Prikazivanje članaka po tagu Privreda\nPodrška privrednicima Zapadnobačkog okruga\nU Regionalnoj privrednoj komoru u Somboru održana je prolećna 7. Sednica Parlamenta privrednika Zapadnobačkog upravnog okruga.\nVažnost intenzivne i kvalitetne komunikacije između Ministarstva privrede, Fonda za razvoj, Razvojne agencije Srbije te regionalnih komora odnosno privrednika osnovni je preduslov u praćenju brzih ekonomskih promena kako bi se održao korak sa regionom i evropskom unijom, istaknuto na parlamentu privrednika Zapadnobačkog okruga.\n"Jako je važno da podstaknemo naše privrednike da iskoriste svoje potencijale i mehanizme koje imaju na raspolaganju. Sigurno je da ćemo im posvećivati mnogo više pažnje u budućnosti po regionima te da izgradimo bližu i još bolju saradnju", naglasio je Branimir Stojanović, državni sekretar u Ministarstvu privrede Republike Srbije.\n"Želeli smo da pospešimo direktan kontakt između privrednika i predstavnika Ministarstava da bi mogli dobiti adekvatne odgovore na konkretna pitanja koja ih muče, da razreše brojne dileme i nejasnoće", rekao je Zoran Bulatović, direktor Regionalne privredne komore u Somboru.\nFond za razvoj Republike Srbije, predstavio je privrednicima Zapadnobačkog okruga i određene olakšice odnosno novitete.\n"Smanjen je broj dokumentacije prilikom aplikacije privrednika za kredite kod fondova za razvoj, povećali smo broj bespovratnih sredstava, mnogu dokumentaciju koja je bila komplikovana za privrednike u Srbiji da je dostave pa su morali da dolaze do Beograda po razne potvrde. To smo sada izbacili i značajno olakšali sistem odobravanja tih kredita", objasnio je Milan Ljušić, direktor Filijale Beograd Fonda za razvoj Republike Srbije.\nParlamentu privrednika predstavljen je i portal "Danas radim" preko koga je privrednicima omogućeno da na brži način pronađu određene stručne kadrove traženog profila.\nsubota, 16 mart 2019 00:00\nMeđu ekonomistima se pre nekoliko dana razvila polemika o privrednom rastu Srbije.\nTako je profesor beogradskog Ekonomskog fakulteta Ljubomir Madžar za Danas tvrdio da su Srbija i Hrvatska dve najsporije rastuće privrede u regionu jugoistočne Evrope, ali i u grupi zemalja u tranziciji, sa čime se nije saglasio Miladin Kovačević, direktor Republičkog zavoda za statistiku.\nSrbija je za sada jedna nedopadljiva privreda sa neuspešnom razvojnom politikom, izjavio je profesor ekonomije Ljubomir Madžar i dodao da vlast to predstavlja drugačije, naime, da je Srbija lider u regionu, što nije istina. Ocenio je da je srpska kombinacija niskog dohotka po stanovniku i niske stope rasta pravi recept za razvojnu katastrofu.\nNa drugoj strani, Miladin Kovačević, čelnik Republičkog zavoda za statistiku, iako Madžara ne pominje imenom, za Politiku kaže da je privreda Srbije u prošloj godini porasla za 4,4 odsto i da se u ostvarenim rezultatima vidi potencijal budućeg rasta, zato što investicije napreduju brže od BDP-a, kao i potrošnja. Otuda je, zaključuje on, „notorna neistina koja se ovih dana iznosi u medijima da je Srbija prošle godine bila među dve najsporije rastuće privrede u regionu“. On dodaje da je rast u Crnoj Gori, recimo, bio 4,8 odsto, ali da tamo raste i javni dug, a da je Hrvatska zabeležila rast od svega 2,8 odsto.\nIstina je, međutim, da aktuelna vlast često Srbiju kiti sintagmom „lider u regionu“. Tako se hvalila da je zemlja i u 2017. godini imala veliki privredni rast, iako je bio svega 1,9 odsto BDP-a. Ali, čak i manji rast od Srbije – 1,7%, odnosno, 1,8 posto, imale su te godine i razvijene zemlje kao što su Belgija, Francuska i Velika Britanija.\nOčekivano je, naime, da manje razvijene zemlje imaju veći rast nego razvijenije jer su prinosi na investicije u manje razvijenim privredama veći nego u razvijenijim. Zato je apsurdno reći da je srpska privreda razvijena kao privrede Britanije, Belgije, Švedske, Finske ili Danske, koje su u pomenutom periodu imale izrazito niske stope rasta. I tu je upravo varljivi potencijal izdvajanja stope privrednog rasta bez korelacije sa drugim ekonomskim parametrima. Na to upozorava i konsultant za strana ulaganja Mahmut Bušatlija.\n„Nikada se ni jedan investitor neće osloniti na analizu koja je zasnovana na upoređivanju GDP-ja (BDP-a) jer je to besmislena stvar. Politički lepo zvuči kad izgovarate neke procente, ali je to potpuno irelevantno za investitore, zato što vi možete upoređivati samo ono što je uporedivo. Dakle, ako imate, recimo, 4% rast našeg BDP-a, onda je on uporediv samo sa zemljom koja ima oko 7 miliona stanovnika, strukturu ekonomije sličnu našoj, cene, razmenu, dugove i sve ostalo, što bi, na primer, mogla biti Bugarska; znači, kad imate dve zemlje sa približno istim performansama, onda nešto znači to što će jedna od njih rasti 1% više nego druga. Ali, upoređivanje našeg sa, recimo, nemačkim BDP-om, koji je u procentu mnogo manji, a u milijardama evra hiljadu puta viši od našega – to je stvarno besmisleno“, kaže Bušatlija za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nSrbija je u periodu 2001 – 2008. godine – do svetske ekonomske krize – imala prosečnu stopu rasta od čak oko 6%, ali taj procenat, iako visok, ne govori pohvalno o njenoj ekonomskoj politici jer je privredni rast ostvarivan na nezdrav način, stimulisanjem uvoza i potrošnje, kao i ogromnim zaduživanjem privrede i građana, što je izbijanjem globalne krize dovelo zemlju gotovo do privrednog sloma.\nU kontekstu ogromnog zaostajanja za Evropom, a i njenim centralnim i istočnim zemljama, koje je Madžar ilustrovao procenom da bi, kad bi ubrzala privredni rast, a Evropa usporila, Srbija tu Evropu stigla za 30 do 50 godina, Bušatlija kaže da Srbija ne bi lako pristigla bilo koju iz skupine tranzicionih postkomunističkih zemalja koje se u procesu tranzicije već trideset godina kontinuirano kreću napred, čak ni kad bi se razvijala po stopama od sedam i više odsto godišnje.\n„Mi nismo u tome učestvovali. Nažalost, najveći problem je što smo mi poslednjih 18 godina, otkako je krenula zvanična tranzicija zvana privatizacija, nju sprovodili bez ikakvog plana, osim ideje da se državna imovina rasproda da bi se popunili budžeti. Vreme je pokazalo da je ta tranzicija donela jednu tajkunizaciju i privatizaciju koja je, u stvari, uništila privredu, odnosno, jedan deo privrede koji je čak preživeo devedesete godine“, podseća naš sagovornik.\nOsvrćući se na podatak koji je izneo njegov kolega Ljubomir Madžar da su Srbija i Hrvatska imale najsporiji privredni rast, ekonomista Goran Nikolić, koji takođe podseća na ekonomsko pravilo da što je zemlja privredno razvijenija, to ima manju stopu rasta, kaže da je onda bilo za očekivati da je Srbija, kao manje razvijena zemlja od Rumunije, Mađarske ili Hrvatske, imala veće stope rasta od njih.\n„Zbog toga je Etiopija, recimo, u ovoj dekadi imala vrlo visoke stope rasta, I većina subsaharskih zemalja je imala veoma visoke stope rasta. Zato što je tri puta manje razvijena nego Kina, Indija takođe ima visoku stopu rasta, višu nego Kina“, navodi Nikolić.\nNikolić kritikuje neoliberalnu politiku sadašnje srpske vlasti, posebno ističući podatak da su građanima dohoci realno niži nego što su bili pre deset godina kada je izbila svetska ekonomska kriza. Aktuelna vlast ekonomskom politikom stimuliše strani biznis i uvoznike. Tvrda politika kursa koju sprovodi odgovara uvoznom lobiju. To je druga Nikolićeva kritička primedba na adresu aktuelne srpske vlasti.\n„Da sam uvoznik u Srbiji ja bih bio jako zadovoljan ovom vlašću i želeo bih da oni ostanu doživotno. Takođe, da sam strani investitor u Srbiji, bio bih jako zadovoljan ovom vlašću, zato što se trudi da stranim investitorima obezbedi stabilan kurs i tako dalje“, kaže Nikolić.\n„S druge strane“, dodaje, „ne možeš to ni da osporavaš jer moraš da privučeš investicije kad imaš toliku nezaposlenost i nemaš mnogo izbora. Hoću da kažem, da osim tih subvencija, nemaš mnogo izbora kad imaš tolike nezaposlene ljude jer je bolje da rade bilo šta nego da ostanu i propadaju kao večno nezaposleni“.\nNikolić pojašnjava ovaj svoj stav:\n„Neko će misliti da sam kontradiktoran, ali ja mislim da nisam, zato što, ako imate nezaposlenost pri niskom nivou razvoja, vi onda nemate izbora nego da taj neuposleni ljudski potencijal uposlite, pa taman i putem subvencija. Ja bih ih tu pohvalio zato što su bili spremni da izađu u susret stranom investitoru, koji u suštini jedini može da ponudi održiv biznis jer ima uhodane lance prodaje i snabdevanja – to su u većini slučajeva nemačke kompanije, austrijske, italijanske. Uglavnom su to firme srednje veličine koje su oni privukli i koje privlače, što generalno utiče na to da se ta stopa nezaposlenosti blago smanjuje, iako je, naravno, najveći deo smanjenja nezaposlenosti posledica umiranja ljudi. Eto, to je jedina pozitivna stvar, krupna, kao i to što su uspeli Kineze da dovedu u ova dva srpska gubitaša (kompaniju Ziđin u RTB Bor kao i Hestil u Smederevsku železaru). To bih pozdravio jer vi imate 5.000 ljudi u Boru, čitav grad na izdisaju.