrenjaka. Kamera prikazuje kako vetar puni jedra i brodovi jure, voda udara u njih, zapljuskuje vozača (ne znam kako se zove onaj ko upravlja jedrenjakom, možda jedriličar). Trka se zahuktava, lica učesnika su ozbiljna u jednom trenutku brod koji se nalazi u vođstvu ostaje bez vetra, ostali ga obilaze i polako se udaljavaju od njega. Nemoćni jedriličar gleda oko sebe i na jednom ostrvu ugleda malu benzinsku pumpu (liči na pit stop) sa oznakama npr NIS. Počinje da im maše i dva radnika u kombinezonima (naravno sa oznakama kompanije koja bi se reklamirala) uleću u čamac i šlepaju ga do stanice za punjenje. Na jedru se otvara kao mali poklopac od rezervoara, a radnik iz pištolja za sipanje goriva ispušta vetar koji jedrenjak vraća u trku. Na ekranu se pojavljuje poruka “ ZA SVAKU VAŠU POTREBU“ ili „IMAMO SVE“ ili „UVEK TU ZA VAS“ – NAFTNA INDUSTRIJA SRBIJE.\nReklama bi mogla da ide i u smeru da neki tip sa veoma zgodnom devojkom jedri po moru u nekoj veoma lepoj jedrilici. U jednom trenutku vetar staje oni ostaju na pučini, a u devojka već počinje da gleda sa nezadovoljstvom prema svom dosada savršenom muškarcu. Njega obliva znoj i crvenilo i u sebi pomišlja kako se ovo moglo desiti (to se vidi po izrazu njegovog lica). Naravno u daljini se vide reklamne zastave sa platforme za punjenje brodova gorivom i čovek koji dvogledom osmatra more. U tom trenutku spazi nesrećni par na jedrenjaku i iz svog pištolja za punjenje goriva ispušta jak vetar koji naizad pokreće jedrenjak i stvari se vraćaju u prethodno idilično stanje. Poruka koja se pojavljuje bila bi ista.


Vučićeve medijske trupe rugaju se pretučenim građanima\nKad padne krv, pada i zločinačka vlast\nZa nasilje nad narodom Aleksandar Vučić je angažovao policiju, Žandarmeriju, Specijalnu antiterorističku jedinicu i batinaške odrede. Za opravdavanje tog nasilja upotrebio je specijalne terorističke jedinice iz režimskih medija. Vučićev propagandi mehanizam prikrivao je zločine kriminalaca u uniformi i civilu i, istovremeno, iznosio najprljavije laži na račun žrtava. Na taj način mediji su na sebe preuzeli veću odgovornost u zajedničkom zločinačkom poduhvatu protiv vlastite države i naroda, nego „vrhovni komandant" i njegovi eskadroni smrti.\nStrah čoveku kalja obraz često. Strah Aleksandru Vučiću, u nedostatku obraza, kalja pelene. To mu se često događa, ali nikad kao sedmog jula.\nSpontani protest pred Skupštinom prerastao je u pobunu protiv diktatora. Kad je video šta se dešava, da je Beograđanima konačno puklo trpilo i da ta energija neće splasnuti sama od sebe, kao što je bilo na svim prethodnim protestima, Vučić je odlučio da upotrebi sva sredstva za odbranu vlasti.\nUspaničeni vladar poslao je na narod sve što je imao pod oružjem. Uniformisane policijske jedinice zajedno s kriminalcima u civilu. Zadatak je izvršen, građanski bunt je ugušen suzavcem, pendrecima, lisicama, „hamerima" i krvlju.\nU demokratskoj državi, mediji bi sutradan objavili istinite izveštaje o dešavanjima na beogradskim ulicama.\nU Vučićevoj Srbiji, mediji su pristali na saradnju sa zločincima. Izbrisana je razlika između direktora policije Vladimira Rebića i direktora Javnog servisa Dragana Bujoševića.\nUdarce koje je delio uniformisani policajac Filip Šljukić, opravdavao je novinar u civilu Milomir Marić.\nGde je, s maskom na licu, nasilje počeo Veljko Belivuk, zvani Velja Nevolja, nastavila je Ljiljana Smajlović, zvana Ljilja Nevolja. Kao što su na demonstrante u Pionirskom parku nasrtali policijski konji, na Pinku se propinjao Predrag Sarapa. Režanje službenih pasa isto je kao urlanje mešanca Dragana J. Vučićevića.