“\nSlovenački "Domel holding" otvara fabriku u Odžacima\nU Kabinetu predsednika opštine Odžaci održan je sastanak sa predstavnicima firme „Domel holding“ d.d , Alešom Markeljom i Matjažom Čemažarom, kao i njihovim menadžerom Goranom Čučkom. Ispred opštine Odžaci sastanku su prisustvovali predsednik opštine mr Latinka Vasiljković i pomoćnik predsednika opštine Igor Praća.\nNakon obavljenih razgovora, postignut je dogovor da se u Odžacima izgradi fabrika za proizvodnju elektromotora.\n„Domel holding“ ima preko 1400 zaposlenih na četiri lokacije u Sloveniji, a ima svoje predstavništvo i u Kini. Proizvode oko 2500 različite vrste elektromotora za široku upotrebu.\nInvestitor iz Bangladeša (ne) ostaje u Somboru?\nKompanija iz Bangladeša "Priti grup" najavljena je kao veliki investitor u Somboru. Proizvodnja je počela pre više od godinu dana u zakupljenim halama bivšeg preduzeća Zastava specijalni automobili, sa stotinak radnika. Međutim, već ovog proleća počeli su problemi. ...\nsivenje sivaca masina jpg\nRačun te komapnije u Somboru je blokiran, radnici napuštaju posao, a o sudbini proizvodnje, menadžment se ne izjašnjava.\nNajavljeno je ulaganje od nekoliko miliona evra i zapošljavanje više od hiljadu radnika, a kakva je slika danas.\nU organizaciji PKS-RPK ZBUO Sombor delegacija privrednika Zapadnobačkog upravnog okruga boravila je (31. maj – 1. jun) na IX Sajmu China Smart Expo u Budimpešti\nNa ovogodišnjoj sajamskoj manifestaciji predstavljena su dostignuća kineske privrede u oblasti industrije, građevinarstva, proizvodnje tekstila, dečije konfekcije, turizma i obrazovanja. Tokom izložbe privrednici su održali oko 120 B2B sastanaka sa kineskim privrednicima, na kojima su uspostavljeni prvi kontakti i dogovorena buduća komunikacija i saradnja. Osim privrednika u delegaciji su bili i predstavnici škole za obrazovanje odraslih Sombor, koji su imali uspešne razgovore sa pet univerziteta, sa kojima su dogovoreni uslovi potencijalne saradnje a u toku su i pripreme za izradu pisma namera.\nPotpisivanjem ovih dokumenata počeće i zvanično dogovaranje i uspostavljanje trajnog partnerstva. Privrednici Zapadnobačkog upravnog okruga i predstavnici PKS-RPK Sombor primljeni su u Ambasadu Republike Srbije u Budimpešti. Delegaciju privrednika primio je Ministar-savetnik za ekonomske poslove Oto Kišmarton. Savetnik je obećao pomoć privrednicima na promociji privrede Zapadnobačkog upravnog okruga i uspostavljanju saradnje sa privrednicima Mađarske. Dogovoreno je da se u toku leta obave pripreme a da se na jesen održi sastanak ovdašnjih privrednika sa predstavnicima privrede Mađarske. Domaćin ovog foruma biće Ambasada Republike Srbije u Budimpešti.\nHladno ceđena ulja iz Čonoplje za Evropu\nGodišnja proizvodnja od nekoliko hiljada litara raznih hladno ceđenih ulja rezultat je dugogodišnjeg ulaganja u posao porodične firme iz Čonoplje, gde je kvalitet presudan za izbirljive potošače Evropskih zemalja.\nU Regionalnoj privrednoj komori Sombor kažu da je povećana proizvodnja hladno ceđenih ulja na tržištu, ali da su ti proizvodi pretežno orjentisani izvozu. Što se tiče ukupnog privrednog ambijenta, tokom 2017. godine Zapadnobački okrug ostvario je robnu razmenu sa inostranstvom u vrednosti 491,5 miliona evra, od čega 287,2 miliona evra u izvozu.\nHladno ceđena ulja od lana, oraha, maka, ricinusa, susama ili badema samo su neka, koja se po hasap standardu proizvode u porodičnoj firmi u Čonoplji, kod Sombora, a završavaju na tržištu Evropske unije. Tokom poslednjih deset godina sa samo četiri vrste ulja, broj se popeo na četrnaest, ali su za zahtevno strano tržište uveli proizvodnju testenina i sirupa, a u planu je i kozmetika na bazi eterničnih ulja.\n"Izvoz u Sloveniju, Holandiju, Italiju, Nemačku, Rusiju ili Japan za nas je znak da mi dobro radimo. U Hrvatskoj imaju veću svest o zdravoj hrani i konzumiranju hladno ceđenih ulja nego što je to slučaj kod nas. U toku su pregovori sa Bosnom i Hercegovinom, pa se nadam da ćemo naše proizvode plasirati i na njihovo tržište", kaže Anka Rajčanji, vlasnica firme "Linum".\nIzvozno orijentisani, u ovom preduzeću kažu da ne bi mogli preživeti od prodaje na domaćem tržištu.\n"Godišnja proizvodnja je oko hiljadu litara do dve hiljade litara od svakog hladno ceđenog ulja. Mi proizvodimo retka hladno ceđena ulja kao što su mak, orah ili lan. Sa druge strane imamo i proizvodnju sirupa od ruže, ali i druge proizvode, koji su traženi", kaže Anka Rajčanji.\nU Regionalnoj privrednoj komori Sombor ocenjuju da se sve više manjih porodičnih preduzeća okreće izvozu.\n"U poslednje vreme sve više kreće proizvodnja hladno ceđenih ulja, pa tako imamo proizvođača iz Čonoplje, koji su zastupljeni u našem izvozu i sve veći im je udeo u tome iz godine u godinu. Što se tiče ukupnog izvoza svih roba, najveći izvoznici u Zapadnobačkom okrugu su Sombor, Odžaci, Kula pa Apatin", kaže Mihajlo Maćuš, koordinator za sektor industrije RPK Sombor.\nI ako je još uvek mali broj porodičnih kompanija koja izvoze svoje proizvode, u Regionalnoj privrednoj komori Sombor napominju da da se taj procenat poslednjih godina povećava. Tako preko 200 preduzeća u Zapadnobačkom okrugu učestvuje u ukupnoj spoljnotrgovinskoj razmeni, dok je oko 280 firmi koje su uvozno orijentisane.\nPredstavljen program razvojnih partnerstava između GIZ-a i privrede\nProgram razvojnih partnerstava između GIZ-a (Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju koja deluje pod okriljem Ministarstva za privredu i razvoj Savezne Republike Nemačke) i privrede, predstavljen je juče, 5. februara 2018. godine, u Somboru.\nProgram razvojnih partnerstava (DPP, odnosno develoPPP.de program), nakon uvodnog obraćanja gradonačelnice Sombora Dušanke Golubović, prisutnim privrednicima su predstavili saradnici Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED).\n„Zajednički projekti između GIZ-a i privrede povezuju privredne interese i razvojnopolitičke ciljeve, kao što su uvođenje novih tehnologija, upravljanje otpadom i vodama, transfer tehnologija i znanja. Svaki partner u projekat unosi svoje jake strane – GIZ pruža podršku pri finansiranju u maksimalnom iznosu do 50 odsto (200.000,00 evra) ukupnog budžeta i koordinira aktivnosti. Firme u projekat unose svoju tehnologiju, kapital i stručno znanje. Odgovornost, trošak i rizike snose oba partnera podjednako“, rečeno je na jučerašnjem sastanku.\nGrađevinci kupili „Betonjerku” i „Plavi točak”\nGodinama unazad u pravoj ekonomskoj agoniji, somborska nekadašnja društvena preduzeća „Betonjerka“ i restoran „Plavi točak“ kao deo još jednog „stečajca“, ovdašnjeg DP „Sever trgovina i ugostiteljstvo“, u poslednjih nekoliko dana su najzad dobili nove vlasnike.\nZanimljivo je da su, kao najbolji ponuđači, oba nova vlasnika iz sveta građevinarstva.\nTako je u resornom Ministarstvu privrede potpisan ugovor sa „C&LC Group“ o prodaji 75 odsto ukupnog kapitala „Betonjerke“, firme za proizvodnju i montažu prefabrikovanih betonskih elemenata (stubovi, trafostanice, betonska galanterija...). Svojevremeno, tačnije 1962. godine, „Betonjerka” je nastala u okviru „Elektrovojvodine“. Novi gazda će svoju akviziciju platiti čak 542.000 evra.\nDruštvo sa ograničenom odgovornošću, „C&CL Group” se po podacima Agencije za privredne registre bavi izgradnjom puteva i auto-puteva, transportom rastresitih materijala, transportom specijalnih tereta, zemljanim radovima, izgradnjom saobraćajnica, raščišćavanjem i rušenjem objekata kao i transportom putnika. Ovo preduzeće je bilo podizvođač radova na Koridoru 11, tačnije na izgradnji deonice autoputa od Lajkovca do Ljiga koja je ukupno koštala više od 75 miliona evra, a žiteljima srpske prestonice je poznata i po tome što im pruža usluge javnog prevoza u okviru tamošnjeg kombinovanog sistema GSP-a.\nSvojevremeno poznat kao mesto dobrog provoda i gurmanskog uživanja, novog vlasnika je dobio i restoran „Plavi točak“ u somborskoj Čitaoničkoj ulici. Restoran , deo imovine „Sever trgovine i ugostiteljstva“, kao ćerke-firme nekada jednog od najvećih srpskih auto-prevoznika, somborskog „Severtransa“ je do nedavno radio. Otvaran je samo povremeno, isključivo zahvaljujući zakupcu, pošto se u stečaju našao još 2011. godine. Sada ga je za nešto više od 62.000 evra kupio „Ekstra-auto transport“ iz Vrbasa, d.o.o koje se takođe bavi svim vrstama prevoza, ali i poslovima u niskogradnji.\nMala vajda za poverioce\nProdajom restorana, kao dela imovine koja je za račun preduzeća „Sever trgovina i ugostiteljstvo“ u stečaju obezbedila 7,4 miliona dinara, moći će se namiriti tek mali deo dugova utvrđenih u stečajnom postpuku. Naime, prema u sudskom postupku priznatim potraživanjima nekadašnja ćerka firma „Severtransa“, koji ekonomski unakažen, naknadno poništenom privatizacijom „kralja oranica i drumova“ Mileta Jerkovića, takođe odavno posrće pod nagomilanim dugovima i posledicama nerešenog statusa, duguje poveriocima desetostruko veći iznos, odnosno oko 80 miliona dinara.\nPoziv privrednicima da se uključe u rad odbora RPK Sombor\nZainteresovanim privrednicima iz Zapadnobačkog okruga upućen je poziv da se uključe u rad odbora Regionalne privredne komore Sombor.