\nUlogu radiologa Gradimira Dragutinovića, koji odbija da leči povređene demonstrante, u medijima dele Dragoljub Petrović i Jugoslav Ćosić. Njih dvojica ne opravdavaju zločine, ali za njih okrivljuju i žrtve koje nemaju Sorošev sertifikat o političkoj podobnosti. Svaki od njih, u okviru svog formacijskog mesta, dao je pun doprinos nasilju nad građanima, istinom, pravdom i nadom u mogućnost normalnog života u Srbiji.\nVučićevi medijski specijalci vršili su asanaciju terena, pokušavajući da sakriju dokaze zločina njihovih uniformisanih saučesnika. Ni na jednoj televiziji s nacionalnom frekvencijom, kao ni u bilo kojem štampanom naprednjačkom biltenu nisu objavljeni snimci i fotografije policijske torture. Nijedan državni funkcioner nije se suočio s pitanjem o odgovornosti policajaca koji su prekoračili ovlašćenja i upotrebili prekomernu silu, niti o batinašima koji su izazivali nerede u loše režiranoj horor predstavi.\nUzalud su lagali, tviter-gerila je raskrinkala mnoge izvršioce zločina. Građani su objavili hiljade dokaza policijskog i parapolicijskog nasilja. Tokom prve dve ustaničke noći, značajan doprinos u tome dala je i Televizija N1. Posle toga, postupajući u interesu vrhovnika Vučića, reporteri te "američke televizije" preuzeli su rečnik Pinka.\nRazlika je postojala samo u tome što je Pink sve demonstrante nazivao "šačicom huligana", a za N1 huligani su bili samo desničari, koji su protestovali pod srpskim zastavama i pesmama o Kosmetu. Združenim snagama uspeli su da amortizuju nezadovoljstvo građana, potroše energiju i ugase želju za otporom diktaturi.\nIstakli su se svi pripadnici multimedijalnog diverzantskog odreda, ali njihov komandant je samo Ljilju Nevolju kandidovao za orden.\n-\tTeško je biti bolji od Ljilje. Ona je sjajna. Ona se trudi da se služi logikom gvozdenih determinizama i zato je tako uspešna - pohvalio je Vučić ženu o kojoj je do juče govorio sve najgore.\nImao je dobre razloge da tako misli o njoj. Smajlovićka je uvek bila na strani jačeg, čak i kad je, tobože, podržavala opoziciju. Pre 20 godina, kad je Vučić prvi put bio na vlasti, kao ministar protiv informisanja, Smajlovićka je bila najuticajniji član kolegijuma Ćuruvijinog magazina Evropljanin. I tada se služila logikom gvozdenih determinizama iz kojih je izvlačila zaključke o tome šta i kako Slavko Ćuruvija treba da radi.\nTa logika je njega odvela na zaturenu parcelu na Novom groblju, a nju u pantenon srpskih predsednika. Da je sjajna i uspešna, mislio je Boris Tadić, kao što danas misli Aleksandar Vučić. Tadić joj je ispunio sve snove, dao joj je logističku podršku za izbor na mesto predsednika Udruženja novinara Srbije i postavio je na funkciju glavnog urednika Politike.\nIpak, njega je zadužila mnogo manje, nego Vučića. Nekad je mogla da bude Ljilja, sad je Nevolja. Glupan se zadovoljavao samo time da mu ne pravi probleme, a psihopata traži više, traži sve. To i dobija.\nKrajem 2018. godine, kad su počeli protesti zbog razbijanja glave Borka Stefanovića, Smajlovićka je odmah skočila u pomoć Vučiću. Uporedila ga je s Emanulenom Makronom, koji je imao mnogo ozbiljnije muke sa "žutim prslucima", i zaključila da su nedodirljivi, neoborivi.\n-\tVučić je, možda u retoričkoj zapenušanosti, izgovorio: "Da vas dođe pet miliona, ja vas ne bih poslušao". Malo je reći da je to pogrešno, time možete da iznervirate neke nove ljude koji se potom priključe. Uvek su protesti opasni. Tu ima sličnosti između Vučića i Makrona. Oni su nesmenjivi, osim na ulici. Barem u narednih nekoliko godina. Ne možeš ništa Makronu, možeš samo da srušiš Trijumfalnu kapiju i da kažeš "silazi s vlasti". Ali, u stvari, ne možeš ništa, jer on drži sve institucionalne poluge. Dobio je izbore sa ogromnom većinom, kontroliše skupštinu. Slično je sa Vučićem, on ima potpuni mandat - tvrdila je Smajlovićka.\nSubotnje šetnje, organizovane kao zabava za dokone i bezidejne opozicione politikante, brzo su izgubile smisao i snagu. Međutim, demonstracije koje su planule početkom jula ozbiljno su poljuljale režim. Kao Vučić, ustreptala je i Smajlovićka.\n-\tGde je sada, kada su protesti, doktor Zoran Radovanović da objasni da li se korona širi samo na izborima ili se širi i na protestima? Kako to da televizije na kojima se do juče prikazivalo da se korona širi zbog izbora, danas ne govore o tome da se korona širi na protestima - zaprepastila se Smajlovićka.\nNjena gvozdena logika temelji se na mentalnom mulju psihopate u čijoj se službi nalazi. Vučić je pokušao da zaplaši protestante pričom o opasnosti od korona virusa. Upotrebio je isti matematički model, kojim je svojevremeno izdračunao da u Americi svakih deset sekundi pogine jedan perač prozora, što znači da dnevno strada 8.640, a godišnje 3.153.600. Sada je napravio još stravičniju računicu budućih žrtava izazvanih protestima.\n-\tNa protestima se ne okuplja mnogo ljudi. Najviše je bilo prvog dana, ne više od 4.000 ljudi. To je malo, ali oni će, po svim parametrima, zaraziti čak 50.000 ljudi koronom. Eto, vidite li koliko je to opasno? - izračunao je genije iz Čipuljića.\nAko se njegov način projekcije štete primeni na izbore, rezultat je katastrofalan. Po Vučićevoj i Smajlovićkinoj logici, jedan građanin na protestu zarazi 12,5 ljudi u svojoj blizini. Na nedavno montiranim izborima glasalo je, prema izveštaju Republičke izborne komisije, 3.221.908. građana. Po Vučiću, to bi značilo da se zarazilo 40.273.850 ljudi, i to ne računajući nesrećnike koji su izašli na ponovljene i lokalne izbore. Pa, čak ni Velja Nevolja ne bi poverovao da je to moguće, on nije kao Ljilja Nevolja.\nSmajlovićkinu gvozdenu logiku determinizma, prilagođenu široj publici, Vučić plasira preko svoje televizije Pink. Preko te imperije zla, koju je oteo Željku Mitroviću, Vučić je na celu Srbiju istresao sve svoje komplekse i karakterne deformacije.\n-\tDa samo znate kako uhapšeni kukaju u policiji, eee.... Čim ih neko privede i pita zašto to rade, samo kukaju... - sa osmehom je rekao Vučić, rugajući se deci i omladincima, koje su prebili njegovi krimialci.\nPreslab da se uzdrži od takve monstruoznosti, Vučić je blistao od sreće što uhapšeni demonstranti kukaju. Nije ni pomislio na to kako će kukati prestolonaslednik Danilo kad ga isti ovi ili neki drugi policajci privedu na saslušanje, da odgovara na pitanja o kriminalnim i poslovnim vezama sa Veljom Nevoljom i Acom Rošavim.\nDanilov nerazdvojni drugar Aleksandar Vidojević, zvani Aca Rošavi, u policiji se vodi kao pripadnik kavačkog klana. Pre ili kasnije, prestolonaslednik će morati da policiji objasni prirodu svojih veza i otkrije saznanja o tom klanu. S obzirom od kakve je sorte, kukaće do nebesa.\nTako je kukao i jaukao knez Andrej Vučić. Jedan udarac žandarskog pendreka po leđima bio je dovoljan da svemoćni Andrej padne na kolena i zaurla od bola. I danas, pet godina posle tog incidenta, stanari zgrada oko Slavije imaju traume, progoni ih urlik mlađeg bate.\nStariji bata se sad ruga mukama zlostavljanih demonstranata. Radi to pred kamerama Pinka, u društvu svog taoca Željka Mitrovića. Smeju se, srećni su kao Aleksandar Mitrović kad je shvatio da neće biti kažnjen za ubistvo maloletne Andree Bojanić ili kao Milica Mitrović kad se rešila Ive Bodrožić.