\nPrema odluci Upravnog odbora Privredne komore Srbije o obrazovanju odbora regionalnih privrednih komora, odnosno privredne komore glavnog grada, u RPK Sombor biće obrazovani odbori za sektore poljoprivrede, industrije i usluga.\nOdbori se obrazuju radi razmatranja i predlaganja stavova o pitanjima za određeni deo privrede na području za čiju teritoriju je obrazovana regionalna privredna komora.\nOdbori dostavljaju stavove, predloge i inicijative parlamentu privrednika, kao i nadležnom sektoru Privredne komore Srbije, u cilju usaglašavanja, zastupanja i zaštite interesa članova Komore, preko nadležnih organa Komore.\nOdbor čini najmanje 10, a najviše 25 članova Privredne komore Srbije sa područja regionalne privredne komore.\nOd 556 državnih firmi, prodato tek 47\nNajčešći model privatizacije u Srbiji poslednjih nekoliko godina je stečaj.\nOd avgusta 2014. kada je na snagu stupio novi zakon sa odredbom da do 31.12. 2015. moraju da se prodaju sve firme sa većinskim društvenim kapitalom, od 556 zatečenih neprodatih preduzeća sa 90.000 radnika, 279 je već završilo u stečaju, podaci su Ministarstva privrede. To je više od polovine i nije konačna lista, jer država za još 144 firme sa 43.595 zaposlenih, traži novog vlasnika a za 86 je postupak privatizacije obustavljen bez najava da li će i kako biti nastavljen.\nZa tri godine koliko je zakon na snazi, prodato je 47 preduzeća za ukupno 90,6 miliona evra, od čega šest u mandatu sadašnjeg ministra. Među te poslednje transakcije spada i Galenika, koja je za 93,7 odsto kapitala fabrike, postigla pojedinačno najvišu cenu od 16 miliona evra, ali se zato ne zna ko je većinski vlasnik luksemburškog Elijusa, firme koja ju je kupila. Sadašnje ministarstvo podiglo je udeo stečaja u privatizaciji, jer je u tom procesu, prema podacima sa zvaničnog sajta, završilo 26 od ukupno 48 rešenih predmeta, dok je proces obustavljen za 26 preduzeća.\n- Od usvajanja novog Zakona o privatizaciji objavljeno je ukupno 213 javnih poziva za učešće u postupku javnog prikupljanja ponuda sa javnim nadmetanjem radi prodaje kapitala, imovine ili za strateško partnerstvo, i to 189 za prodaju kapitala, 21 za prodaju imovine, tri za izbor strateškog partnera - kažu za Danas u Ministarstvu privrede.\nNaglašavaju da se nastavljaju aktivnosti na privatizaciji preostalih firmi iz portfelja Ministarstva, i da je za ukupno 59 već određen model - za 52 preduzeća prodavaće se kapital, šest će ponuditi svoju imovinu a za jedno će se tražiti strateški partner kroz osnivanje novog društva. "Za preostala 43 subjekata privatizacije još uvek nije doneta odluka o modelu privatizacije", kažu u Ministarstvu.\nPodaci sa zvaničnog sajta, međutim, ne poklapaju se u potpunosti sa tim navodima, jer se iz tabela vidi da je za 138 firmi analiza mogućnosti privatizacije još uvek u toku. Pri tom, za svega 25 stoji oznaka da je moguće raspisivanje tendera. Među njima su Azotara, Petrohemija, PKB Korporacija, Lasta, Tigar, Jat tehnika, Jumko... Kada će javni poziv biti raspisan, nije precizirano. Za neke od njih još se bira model, neke čekaju poziv zainteresovanih investitora, pa onda da se vidi, ima onih koje još nisu regulisale imovinu, a kod, na primer Krušika, čeka se da Vlada utvrdi svoj udeo u kapitalu.\nZa preostalih preko stotinu firmi, navedeno je da raspisivanje tendera nije moguće. Među njima je velika grupacija banja, banjskih bolnica i rehabilitacionih centara, gde još uvek traju sporovi države sa PIO fondom oko vlasništva. Za neke je prepreka to što se njihova imovina nalazi u zahtevima za restituciju, pa se čeka okončanje tog postupka da bi se videlo šta je preostalo za prodaju. Veliki je i broj preduzeća koja računaju da će kroz unapred pripremljen plan reorganizacije uspeti da se stabilizuju i tek onda izađu na tržište kapitala.\nOno što je pomalo apsurdno je da se u kategoriji "nije moguće" nalaze i firme sa svega nekoliko zaposlenih, pa osim teze da je reč o kupovini vremena, nema drugog objašnjenja kako bi bez poslovne aktivnosti dugovi mogli da se vrate. Za preduzeća iz energetskog sektora, poput Pro TENT-a, Kolubara usluga, Kolubara ugostiteljstva, Rio Kostolac ili Održavanja i usluga, koja zapošljavaju više od 4.500 radnika, čeka se mišljenje Ministarstva rudarstva i energetike. U toj grupi su i preduzeća sa spornom imovinom, zatim veterinarske stanice za koje lokalne samouprave nisu zainteresovane, ali i one za koje jesu, ali još nisu postigle dogovor sa državom a jedan od rariteta je i obrazloženje da je privatizacija Frizerskog preduzeća iz Beograda nemoguća jer u firmi sa devet zaposlenih nema ko da pripremi dokumentaciju.\n- U portfelju Ministarstva privrede se nalazi 19 subjekata privatizacije sa teritorije KiM za koje će se tek utvrđivati način privatizacije, kao i 13 zaštitnih radionica - preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom, koje su izuzete iz postupka privatizacije a za njih 11 na snazi je ili u postupku izrade Unapred pripremljen plan reorganizacije - kažu u Ministarstvu i dodaju da je UPPR na snazi i za još 26 firmi od kojih je 16 predviđeno za prodaju kapitala.\nViše od polovine stečaja iz privatizacije\nViše od polovine svih stečajnih postupaka, a trenutno ih je 710 aktivnih, odnosi se na preduzeća sa većinskim društvenim kapitalom, uglavnom ona koja nisu uspela da nađu vlasnike i uglavnom nemaju privrednu aktivnost. Vođenje tih predmeta, nakon gašenja Agencije za privatizaciju dodeljeno je Agenciji za licenciranje stečajnih upravnika (ALSU). Od momenta stupanja na snagu novog zakona, ALSU je dobila 448 novih predmeta, od čega je stečaj zaključen u 85 slučajeva a obustavljen u osam. U 16 predmeta nadležan privredni sud je razrešio ALSU sa pozicije stečajnog upravnika.\nsubota, 07 oktobar 2017 00:00\nSomborska Betonjerka ponovo na dobošu - Početna cena oko pola miliona evra\nMinistarstvo privrede Srbije objavilo je novi javni poziv za prikupljanje ponuda za kupovinu 75% kapitala preduzeća Betonjerka iz Sombora po početnoj ceni od 540.581 EUR.\nProcenjena vrednost kapitala koji se nudi na prodaju bila je 1,08 mil EUR na kraju prošle godine, koliko je iznosila početna cena na prethodnom javnom pozivu, ali nije stigla nijedna ponuda, pa je prodaja proglašena neuspešnom.\nPrijave za učešće u postupku nadmetanja za Betonjerku mogu da se dostave do 6. novembra do 15 časova, a otvaranje ponuda je 8. novembra u 12 časova u prostorijama Ministarstva privrede.\nBetonjerka se bavi proizvodnjom betona namenjenih građevinarstvu i ima 41 radnika. To preduzeće je 2007. godine bilo prodato biznismenu Slaviši Puriću za 3,6 mil EUR, ali je privatizacija poništena 2008. godine jer novi vlasnik nije ispunjavao ugovorene obaveze.\nCena za Fabriku akumulatora podignuta na 6.000.000 evra\nNova ponuda kompanije "Batagon" za kupovinu Fabrike akumulatora Sombor. Ovo je četvrta ponuda švajcarske kompanije. Odlučuju poverioci\nŠVAJCARSKA kompanija "Batagon internešnal" AG ne odustaje od kupovine Fabrike akumulatora Sombor (FAS), pa je tako dala novu četvrtu ponudu za preuzimanje vlasništva nad Fabrikom akumulatora "Sombor".\nPrema rečima Predraga Ljubovića, stečajnog upravnika u FAS, nova poboljšana ponuda za njega je vrlo povoljna."Batagon" nudi šest miliona evra za kupovinu ove čuvene firme, sa poznatim brendom "Blek hors". On dodaje da je švajcarska kompanija ponudu uputila u predviđenom roku, i da je u odnosu na prethodnu veća za 950.000 evra.\nLjubović je o svemu obavestio Odbor poverilaca, i očekuje da će oni odluku doneti tokom narednih dana.\nNaime, Odbor poverilaca je odbio prethodne tri ponude kompanije iz Švajcarske."Batagon internešnal" AG je na javnom nadmetanju za kupovinu imovine FAS nastupio sa 3,5 miliona evra, da bi potom, početkom avgusta, ponudu "popravili" na 4,5 miliona. Prethodnu odbijenicu dobili su za iznos od 5.050.000 evra.\nInače, procenjena vrednost proizvođača akumulatora je 24,57 miliona evra. Ta cena je niža od polovine procenjene vrednosti, pa je Odbor poverilaca procenio da je to mala cena.\nFABRIKA akumulatora Sombor je od 2006. godine poslovala u sastavu "Farmakoma MB" vlasnika Miroslava Bogićevića, a 2015. godine je zbog finansijske blokade od 36 miliona evra proglašen stečaj.\nPotencijalni ruski investitori posetili Slobodnu zonu u Apatinu\nOpštinu Apatin 14. septembra je posetila delagacija privrednika iz Rusije, koju je primio predsednik opštine Apatin, Milan Škrbić sa svojim saradnicima.Škrbić je gostima poželeo dobrodošlicu u Apatin i istakao da opština ima mnogo toga da ponudi kao i da je Slobodna zona velika prednost i prilika za investiranje.\nPrezentaciju slobodnih zona Srbije, kao i slobodne zone u Apatinu održali su Vidak Tomić, savetnik u upravi za slobodne zone Srbije, Maja Kuridža vd direktora Slobodne zone Apatin, Đorđe Vignjević pomoćnik predsednika opštine za poljoprivredu i Vlado Sabadoš direktor Poljoprivredne stručne službe Sombor. Škrbić je gostima poželeo dobrodošlicu u Apatin i rekao da naša opština ima mnogo toga da ponudi kao i da je Slobodna zona velika prednost i prilika za investiranje.\nPrezentaciju slobodnih zona Srbije, kao i slobodne zone u Apatinu održali su Vidak Tomić, savetnik u upravi za slobodne zone Srbije, Maja Kuridža vd direktora Slobodne zone Apatin, Đorđe Vignjević pomoćnik predsednika opštine za poljoprivredu i Vlado Sabadoš direktor Poljoprivredne stručne službe Sombor.Gosti su nakon prezentacije diskutovali i postavljali pitanja svojim domaćinima, a nakon završetka sastanka otišli su u obilazak Apatina i slobodne zone.\nPrivredna aktivnost u Srbiji je u prvom kvartalu ove godine bila je znatno usporena, pa je privredni rast bio samo 1,2 odsto, dok su stare članice EU imale 2,3 odsto, a nove 4,1 odsto, rekao je urednik časopisa Kvartalni monitor Milojko Arsić.\n"Niži rast od Srbije imale su samo tri zemlje, politički nestabilna Makedonija, Grčka i Švajcarska"\nArsić, koji je profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, je na konferenciji za novinare na Ekonomskom fakultetu u Beogradu rekao da su susedne zemlje u tom periodu imale rast od 3,2 odsto.\nDodao je da su uzroci usporavanja privrede u "sistemskim slabostima", pre svega u kvalitetu upravljanja javnim preduzećima, među kojima je i Elektroprivreda Srbije, kao i zbog nepovoljnog privrednog ambijenta. "Bez problema u EPS-u privredni rast bi bio dva odsto, što je i dalje manje nego u evropskim zemljama", ocenio je Arsić.\nU narednim kvartalima se, prema njegovim rečima, očekuje oporavak privrede, pre svega visok rast prerađivačke industrije i stabilizacija proizvodnje u EPS-u, kao i oporavak građevinske sezone i pozitivni trendovi u sektoru usluga.\nOn je istakao da ove godine očekuje privredni rast od 2,5 do tri odsto.\nOn je istakao da su statistički podaci o visokom rastu zaposlenosti, a istovremeno padu privredne aktivnosti, paradoks koji ukazuje da kvalitet podataka nije dobar.\nApatin i Sombor najviše izvoze i uvoze tekstil\nU Zapadnobačkom okrugu od početka godine najviše se izvozio i uvozio tekstil, a ukupan rast spoljnotrgovinskog robnog prometa do maja ove godine iznosio je 158 miliona evra u okrugu. Taj podatak predstavlja povećanje od 11,56 odsto u odnosu na isti period prethodne godine, navode u Regionalnoj privrednoj komori Sombor. Jedan od najvećih proizvođača i izvoznika trikotažnog materijala je apatinska fabrika "Fleš Srb".\nU apatinskoj fabrici "Fleš Srb" mesečno se proizvede oko 200.000 kilograma najkvalitetnijeg trikotažnog materijala, koji se izvozi širom Evrope i plasira na tržište Rusije.\n"Vlada Srbije je pomogla sa izvesnim sredstvima po zaposlenoj osobi, a investitori su ovde pronašli dobar privredni ambijent. Zaposleni su se pokazali kao veoma dobri i savesni radnici. Repromaterijal nabavljamo iz celog sveta, a za sada izvozimo u zemlje širom Evrope i širimo se na tržište Rusije", navodi direktor preduzeća "Fleš Srb" Nebojša Stanivuk.\nU apatinskoj fabrici za tkanje, bojenje i doradu tekstila je zaposleno 180 radnika, a Svetlana Barbulj je jedna od onih koja je nakon mnogih poslova konačno našla onaj u struci.\n"Ranije sam radila neke druge poslove i dugo sam čekala da se zaposlim u struci. U ovoj fabrici mi je pružena šansa da po prvi put radim, pokažem znanje iz hemije i usavršim ga. Plata je redovna, a uslovi za rad su odlični", kaže laborant u fabrici "Flaš Srb" Svetlana Barbulj.\nDo maja ove godine, u Zapadanobačkom okrugu je najviše robe uvezeno iz Italije, u vrednosti 35,31 milion evra, dok je izvoz iznosio skoro 59 miliona evra. Najzastupljeniji je uvoz i izvoz tekstila.\n"U našem okrugu najviše uvozi i izvozi tekstilna industrija, zatim prehrambena i hemijska industrija. Zbog velikih proizvođača, koji zapošljavaju značajan broj radne snage, kao najveće uvoznike i izvoznike možemo izdvojiti kompanije iz oblasti tekstilne industrije "Fiorano" Sombor i novija fabrika "Fleš Srb" Apatin", navodi samostalni stručni saradnik u RPK Sombor Mihajlo Maćuš.\n"Od 2014. godine imamo konstantno povećanje spoljnotrgovinskog prometa i suficita, kao posledice povećanja razmene roba i dobrog privrednog ambijenta. Kao parametar tog rasta, na primer samo tokom 2016. godine imali smo razmenu od 468 miliona evra, od čega je bilo 305 miliona u izvozu, a 160 miliona u uvozu. Tada je suficit bio 143 miliona evra, što realno pokazuje da imamo tendenciju rasta i stvari idu u pravcu koji je definisala Vlada Srbije. U odnosu na prva četiri meseca 2016. godine, kada je za prva četiri meseca razmena sa inostranstvom iznosila 142 miliona evra, za isti period u 2017. godini je razmena sa inostranstvom povećana na 158 miliona evra", objašnjava v.d. direktor RPK Sombor Zoran Bulatović.\nPrema podacima RPK Sombor, pored toga što je najviše izvezeno proizvoda tekstilne industrije, izvoze se i proizvodi plastičnih masa, kaučuka i žitarica.\nDelegacija privrednika Crne Gore posetila RPK Sombor\nPredstavnik grada Podgorica pomoćnik sekretara za razvoj preduzetništva Vladimir Pavićevć, predstavnici Montenegro Biznis Alijanse (MBA): izvršni direktor Zoran Vulević i menadžer Milan Dragić, posetili su Regionalnu privrednu komoru Zapadnobačkog upravnog okruga Sombor.\nPredstavnike privrednika Crne Gore primio je vd. Direktor Zoran Bulatović sa saradnicima. Zaključeno je da postoji dosta prostora za razvijanje saradnje privrednika Zapadnobačkog upravnog okruga i privrednika Crne Gore.\nOvo je prvi inicijalni sastanak, naglasili su učesnici, koji će se nastaviti već tokom jeseni na danima Vojvodine u Podgorici, kao i organizacijom B2B susreta.\nRobna razmena Zapadnobačkog okruga januar - april 2017.\nPrivreda Zapadnobačkog upravnog okruga u periodu januar – april 2017. godine ostvarila je robnu razmenu sa inostranstvom u vrednosti 158,86 miliona €, od čega 94,56 miliona € u izvozu, a 64,3 milion €u uvozu. Pokrivenost uvoza izvozom je 47,06 %, a ostvareni suficit iznosi 30,26 miliona €.\nSuficit je ostvaren u svim opštinama Regiona ( najveći u Kuli 15,6 miliona €),sem u Opštini Apatin gde je ostvaren deficit 782 hiljada €. Najviše je robe izvezeno u Italiju – 21,5 miliona €, Bosnu i Hercegovinu – 14,9 miliona Španiju – 12,7 miliona €€; a najviše je uvezeno iz Italije – 12,46 miliona €, Mađarske – 7,2 miliona €te Bosne i Hercegovine 4,9 miliona €.\nNajviše izvoza kao i uvoza ostvareno je kupoprodajom, potom oplemenjivanjem i poslovima nakon oplemenjivanja kao i ostalim oblicima spoljnotrgovinskog posla.\nOznaku "Srpski kvalitet" dobilo prvih osam proizvoda\nOznaku "Srpski kvalitet" dobilo je danas osam srpskih proizvoda iz mesne i prerađivačke industrije, a u narednih nekoliko nedelja ovi proizvodi će se naći na rafovima svih trgovačkih lanaca i malih prodavnica u Srbiji, rekao je ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović na konferenciji za novinare.\nKako je rečeno, proizvodi koji nose ovaj logo su od sirovina koje su poreklom iz Srbije.\n„Naš osnovni cilj je bio pre svega konkurentnost i kvalitet proizvoda. Upravo ova oznaka srpskog kvaliteta treba da doprinese tome, da se i država uključi i da da konačnu potvrdu da je nešto, što je napisano na deklaraciji baš tako. Da je ono što je proizvedeno u Srbiji, baš iz Srbije", naglasio je Nedimović.\nOznaku "Srpski kvalitet" od danas nosi osam proizvoda tri kompanije: Industrija mesa Carnex sa "Domaćom mesnatom slaninom", "Selection pašteta sa komadićima mesa", "Selection pašteta sa dimljenom slaninom" i "Domaća sarma", zatim, Industrija mesa Topola sa "Ljutim kulenom" i „Izletničkom salamom", kao i kompanija Zlatiborac sa "Kraljevskom salamom" i "Pilećom delikates salamom".\n"Potrošači su zainteresovani da kupe proizvod koji ima jasnu oznaku kvaliteta i geografskog porekla. U Francuskoj je, na primer, ceo proces označavanja proizvoda sa posebnim logoom i uspostavljanje sistema, trajao 20 godina", kazao je Hidier.\nOd momenta podnošenja zahteva za dobijanje oznake "Srpski kvalitet", prođe maksimalno 3 meseca, a država iz budžeta refundira oko 50 odsto sredstava za kontrolu kvaliteta.\nNedimović je rekao i da je ova akcija, "savršen primer javno-privatnog partnerstva između proizvođača i države, gde imamo potpuno nezavisnu kontrolu kvaliteta. „Nadam se da su prvih osam proizvoda koji su ušli u sistem, samo inicijalna kapisla. Ovaj sistem će se i dalje razvijati, a za početak reč je o tri kompanije koje su jedni od lidera u preradi mesa u Srbiji", izjavio je ministar Nedimović.\nMinistar je objasnio da ovi proizvodi neće biti skuplji, te da će se u narednim nedeljama naći na rafovima svih prodavnica u zemlji. Istaknuto je i da iza garancije kvaliteta stoji Ministarstvo poljoprivrede, kao i brojne sertifikacione kuće za proveru kvaliteta, te udrženja potrošača i privredne asocijacije.\nPredstavnici pokrajinske i lokalne vlasti danas su na okruglom stolu u Odžacima sa privrednicima razgovarali na temu razvoja, potencijala i problema privrede u opštini, kao i njihovoj ulozi u razvoju privrede na lokalu.\nPredsednica Privremenog organa opštine Odžaci Latinka Vasiljković najavljuje i opremanje radne zone u Karavukovu, a sve u cilju privlačenja novih investitora. Ona kaže da lokalna samouprava želi da bude servis privrednika koji će pratiti njihove potrebe.\nSomborska bolnica traži doktore, medicinske sestre, spremačice, pomoćne...\nOpšta bolnica Dr Radivoj Simonović u Somboru raspisuje oglas za prijem u radni odnos, na neodređeno ...