\nDok gledaju snimke prebijanja demonstranata, Vučić uživa kao uskršnje večeri 1999, kad je otvarao šampanjac da proslavi likvidaciju Slavka Ćuruvije. Drugu flašu je otvorio četiri godine kasnije, da proslavi odlazak na onaj svet Zorana Đinđića.\nU retoričkoj zapenušanosti, kako je to opisala Ljilja Nevolja, Vučić nije mogao da se uzdrži ni od najprimitivnijih kleveta na račun ljudi koji su se usudili da mu se suprotstave. Izvređao je Petra Đurića, koji je rekao da je došao na demonstracije zbog svog oca, koji je umro od korone u zemunskoj bolnici, gde mu nije pružena pomoć.\n-\tEvo kako je pre nekoliko dana Đurić proslavio smrt svog oca - najavio je Predrag Sarapa prilog u koji je ubačen i snimak iz nekog noćnog kluba u kome je Đurić stajao pored šanka, sa cigarom u ustima i čašom u rukama.\nSarapu, Mitrovića i Vučića nije zanimalo što je snimak nastao godinu dana pre smrti Đurićevog oca. Svesno su lagali, kako bi demonstranta prikazali kao nemoralnog prevaranta, koji u političke svrhe koristi porodičnu tragediju.\nVučić se posebno ostrvio na izvesnog Slobodana Petkovića.\n-\tOn laže da je poljoprivrednik. Ljudi, taj čovek nosi nadimak Sloba Robija. Niko ne dobija nadimke slučajno - rekao je Vučić.\nZapenušan, zanemario je činjenicu da njegovi najbliži saradnici imaju nadimke Slina, Doktor Smrt, Volin, Bizon...\nUostalom, Vučić je šampion i po broju nadimaka. U osnovnoj školi su ga zvali Hulja, u srednjoj Smrda, samo na fakultetu nije dobio etiketu, svi su ga se klonili. Kao nikom nikad, njemu se skandira "Vučiću, pederu" i "Vučiću, lopove", a svi mu tepaju da je picoust, žvalav, kilav, usran i upišan.\nIako je dobro opisan u tim nadimcima, to ne znači da diktator nije opasan. Spreman je da izvrši svako zlo. Voleo bi da može i sam, svojim rukama, da bije vezane demonstrante, da ih muči i kinji. Međutim, pošto je za to preslab, mora da se zadovolji verbalnim nasiljem, posle koga njegovi batinaši obavljaju prljaviji deo posla.\nKako izgleda taj scenario, na svojoj koži je osetio monah Antonije. U trećoj noći protesta, bivši monah valjevske Gračanice, koju je vlast potopila pre nekoliko godina, optužio je Vučića za izdaju Kosova i Metohije. U nadahnutom govoru, monah Antonije je istakao da ga ne zanima da li to Vučić radi zbog "vlastite genetike, nastale druženjem njegove mame s jednim kolegom Albancem".\n-\tVučić liči na pripadnika duhovnog stada Fahrija Muslijua. Nije bitno da li je Vučići original ili falš Šiptar, bitno je da njegova dela nanose štetu Srbiji, a koriste Šiptarima - rekao je Antonije.\nU osvetničkom zanosu, Vučić je odgovorio koliko prljavim, toliko besmislenim uvredama.\n-\tNa protestima se čuju patriotske pesme, a vodi ih raspop, raščinjeni monah, koji je protivnik srpske crkve, koji je izopšten iz srpske crkve i koji uništava srpsku crkvu - tvrdi diktator.\nZa razliku od Aleksandra i ostalih Vučića, monah Antonije svake nedelje ide na liturgiju i ne pokušava, niti može, da uništi crkvu. Kao što sam monah kaže, crkve se ne može srušiti, ona je učenje svetih otaca. Na protestima, Antonije poziva episkope Srpske pravoslavne crkve "da se poprave, da ne slušaju velikoizdajnika i da mu ne daju ordenje kojim skrivaju njegovu izdaju Kosova". On poziva i policiju da ne bije decu, nego da se pridruži narodu u odbrani Srbije od "Vučića, Đilasa i ostalih pedera".\nNe slušaju ga ni tiranin, ni episkopi, a ni policajci. Presudu, koju je Vučić izrekao na Pinku, policajci u civilu su izvršili dva dana kasnije, kad su postavili zasedu kod Valjeva i uhapsili monaha. Poglavari SPC-a nisu reagovali, ne zanima ih sudbina brata u Hristu. Hapšenje je imalo za cilj da uplaši Antonija. Posle saslušanja, pušten je na slobodu, privremeno.