Umrla Nada Đurevska - Opcija\n14-09-2017 Hronika, Vijesti\nNada Đurevska je rođena 8. januara 1952. Godine u Skoplju. Kao šestogodišnja djevojčica 1958. godine, Nada je stigla u Sarajevo. Maturirala je u srednjoj medicinskoj školi, nakon koje je upisala i završila glumu.\nPrvi put je zaigrala u Čehovljevu “Višnjiku”, gdje je tumačila Varju. Niti jedan bosanskohercegovački kultni film, počevši još od “Igmanskog marša” nije mogao proći bez Nadinog pojavljivanja. Dobitnica je Zlatne Arene Filmskog festivala u Puli (Od zlata jabuka) i nagrada SIZ-a grada Sarajeva 1989. za uloge: Maša (Čehov, Tri sestre), Hasanaginica (Isaković, Hasanaginica), Filomena (Moliere, Učene žene) Nađa (Crnjanski, Roman o Londonu).\nDevedesetih godina je igrala na sve tri scene sarajevskih pozorišta (Majka, Hasanaginica, Čekajući Godota, U agoniji, Pješice). Ostvarila je vrhunske kreacije u predstavama: Sarah Bernhardt, Tartuffe, Hamlet, Biće, biće, Derviš i smrt, Kraj igre, Suton, Roberto Zucco, Hanka, Partija remija, Tvrđava, Sakati Billy, Višnjik, Legenda o Ali-paši, Prvi put s ocem na izbore, Ženski turbo-folk bend, igrajući na svim scenama BiH pozorišta.\nDobitnica je mnogih nagrada, između ostalog i Zlatnog lovorovog vijenca za doprinos umjetnosti teatra MESS 2002. godine. Predstavom Višnjik, Narodnog pozorišta Sarajevo, 2004. godine obilježila je 30 godina umjetničkog rada i tom prilikom uručena joj je plaketa Grada Sarajeva.\nNada Đurevska je dobitnica Šestoaprilske nagrade grada Sarajeva, 2014. godine. Nakon uručenja nagrade je izjavila da se povlači sa scene, nakon 40 godina rada: “Ova nagrada je takva da briše sve uspjehe i neuspjehe, sve tuge, radosti, sve snove, pravde i nepravde na ovom mom često teško prohodnom putu, ali na putu na kojem mi je bilo najvažnije sačuvati ljudsko lice.


Radnica/radnik u palacinkarnici - Atria - Posao\nRadnica/radnik u palacinkarnici « Prethodna strana\nPotrebna osoba za rad u novotvorenoj palacinkarnici na Vracaru.Rad u 2 smene. Radno vreme od 8-15 i 13-20 radnim danima i svaka 2 subota 8-16. Pozeljno iskustvo.\nO poslodavcu: Atria\nBeograd, Sredačka 5a\nMatični broj: 63152510\nPalacinkarnica Slični poslovi\nKonobari u restoranu brze hrane Beograd ...plata: 25000-35000 din\nRadnici za rad u fast food restoranima Beograd ...plata: po dogovoru Konobari-sankeri (m/ž) Beograd ...plata: po dogovoru Sobarice/ sobari Beograd ...plata: po dogovoru Kuvar Batajnica, Beograd, Lazarevac ...plata: po dogovoru Housekeeping menadžer Beograd ... Kontakt


Normalni nivo šećera u krvi iznosi 3,3-5,5 mmol / l. Iznad ovog nivoa može se česta potrošnja hrane koja podiže šećer u krvi, kao i iz nekih drugih razloga, uključujući stres i trudnoću. Povećani šećer u krvi - hiperglikemija - može ukazivati na razvoj dijabetesa.\nDa bi se proizvodi podelili u šećerne i korisne, uveden je koncept hipomejskog indeksa (GI). Najviši GI rezultat ima glukozni sirup - 100. Proizvodi sa indeksom višim od 70 smatraju se da značajno povećavaju šećer u krvi. Umereno povećanje šećernih proizvoda sa indeksom od 56-69 godina, za korisne proizvode, ova brojka je manja od 55. Proizvodi sa visokim glikemijskim indeksom trebaju se potrošiti retko i u malim porcijama.\nOštro povećajte šećer u proizvodima krvi koji sadrže veliki broj brzih ugljenih hidrata: med, slatkiši, sladoled, džem itd. Velika količina glukoze i fruktoze sadrži mnogo voća, kao što su lubenica i grožđe, tako da povećavaju nivo šećera u krvi. Proizvodi sa visokim glikemijskim indeksom uključuju žitarice, hljeb, testenine. Posebno opasno za dijabetičare su mango i pirinač. Među povrćem, najjači skok u šećeru u krvi izaziva krompir i kukuruz. Visoki glikemijski indeks može biti u nekim mliječnim proizvodima, na primjer, u jogurtu, kremu, fermentisanom pecivu, konzerviranom povrću, mesu i ribi, u siru, dimljenoj kobasici, orasima.\nMnogi ljudi su zainteresovani za informacije o tome da li alkohol povećava šećer u krvi. Piće, čija snaga iznosi 35-40 stepeni, ne samo da ne povećavaju nivo šećera, već ga i smanjuju. Međutim, zabranjeni su od strane pacijenata sa dijabetesom jer povećavaju rizik od razvoja glikemije. Glikemija se javlja zbog nedostatka šećera u krvi, a jak alkohol sprečava apsorpciju. Vina i drugi lakši alkohol povećavaju nivo šećera u krvi zbog visokog sadržaja saharoze i glukoze, koji se brzo apsorbuju. Relativno siguran u tom pogledu je suho vino, ali ne bi trebalo da pije ne više od 200 ml.\nProizvodi sa povećanim šećerom\nSa povećanim šećerom možete jesti zelene salate, kao i kupus, jajnika, krastavci, paradajz, bundeve, tikvice. Korenje i repa treba ograničiti, uzimajući u obzir dnevnu normu ugljenih hidrata dogovorenu sa doktorom.\nDozvoljeni su sledeći proizvodi sa povećanim šećerom: riba, meso, živina, biljna i životinjska ulja, jaja, sirevi, nesladeni mlečni proizvodi, kiselo voće i bobice.\nOd hlebnih proizvoda preporučuje se hljeb, kuvan uz dodatak sirovog glutena. Medu je dozvoljeno da jede u vrlo maloj količini - 1 kašičica 2 puta dnevno.\nPosuđe u dvostrukom kotlu - recepti za gubljenje težine


Poslao: 22 Avg 2011 23:21\n4Ovo se svidja korisnicima: USSVoyager, Vlada78, ray ban11, Kristian_KG\nPoslao: 22 Avg 2011 23:24\nNa snimku se vidi da mu je solidna maskirna sema.\nPoslao: 22 Avg 2011 23:37\nVidi se i par manevara koji do sada nisu bili demonstrirani\nNajfascinantnija stvar se desava na kraju , kada propada zadjim delom ka zemlji i onda daje "gas" i iz minus brzine krece vertikalno u penjanje. Koja rezerva snage !\nSta reci za ostale manevre osim da ih radi sa takvom zestinom i lakocom da je to prosto neverovatno. Ne stignes ni da se osvestis, a avion vec juri velikom brzinom i ulazi u drugi manevar.\nPoslao: 23 Avg 2011 00:40\n3Ovo se svidja korisnicima: USSVoyager, Vlada78, Kristian_KG\nPoslao: 23 Avg 2011 01:21\nOvo je neverovatno. Mislim da je ovaj u naocarima (4:17) sef tima Rafale Cedric Ruet. Nesto mu nije jasno!\nKoliko sati naleta je potrebno da bi pilot poceo sa uvezbavanjem ovako slozenih elemenata (kao imamo ovaj avion pa razmatramo) i da li bi ikada doziveo npr. u nasem RV-u da uvezbava ovako nesto upravo zbog malog naleta?\nPoslao: 23 Avg 2011 02:39\nsivisoko ::Vidi se i par manevara koji do sada nisu bili demonstrirani\nOvo je otvorilo oci pojedincima na forumu o "propadanju zbog TVC"\nPoslao: 23 Avg 2011 10:47\nNapisano: 23 Avg 2011 10:46\nNajbolji primer za to su Indijski piloti koji imaju oko 300 sati naleta godisnje.\nCitat:Another suprise was the quality of training the Indian pilots received. USAF fighter pilots log about 250 flight hours a year. The Indian fighter pilots said they’ve been getting as many as 300 flying hours per year and that the majority of those hours was spent in full-up combat training.\nOcigledno da je toliki nalet neophodan kako bi iskoristili pun potencijal svojih aviona sa TVC.\nDopuna: 23 Avg 2011 10:47\nEvo jos malo novih kadrova iz druge perspektive!\nPoslao: 23 Avg 2011 11:21\nовај видео клип о су35 ме оставио без даха. ех да сам само ошо у ту москву ко што нисам па да га видим уживо.\nPoslao: 23 Avg 2011 12:50\nPoslao: 24 Avg 2011 00:06\nMoze li neko da mi malo pojasni ovu digitalnu saru? Na koga sad pikiraju Ruje oko prodaje??\nOvaj topic je pregledan 120989 puta\nUkupno su 363 korisnika na forumu :: 7 registrovanih, 1 sakriven i 355 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: acacrni, ALBION101, blue, darios, Markogrozni, pein, scimitar19


On je pronađen u blizini železničke pruge, a bio je pothlađen i vidno dezorjentisan. Spasioci su obavili prvi medicinski pregled te su utoplili mladića, a potom su obavestili PU Novi Grad Sarajevo i odvezli ga na adresu stanovanja i predali porodici.\n-Zahvaljujemo se PU Novi Grad Srajevo i PS Reljevo, medijima i građanima koji su pomogli dojavama o kretanju nestalog, porodici i CZ Novi Grad Sarajevo na ustupljnim resursima – saopštili su iz GSS Sarajevo, piše Avaz.