\nKakav je Vučić vojskovođa, takvi su mu i vojnici, pa i Milomir Marić, komandir velike propagande laži Hepi televizije. Navikao da služi, Marić je i danas veran gospodaru Vučiću, kao nekad Miri Marković, Đinđiću i Tadiću.\nU podrumu zgrade TV Hepi napravio je kupleraj za "Parove", a goru, političku vrstu prostitucije obavlja u studiju u prizemlju.\nRasterećen morala, Marić se odrekao i elementarnog ljudskog dostojanstva. Bespogovorno izvršava njegove komande, prati njegovo raspoloženje i uvek doda malo ličnog mirisa, da sve bude neprijatnije nego što mora.\nGlavni urednik televizije čiji je vlasnik bivši pripadnik surčinskog klana Predrag Ranković Peconi brutalno se obračunava sa svim žrtvama naprednjačkog režima. Pred izbore se rugao opoziciji, čak i Pokretu za obnovu kraljevine: "Pa, za to se zalažu samo nepismeni manijaci..."\nMarić ne vidi problem u tome da pljuje pokret koji podržava akademik Matija Bećković, koji je napisao više knjiga nego što su ih Vučić i Peconi pročitali.\nIz svog bunkera, u kome dovodi raznovrsne naprednjačke medijske snajperiste, od Marka Matića do Branka Raduna i Darka Trifunovića, Marić gruva po demonstrantima.\n-\tEvo, policajcu su razbili lobanju. Palili su kola, tukli su se međusobno. Jesu li to mirni demonstranti? Koristili su noževe i bacali suzavac. Odakle njima suzavac da bacaju na policajce? - čudio se Marić.\nU skladu sa strategijom vrhovnika Vučića, besomučno plasira budalaštinu da demonstracije u Beogradu predvode crnogorski kriminalci i ruski špijuni. Proteste predvodi, tvrdi Marić, neki Ranko Jurišić Crni, četvorostruki ubica. Rusi su u Srbiji formirali grupu "Laufer", čijih četrdesetak pripadnika je ubačeno među demonstrante.\n-\tRusija samo u Srbiji glumi veliku silu. Članovi ultradesničarskih organizacija "Obraz" i "Naši" odlazili su u Moskvu da se obučavaju za pucanje iz puškomitraljeza. Zašto se obučavali? Za ovakve proteste? Ako Srbija krene putem evrointegracija, ako reši Kosovo, ne treba više Rusija da je brani. Rusi trguju našom nesrećom još od devedesetih - govori Marić ono što Vučić misli.\nSve Vučićeve televizije s nacionalnom frekvencijom objavljuju laži o prirodi i učesnicima protesta. Nasilje na demonstracijama, kažu, vrše ubice i kriminalci. Delimično su u pravu. To se vidi na snimcima, koji su zabeležili kako policajac Ivan Rovčanin, naravno crnogorskog porekla, juriša na policijski kordon, baca kamenje i urla. Međutim, nijedna Vučićeva televizija neće i ne sme da objavi snimak na kome isti Rovčanin, deset minuta posle napada na kolege iz kordona, obara jednog demonstranta, staje mu nogom na vrat i hapsi ga.\nVučićeve specijalne medijske jedinice neće objaviti presudu kojom je jedan demonstrant osuđen na 60 dana zatvora zbog toga što se "povišenim tonom obratio policijskim službenicima Filipu Šljukiću i Bojanu Antiću". Demonstrant im je rekao: "Pičke pandurske, idite na Kosovo, jebem vam mamu pandursku".\nZa sudiju Đuru Pavlicu to je bilo dovoljno da odredi maksimalnu zatvorsku kaznu. Kad se smeni vlast, Pavlicu treba postaviti da sudiju koji će voditi postupke protiv braće i ostalih Vučića. Ako bude na isti način određivao kazne, svi će dobiti po nekoliko miliona godina robije.\nBeogradski Prekršajni sud je postao Vučićev preki sud. Po kratkom postupku, za samo nekoliko minuta, bez prisustva advokata, sudije određuju zatvorske kazne. Iako presude nisu pravosnažne, jesu izvršne. Uhapšeni, pretučeni, zlostavljani i osuđeni demonstranti ekspresno se prebacuju u zatvor u Padinskoj skeli, koji je već prebukiran.