Kocka je bačena | Evropa | DW | 17.03.2019\nVišemesečna okupljanja građana i mirne šetnje očito nisu previše uzbudili vlasti čija je taktika od početka jasna – ignoriši proteste ili kaži da je to šačica ljudi koji su za linč, silovanje i nasilje. Ali iznad svega – pusti ih da šetaju, ne šalji policiju, iskoristi svaku priliku da pokažeš da je Srbija slobodna zemlja u kojoj čak i takva šačica plaćenika ima pravo da demonstrira.\nLjudi koji učestvuju u protestima su primetili da ih je sve manje ili da šetnje postaju ritualne – glumac Nikola Kojo je recimo primetio da neki dovode pse. Time su se organizatori i opozicioni lider našli na prekretnici i očito pratili zahtev velikog dela demonstranata da se protest radikalizuje.\nPedesetak ljudi koji su u subotu prodrli do trećeg sprata zgrade RTS zahtevali su direktno uključenje u program i pojavljivanje nekog od lidera opozicije ili organizatora protesta u Drugom dnevniku. Za njih je „javni servis“ najobičnije glasilo režima, na kojem je pristup opoziciji sveden na kratke izveštaje ili učešće nekih opozicionara u „debatnim“ emisijama u kojima su okruženi galamdžijama iz režima.\nStoga i politikolog Boban Stojanović taj potez ocenjuje kao jednu vrstu radikalizacije protesta, koji je povezan sa jednim od osnovnih zahteva, a to je otvorenost medija i prostor na RTS. „Javni servis praktično ne postoji. Upad vidim kao vrstu građanske neposlušnosti koja je trebalo da ukaže na diskriminaciju koja postoji na RTS prema opoziciji“, kaže Stojanović za DW.\nVlasti su navele da je smanjenje broja učesnika protesta dovelo do nasilnih koraka opozicije uz pohvale policiji koja je tobože mirno izbacila demonstrante iz zgrade. Ministar policije Nebojša Stefanović je rekao da će država zaštiti novinare RTS koji su navodno napadnuti dok je direktor RTS Dragan Bujošević u svom obraćanju ocenio da su „protesti izgubili legitimitet upadom na RTS“.\nU nedelju je stvar začinjena melodramatičnim obraćanjem Aleksandra Vučića koji se obratio „fašisti“ Bošku Obradoviću i „tajkunskim liderima“ Draganu Đilasu i Vuku Jeremiću. „Mislili su da neću smeti da dođem ovde. Ja nemam strah. Mogu da izgubim samo život. Nastaviću da se borim sa Srbiju, od toga nema ništa preče“, rekao je Vučić, dok stotine građana uz jako prisustvo žandarmerije protestuje ispred zgrade Predsedništva.\nJedan od lidera Saveza za Srbiju Dragan Đilas negirao je nasilje nad novinarima i zaposlenima na RTS, i istakao da se problem neće rešiti ukoliko se pristup RTS ne promeni, i upozorio da će sledećeg puta tu biti 50.000 ljudi. Nema drugog načina da nešto postignemo, dodali su i drugi lideri opozicije.\nBoban Stojanović ocenjuje kao „skandalozno obraćanje ministra policije Nebojše Stefanovića, koji je izmislio većinu stvari koje je tamo rekao. Ali to je bilo očekivano, jer znamo kome se on obraća“.\nOprezna upotreba sile\nVlasti su od početka protesta na svaki način izbegavali upotrebu sile i policije. Prisustvo organa reda je bilo diskretno, i na proteklim protestima je bilo veoma malo incidenata. Režim veoma dobro zna da će svaka upotreba sile dobiti planetarni odjek i da bi to mogao prelomni momenat za političku sudbinu Aleksandra Vučića. To znaju i lideri opozicije, i ovaj korak se može posmatrati kao da sada najjači pritisak na naprednjački režim. Da li će to naterati vlasti da konačno pristupe ispunjenju zahteva i dijalogu sa opozicijom ili će se okrenuti represiji? To će se tek videti s obzirom da se najavljuju slične protestne akcije.\nPremda su i kamere prisutnih TV ekipa ili mobilnih telefona zabeležile nekoliko izliva brutalnosti – recimo šamar koji je žandarm udario jednom demonstrantu iz čista mira ili to kako jedan pripadnik policije odguruje i smiruje drugog uz reči „jesi normalan“ – akcija policije bila je svedena na najmanju moguću primenu sile.\n„Policija je koliko je moglo da se vidi postupila uglavnom korektno“, kaže i Boban Stojanović. „Siguran sam da bi Vučić voleo da upotrebi veću silu protiv opozicije i protestanata, ali takođe zna da bi to dovelo do još većeg otpora. Čini mi se da su morali da reaguju, ali su ipak vodili računa da ne pređu određenu granicu.“\nVlasti su takođe zapretile krivičnim prijavama i naveli da će neko morati da odgovara. Verbalna reakcija vlasti je inače bila deo već poznatog naprednjačkog repertoara: fašistički banditi i maskirani razbojnici, lopuže, pokušaj puča, huligani, pokušaj linča, nemoć, mržnja i nasilje, ruše, pale, izazivaju haos u Srbiji... U programu televizije Pink u koji se bizarno uključio i RTS gostovali su dobro poznati analitičari režima uz prikazivanje samo probranih snimaka.\nPojedini funkcioneri vlasti su čitav događaj povezali sa Kosovom i nasilan upad „huligana Boška Obradovića u RTS“ vide kao „ciljano izvršen kako bi se umanjili zločini počinjeni na Kosovu i Metohiji od strane OVK, kako bi se Obradović dodvorio zločincima i umanjio značaj obeležavanja 17. marta“. Pre tačno petnaest godina se naime desio pogrom nad srpskim stanovništvom na Kosovu.\nBoban Stojanović smatra da je korak opozicije verovatno povezan i sa najavljenim velikim protestom u Beogradu 13. aprila. „Reakcija vlasti jeste znak nervoze, pre svega Aleksandra Vučića. Očigledno je da ga protesti mnogo nerviraju. Ovo je bio trenutak da zaoštri situaciju, ali nisam siguran da mu to ide u korist. Mislim da će se protesti samo omasoviti zbog onoga što se sinoć desilo i da sada možda ulaze u ozbiljniju fazu.“\nSudeći po reakcijama Aleksandra Vučića, koji nastavlja monolog protiv opozicije, očito je da vlast nema nameru da učini ni najmanji ustupak. Ali, ukoliko opozicija uspe da organizuje dodatnu vrstu pritiska kroz blokade institucija ili ponovo RTS, to može dovesti do toga da Vučić popusti, smatra Boban Stojanović. „To je korak koji bi mogao dovesti do otvaranja medija, korak ka demokratizaciji Srbije. Nadam se da bi značilo i korak ka poštenijim izborima.“\nKljučne reči RTS, Srbija, javni servis, protesti, 1 od 5 miliona, Boško Obradović, Dragan Đilas, Nebojša Stefanović, Aleksandar Vučić, mediji, policija\nTrajni link https://p.dw.com/p/3FCcw


HAIR TRIKOVI: Ovo je neohodno da znate kako bi vam šiške tokom celog dana bile besprekorno stilizovane! | Happy BSC portal\nSudeći po onome što su najaktuelnije vesti u beauty svetu, najpopularnija frizura decenije – bob, ove zime dobija novu verziju, pony bob, koja će biti najnosivija frizura 2020. godine. Reč je o varijanti boba sa šiškama, a ako planirate da ponesete ovu zanimljivu frizuru morate znati i nekoliko hair trikova, koji će vam pomoći da vaše šiške uvek izgledaju besprekorno.\nŽene su sklone promenama, a one se najjednostavnije prave, kada promenimo frizutu, međutim šiške su ono oko čega se najčešće kolebamo kada je šišanje upitanju, upravo jer zahtevaju posebnu pažnju kada su nega, održavanje i stilizacija kose u pitanju.\nSa druge strane šiške su promena koja našem izgledu daje instant osveženje. S obzirom na brojne hair tutorijale na youtube-u danas nije teško besprekorno stilizovati šiške, kao u frizerskom salonu, ali posle nekog vremena one jednostavno otkažu poslušnost.\nDa bi vam šiške tokom celog dana bile besprekorno stilizovane neophodno je da znate nekoliko hair trikova.\n1. Šampon za suvo pranje je vaš najbolji saveznik za stilizaciju šiški. Reč je o proizvodu koji će vašim šiškama dati neophodan volumen i teksturu, pa će one tokom celog dana zadržati svoje mesto. Ovo je neizostavni korak za popularne messy curtain šiške.\n2. Iako je reč o veoma malom delu kose, one zahtevaju zaista vešt način stilizacije, pa je neophodno da budete veoma vešti pri baratanju fenom i četkom. Neophodno je da šiške fenirate u sekcijama, pramen po pramen. Svaki pramen prođite četkom i do nekoliko puta, kako biste bili sigurni da će kosa ostati besprekorno stilizovana tokom celog dana.\n3. S obzirom na to koliko će nam šiške potrajati dosta utiču i spoljašnji faktori, a pre svega vremenske prilike, neophodno je da u svojoj torbici uvek imate mini verziju laka za kosu, kao i mali češljić. Uz ova dva pomagala, za svega par minuta možete svoju frizuru ponovo dovesti u besprekorno stanje.\nUkoliko usvojite ova 3 saveta, nema nikakvih razloga da šiške ne budu vaša sledeća frizura, kada zaželite malu, ali efektnu promenu.


Američka vojska testira podvodne metke (Komentari članaka na Bug.hr) @ Bug Online Forum\nOvo je tema za komentiranje sadržaja Bug Onlinea. U nastavku se nalaze komentari na "Američka vojska testira podvodne metke".\n22:14 Neograničeni internet u Tele2!\n21:53 FIFA 20


Cev je ove godine već pucala tri puta\nCev koja je snabdeva vodom oko 15.000 Užičana postavljena je sredinom osamdesetih i ove godine je već tri puta pucala na različitim mestima a popravke su koštale dva miliona dinara.\n- Sreća u nesreći je da su se havarije dešavale u delovima grada kroz koje su naše mašine mogle da prođu.\nDuško Ljujic direktor užičkog vodovoda\nU avgustu je cev puka u Ulici Svetozara Markovića, na pola metra od kuće, ali smo imali vremena da zaustavimo vodu i sprečimo potkovavanje temelja. Problem će biti ako do kvara dođe na nepristupačnom terenu, a još veći na delu cevovoda preko koga su nelegalno izgrađene kuće i garaže. U tim situacijama nemoćni smo da reagujemo - naglašava Ljujić.\nZa dva miliona potrošenih za krpljenje cevovoda, kažu u „Vodovodu“, moglo je se postaviti 100 metara novih čeličnih cevi.\n- Razmišljamo o rekonstrukciji, a najbezbolnija varijanta je da kroz postojeću cev „fi 400“ etapno provlačimo cev manjeg prečnika. Ulice kroz koje je trasragan magistralni vod su isuviše uske da bi se postavljale nove cevi, a takvi radovi predviđaju da veći deo grada duže vremena ostane bez vode - ističe Ljujić.


Sport 29. novembar\nServisne informacije 29. novembar\nKultura 29. novembar\nDruštvo 28. novembar\nServisne informacije (1674)\nutorak, 15. avgust 2017. 19:02h\nPročitano 1208 puta\nBazar će se održati u novoj zelenoj oazi našeg grada, dvorištu Streljačke družine 1813, i ugostiće veliki broj talentovanih mladih ljudi i socijalnih preduzeća, organizacija civilnog društva, „zelene“ stručnjake, dizajnere, arhitekte i pančevačke muzičare.\nEko bazar 2017 imaće prodajno – edukativni karakter i biće posvećen zaštiti životne sredine. Centralne teme bazara su reciklaža i „zelena ekonomija“ koje predstavljaju razvojnu šansu Pančeva i Srbije. Navedene teme obradićemo kroz pet tematskih celina: Zona Zelenih Biznisa, Zelena Edu Zona, Eko Paviljon za Decu, Green Movie Zona, Muzička Zona.\nProgram Eko bazara\n17.30 – 22.00 Eko Bazar Zona\n- upoznajte se sa našim i vašim izlagačima, koji će vam se predstaviti sa svojim kreativnim proizvodima, od džema do lokomotive.\n17.30 – 18.30 Zelena Edu Zona – Radionica: Šta su gradske zajedničke bašte?\n- družeći se sa sjajnom Katarinom Milenković iz „Ama - Centra za negu čoveka i prirode“ saznajte šta je sve potrebno da bi se pokrenulo baštalište u našem gradu.\n17.30 – 18.30 Eko Paviljon za Decu – Radionica: Da li ste spremni za kompostiranje?\n- Rade Mašić je uvek i svuda zadužen za decu. Uhvatite vaše ćere i sinove za ruke i pravac u Eko dvorište. Vreme je da se kompostiramo!\n18.30 – 20.00 Panel diskusija – „Pančevo: Pametni grad“\n- novinarka Violeta Jovanov Peštenac moderiraće panel na kojem će učestvovati, redom:\nGordana Vlajić, urednica i novinarka dečjeg časopisa [Ekopedija] koji je jedini dečji ekološki časopis u Srbiji\nbiće zanimljivo, dajemo časnu zelenu reč!\n19.45 – 21.00 Green Movie Zona – Film: Taking Root: The Vision of Wangari Maathai\n- jedinstvena prilika da zavirite u jednu od najstarijih zgrada u našem gradu i uživate u bioskopskoj atmosferi. Od 19.45 gledamo divan autobiografski film o Wangari Maathai, ženi koja je vratila dostojanstvo svojoj zemlji. Ženi koja je dobila Nobelovu nagradu za MIR 2004 godine!\n21.00 – 22.00 Muzički program\n- naši drugari/ice iz Sindroma u četvrtak sviraju na Beer festu, spremaju se za kidanje! Promena termina im ne odgovara i neće moći da se druže sa nama. Mi od našeg muzičkog programa ne odustajemo i zato očekujte neočekivano. Vidimo se na dens floru od 21 sat!\nprvi eko bazar pančevo\nzelene javne nabavke\n3E vesti - epizoda br. 2 (VIDEO)\nZbog planiranih radova na mreži u sredu, 25. novembra bez struje će ostati delovi Pančeva…\nNaredna 6. sednica Skupštine grada Pančeva zakazana je za petak, 27. novembar s početkom u…\nZbog planiranih radova na mreži u utorak, 24. novembra bez struje će ostati delovi Pančeva.\nNeobična akcija spašavanja od ranog…\nU Pančevu je ovog jutra spašen mladi labud koji je sinoć zalutao u jedno dvorište…\nZbog prevrnute cisterne i dalje…\nJoš uvek je usporen i otežan saobraćaj iz pravca Beograda ka Pančevu, nakon što se…\nZbog planiranih radova na mreži u četvrtak, 26. novembra bez struje će ostati delovi Omoljice.\nZavršetak ragbi sezone biće obeležen…\nZavršetak ragbi sezone biće obeležen turnirima u svim uzrasnim kategorijama "Rugby Serbia Finals Weekend“, biće…\nZbog planiranih radova na mreži u petak, 27. novembra bez struje će ostati delovi Pančeva.\nPoribljavanje vodotoka Ponjavica na dve…\nIako se do nedavno smatralo da je voda u Parku prirode „Ponjavica“ zagađena, merenja su…\nIspred Biblioteke postavljeno novo dečje…\nDeca Pančeva imaju još jedno lepo, funkcionalno i moderno igralište zahvaljujući donaciji kompanije Gazprom Energoholding…


MILENA IVANOVIĆ SE NADA DOBRIM VESTIMA: Očekujem da će Oliver u sredu biti kući! - Informer\n00:19 Politika 0\nTanjug | 18. 02. 2017.\nMILENA IVANOVIĆ SE NADA DOBRIM VESTIMA: Očekujem da će Oliver u sredu biti kući!\nSupruga Olivera Ivanovića, Milena Popović Ivanović, izjavila je da očekuje da će u sredu sudija Osnovnog suda u Kosovskoj Mitrovici odlučiti da se lider Građanske incijative SDP brani sa slobode\n- Očekujem da će Oliver u sredu posle podne biti u svojoj kući s porodicom, posle više od tri godine" rekla je za "Blic" Milena Popović Ivanović.\nOliver Ivanović priveden je 27. januara 2014. zbog navodnih ratnih zločina, ali njegova supruga smatra da je njegovo hapšenje poslužilo kao balans prema Albancima zbog tadašnje najave da se osniva međunarodni sud za zločine koje su počinili pripadnici OVK.\n- Svi smo svesni da je u pitanju politički proces i hapšenje Olivera poslužilo je kao savršen balans. Mislim da i oni koji su odogovorni za tu nepravdu znaju da je Oliver nevin. Zato očekujem da će sudija Roksana Komša dozvoliti da se brani sa slobode.\nTu ne bi smelo da bude prepreka. Oliver neće nigde da beži, već će biti sa nama, gde je bio i pre hapšenja, a i Vlada Srbije je dala garancije", kazala je ona.\nMilena Popović Ivanović je rekla da odluku Apelacionog suda u Prištini da poništi presudu i ona i njen suprug shvataju korakom ka konačnoj slobodi i pravdi.\nSuđenje lideru Građanske inicijative SDP Oliveru Ivanoviću vraćeno je na početak, odlučio je juče Apelacioni sud u Prištini.\nIvanovićev advokat Nebojša Vlajić rekao je Tanjugu da je Apelacioni sud poništio prvostepenu presudu kojom je Ivanović bio osuđen na devet godina zatvora i naložio ponovno suđenje.\nVlajić je kazao da je Apelacioni sud potvrdio oslobađajuću presudu za krivična dela koja su Ivanoviću stavljana na teret, a u vezi sa slučajevima iz 2000. godine.\nOdluku o tome da li će Ivanović ostatiti i dalje u pritvoru ili će biti pušten na slobodu, doneće Osnovni sud u Mitrovici u sredu.\nOliver Ivanović suđenje presuda sloboda Kosovska Mitrovica Milan Ivanović\n11:42 Politika 7\n08:56 Srbija 0\nPRESUDA IVANOVIĆU 21. januara!\n23:31 Politika 1\nOLIVER IVANOVIĆ VERUJE U PRAVDU: Na Svetog Savu očekujem oslobađajuću presudu!


Kopaonik leti: Sva lica planinske lepotice – KOPAONIK\nKopaonik leti: Sva lica planinske lepotice\nBy BS 15 juna, 2022 09:46\nU prethodnim člancima smo pokušali da vam dočaramo sve ono što Kopaonik pruža svojim vernim posetiocima tokom zimske sezone. Mogućnosti je bezbroj, a sama činjenica da ste okruženi snegom i stazama ne daje prostora za loš provod i neuspelo zimovanje. I baš kada ste pomislili da nema onoga što niste videli na planinskoj lepotici, mi ćemo vas razuveriti. I ne samo u ovom članku. Svake godine. I tako u krug…\nKopaonik je jedna ćudljiva i očaravajuća planina, koja u svakom trimestru oblači novo ruho i očarava iznova i iznova. One koji je prvi put upoznaju, na prvi pogled, a nas, stare posetioce, svaki put iznova!\nVreme First minute ponuda i popusta je stiglo. Najvredniji su posetili sajam i već odabrali svoju destinaciju za letovanje, dok drugi, pak čekaju Last minute ponude. Negde između su oni koji u momentu moraju da se prilagode slobodnim danima. Naš predlog je – Kopaonik. Da, opet Kopaonik. I to bez granice u godinama! Kopaonik leti pruža neverovatan ugođaj svima, a na prvom mestu kvalitetan odmor.\nOnima koji su željni avanture na raspolaganju je adrenalinski sadržaj – kanjoning, rafting rekom Ibar, paraglajding, vožnja terenskim vozilima, planinski biciklizam – Downhill staze koje se prostiru nalepšim predelima Nacionalnog parka (naravno, možete rentirati bicikl, a i prevoz do Pančićevog vrha je omogućen šestosednom žičarom sa nosačima za prevoz bicikala).\nZa one koji vole sporiji tempo, tu su panoramsko razgledanje žičarom, streličarstvo, pešačke ture i, naravno, nezaobilazna pešačka ruta – arheološko nalazište „Nebeske stolice“. Osim nabrojanih aktivnosti, sve veću pažnju posetilaca privlači i škola jahanja.\nNajmlađi posetioci Kopaonika mogu da posete letnji Sportsko edukativni kamp, koji će ove godine biti otvoren početkom jula. U pratnji instruktora, obezbeđeni profesionalnom opremom, mališani će moći da uživaju u Avantura parku, penjanju uz veštačku stenu, hodanju po kanapima između drveća. Edukativni deo je posebno zanimljiv, jer pored predavanja o Kopaoniku, obuhvata orijentiring – snalaženje u prirodi koje razvija sposobnost orijentacije.\nWellness & Spa sadržaj je na raspolaganju i leti, pa se posle aktivnih sadržaja možete opuštati u raznovrsnim tretmanima ili u otvorenom bazenu Hotela Grand. Kako se prolećni, praznični period bliži, hotlijeri su pripremili proslavu Uskrsa i Prvog maja u prirodi.\nManifestacija Dani borovnice, koja će ove godine proslaviti šest godina održavanja, rezervisana je za kraj jula i početak avgusta. Gosti imaju mogućnost da učestvuju u ručnoj berbi borovnica, uzgajanim na obroncima Kopaonika. Vedar duh i pozitivna energija uzgajivača i berača koji obavljaju ovaj, nimalo lak posao, će se osetiti i u vašoj piti od borovnica!\nRed plavog neba, red pašnjaka i prelepog prostranstva, red potoka i rečica, red tradicionalne kuhinje i domaćeg džema od borovnice. Copy/paste – beskonačno! Nemate izgovor. Vikend je dovoljan za početak, jer znamo da ćete se setiti naših reči kada se zaljubite u Kopaonik! Priču završavamo klišeom da se Kopaonik leti ne može opisati rečima. A ni slikama.\nZa više informacija pogledajte: www.supernovatravel.rs\nZeljko 7 maja, 10:00\nLepo je i leti, ali sneg je sneg!