\nU Vučićevom medijskom mraku niko neće videti da je Vladimir Mentus, doktor nauka, osuđen na 30 dana zatvora jer su policajci prijavili da im je opsovao mamu. U presudi se navodi da je okrivljeni "počinio teži prekršaj iz oblasti javnog reda i mira, te postoji osnovana sumnja da će prekršaj ponoviti".\nNe zna se koliko hiljada ljudi je širom Srbije uhapsila Vučićeva policija i kaznilo njegovo pravosuđe. U Novom Sadu, Čačku i Užicu traje lovna sezona na sve građane koji su bacali kamenje na postere s likom velikog vođe. "To su budale! Nisu shvatili da ih policija namerno pušta da sat-dva divljaju. Kroz to vreme ih snime kamere, identifikuju ih, pa ih onda hapse po kućama", tvrdi Milomir Marić, bez straha da, posle promene vlasti, može da počne potraga za njim i ostalim saučesnicima u zajedničkom naprednjačkom zločinačkom poduhvatu.\nMora se priznati, Marić i njegovi moralni dvojnici iz ostalih medijskih trupa hrabriji su od uniformisanih siledžija. Filip Šljukić je prijavio demonstranta koji mu je opsovao mamu, svedočio je protiv njega i proslavio presudu kojom je spakovan iza rešetaka. Nije očekivao da će presuda stići na Tviter.\nKad se to desilo, sa svog naloga Šljukić je skinuo profilnu fotografiju na kojoj pozira s kolegama u uniformama. Umesto nasmejanih pandura stavio je sliku dva deteta. Pošto se vest o njegovoj ulozi u torturi nad građanima proširila društvenim mrežama, Šljukić je ugasio svoj nalog. Bez griže savesti pristao je da nekome zagorča život, ali pod uslovom da ne bude otkriven.\nOskar Vajld je objasnio ljudsku prirodu: "Dajte čoveku masku i videćete kakav je". U srpskoj verziji, to bi glasilo: "Skinite masku policajcu i videćete bednika". Pod uniformom, s maskom na licu, policajci mogu da biju nedužne ljude, lome kosti i kidaju meso. Posle obavljenog posla, umorni od zla, odlaze kući, da poljube i zagrle suprugu i decu. Ali, kad im se skine maska, vide se samo beda i strah.\nVučićeve uniformisane i civilne batinaše od istine štite i ostali pripadnici medijskih eskadrona. Najgrlatiji su oni koji najbolje poznaju Vučića. Nekad davno, pisali su istinu o njemu, pa lojalnost dokazuju prekomernom upotrebom laži. Dragan J. Vučićević je svojevremeno dobro ocenio da je Vučić samo beznačajna "Šešeljeva podguzna muva".\nMilorad Vučelić je tvrdio da Vučićeva pohlepa i sklonost ka izdaji truju kao stroncijum, nevidljivo ali smrtonosno. Sad su Vučićević i Vučelić zajedno, rame uz rame, pendrek uz pendrek, u istom medijskom kordonu koji brani Vučića od pravde.\nPored tih jurišnika, Vučić je upregao i diverzante iz dnevnog lista Danas i sa Televizije N1. Oni objavljuju dokaze policijskog i parapolicijskog nasilja, ali za izazivanje sukoba optužuju desničare "ekstremiste i huligane". Ne samo što takvim spinom aboliraju policajce od odgovornosti, nego uspešno sabotiraju proteste. Istu vrstu zadatka izvršava i tzv. Slobodna televizija, koja je pod kontrolom Saše Radulovića, predsednika pokreta Dosta je bilo.\n-\tI mi, kao i policajci, radimo svoj posao i vrlo često smo u sukobima sa demonstrantima - izjavila je reporterka Slobodne televizije u razgovoru s jednim policajcem.\nUzalud se trude, i Vučić i njegovi policijski, kriminalni i medijski saborci. Vučić je prosuo krv na ulice Beograda i drugih srpskih gradova. On zna da je to najava konačnog kraja njegove diktature. Pljačku javnih resursa, korupciju, prevare i laži, sve to narod može da podnese. Ali, kad padne krv, pada i zločinačka vlast.