Istraživanje javnog mnjenja – Stavovi građana Srbije prema SAD - Institut za evropske poslove Institut za evropske poslove\nIstraživanje javnog mnjenja – Stavovi građana Srbije prema SAD\n·30. јуна 2021. ·Saopštenja\nU godini u kojoj obeležavamo 140 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa sa SAD, građani Srbije smatraju da bi odnose Srbije i SAD poboljšala poseta Bajdena Srbiji i rešavanje pitanja Kosova i da Vučić najviše radi na poboljšanju odnosa; više onih koji misle da je važno imati dobre odnose i sa SAD i sa Rusijom, manje onih koji prednost daju Rusiji u odnosu na Ameriku i koji smatraju Ameriku neprijateljem Srbije\nŠestu godinu zaredom, Institut za evropske poslove u saradnji sa Ninamedia istraživačkom kućom sproveo je u aprilu istraživanje javnog mnjenja o odnosima Srbije i SAD. Istraživanje je rađeno na reprezentativnom uzorku od 1207 ispitanika.\nPrema rezultatima istraživanja, na skali od 1 do 5 (gde je prosek 3) odnosi dve države ocenjeni su prosečnom ocenom 2,58. Više ocene daju žene i građani mlađi od 30 godina. Manje od polovine, odnosno 41% građana veruje da će, u budućnosti, odnosi Srbije i SAD biti bolji i ovaj stav u većoj meri zastupaju muškarci, stariji od 45 godina, 20% ne zna da proceni, dok 39% građana misli da neće doći do poboljšanja odnosa.\nNa pitanje šta bi poboljšalo odnose Srbije i Amerike 16,2% navodi da je to rešenje pitanja Kosova, 14,6% navodi izvinjenje NATO-a i ratnu odštetu, 12,9% da nam vrate Kosovo i više ga ne diraju, 10,3% promenu predsednika SAD, 9,5% ulazak Srbije u EU, 7,8% promenu vlasti u Srbiji, 7,5% da nas bolje upoznaju, 6,7% ulazak Srbije u NATO 9,7% i 5,4% pominje saradnju u oblasti kulture, sporta i obrazovanja, dok 6,3% ne zna da odgovori na ovo pitanje.\nOd ukupnog broja ispitanih, 44% građana Srbije smatra da bi poseta Džo Bajdena poboljšala odnose Srbije i Amerike, 38% smatra suprotno, dok je 18% neodlučnih. Čak 54,3% građana stava je da je za Srbiju značajno da ima dobre odnose i sa Rusijom i sa Amerikom, Rusiju navodi 31,7% . Prednost odnosima sa Amerikom daje 6%, u međuvremenu 3,5% navodi odgovor „ni sa jednom“, dok 4,5% građana nema stav po ovom pitanju. Prilikom poređenja dobijenih rezultata sa prethodnim istraživačkim talasima uočen je blagi rast broja ispitanika koji navode da je za Srbiju značajnije da ima bolje odnose sa obe države, a blagi pad da je značajnije da ima bolje odnose sa Rusijom.\nPo mišljenju građana Srbije, političar koji u Srbiji najviše radi na dobrim odnosima sa SAD je Aleksandar Vučić, koga navodi 42,6%, dok 35,1% njih ne zna da odgovori na ovo pitanje.\nO odnosima Srbije i Amerike najveći broj građana informiše se putem televizije (35,8%), 25,0% navodi internet portale, 12,6% štampane medije, 12,2% informiše se putem društvenih mreža, 6,5% preko porodice, prijatelja i kolega, 2,7% putem radija, a 5,1% građana se uopšte ne informiše na ovu temu. Posle poređenja dobijenih rezultata sa prethodnim istraživačkim talasima uočen je blagi porast vrednosti za internet portale i društvene mreže, dok je za televiziju uočen blagi pad.\n39% građana Srbije smatra da je SAD neprijatelj Srbije (u većoj meri muškarci), 23% smatra da je prijatelj, a 38% ne zna da odgovori. U odnosu na istraživačke talase iz prethodnih godina, broj građana koji smatraju da je SAD neprijatelj Srbije se poklapa sa rezultatima iz 2020. godine ali je opala za 11% u odnosu na ranije istraživačke talase.


Ponovni atest TNG uredjaja | Peticije24.com\nTema diskusije je automatski pokrenuta na peticiji Ponovni atest TNG uredjaja\npreostaje samo da se tuži kako da se poništi dokumenat koji važi do 2016 god.\nKada je pooštren zakon o saobraćaju u vezi zimskih "guma", država je dala ipak dve godine i to postepeno da se sprovede. Ovo su odsekli ko sekirom i to je APSOLUTNO ne prihvatljivo. Mogli su da kažu da imamo fore do sledeće registracije da obavimo to, a ne ovako divljački... Još nemaju ni adekvatne servise za to! ODVRATNO!!!!\novde samo mogu da pomognu strajk u vidu blokade puta ili nekog dela grada\nSve ovo je delo gosp.Mirka Alvirovica. Pa on je glavni inicijator i novog polaganja vozackog ispita. Naravno sve to odgovara drzavi koja jedva ceka da uzme pare. Uskoro ce da uvedu i ponovno polaganje vozackog ispita za sve koji su polozili pre 10 ili vise godina.\nNe odustaju lopovi\nOvo je prava sramota za sve postene gradjane koji su uradili atest ranije.Vecu pogodnost imaju oni koji nisu uradili atest jer oni samo skinu uredjaj i zavrse tehnicki pregled bez problema iako ih policija zaustavi i kazni zbog voznje automobila na tng.\nHoće li neko nešto preduzeti? Neka građanska inicijativa ili bilo šta drugo! Ovima, iz agnecije za NEbezbednost saobraćaja, mora da se stane na put.\nBirokratski lopovluk kakav softver kakve gluposti i izmišljotine samo. Gde god mogu izmisliće samo da uzmu pare. Da ste pametni svi koji vozite na plin i da blokirate mostove u bgd dok se ne raskrinka ova prevara.\nSutra cu morati da vratim tablice jer nisam uspeo da uradim kontrolu gasnog uredjaja. Od kako je te agencije za NEbezbednost saobracaja nismo dobili nista od bezbednosti ali smo zato dobili maksimalno maltretiranje i trosak. Tasko je to kad nam zivot organizuju kadrovi van struke i bez ikakvog radnog iskustva. Drzava BARABA ili BARABA DRZAVA.\nMa ovo bre LOPOVSKA BANDA,SVE BANDIT DO BANDITA.Odrase nas za prve pomoci,za zimske gume,sad za ovo,sta li ce sledece godine da bude,i to sve na onu foru da se poveca bezbednost saobracaja,ma koja bre bezbednost boli njih ona stvar za nasu bezbednost,popravite puteve ako ocete da povecate bezbednost,otkines tocak na rupu,manja glavobolja da platis tu opravku nego da se cimas sa drzavom da ti nadoknadi stetu. Ne,ne ovo ne sme da im prodje,ovo mora da se preduzme nesto neki masovni protest,ako neko ima iskustva u organizovanju svega toga,neka se javi da mu se pridruzimo. Da se samo ranije to organizovalo pa da se zatvori autoput sad u oci praznika,promenili bi oni zakon preko noci. A mozda im je ono i bila fora,sto je bilo na SATu da je agencija za bezbednost saobracaja poslala dopis mupu da se sve to odlozi,da bi se malo stisale strasti dok prodju praznici jer da nije bilo toga mozda bi se vec organizovali protesti do sada.\nStrasno,zar je vecina,kako kazu,na izborima glasala za ovo,da nastave da nas kradu i pljackaju,ovo mora da stane ljudi!!!Prosto nedaju da se zivi!!!\nMa UZAS,cist lopovluk od strane drzave,sve sto smo ustedeli na voznji na gas uzese lopovi sa kojekakvim atestima i prepravkama...Lepo legalizovase lopovluk sa podzakonskim aktima koji samo oni mogu razumeti.Da nemam ovoliko godina slatko bih bezao iz ove drzave...Dosta jahanja ovog napacenog naroda.\nSpavajte vozaci,spavajte...probudicete se kad vam dodje vreme za registraciju-ali bice kasno!!!\nOvo je neverovatno,ovako malo potpisa...ovaj narod izgleda voli kad ga jasu i pljackaju!!!\nDrzava koja ne postuje sopstvene zakone i propise nema nikakvu buducnost .....uvek sam za bezbednost vozila kontroku uredjaja ali zar nije bilo dovoljno uverenje ovlascenih servisa sa puno odgovornosti za tehnicki pregled i registraciju vozila .....ili bar vise vremena za takozvani reatest (izmisljena rec)....uzmite se u pamet nadjite resenje nije vise narod ovce za sisanje ....\n#65 sta dalje\nda li ima osnova da tuzimo ,imamo papir na kome pise 27.03.2016 god.\nKoloiko god pokusavamo da u opstoj krizi sebi oklaksamo i pojeftinimo zivot, toloko se ,tamo neki, "dusebriznici" trude da nam isti zagorcaju, a pritom sve to rade u posledjem momentu i retroaktivno... cisto vredjanje inteligencije. Slazem se sa komentarom da smo mi obicne OVCE za sisanje,jer po ovom principu retroaktivnosti drzava moze da menja uredbe i pravilnike kako i kada hoce u svim oblastima savakodnevnog zivota i to iskljucivo na STETU gradjana, koji mirno cekaju red za sisanje. U potpunosti podrzavam ovu peticiju, jer neki mesec kasnije primene, ovog pravilnika iz potaje, nece znacajno ugroziti bezbednost u saobracaju, a dace vremena ljudima da se saberu... a i drzavni budzet moze malo da se strpi. Nadam se da ce ova peticija naici na necije razumevanje i da cemo moci malo lakse da disemo. Pozadrav i srecno!\nA Mirko Alvirovic... najveci protivnik ugradnje TNG uredjaja, pa najvatreniji pobornik ugradnje i ekinimicnosti i na kraju inicijator svih "pogodnosti" za vozace u Srbiji u kojoj je vozni park katastrofalan i to ne krivicom gradjana. I ja bih voleo da vozim nov auto, ali "necu iz inata". Cika Mirko, nemoj vise da nam cinis dobro, molim Te.\nDa li reatest podrazumeva ponovno pribavljanje papira(izjava i opis ugradnje) ili je postojeca potvrda sama po sebi dovoljna? U suprotnom, nadrljali smo sa procedurom koju smo jednom vec prosli plus dupli trosak i zivci. Po podnosenju zahteva za reatest da ne vozim auto 2-3 meseca,jer je tehnicki neispravan, a atest vazi do 2015? To je bezobrazluk do imbecilnosti.\nKrusevljani, sta vi mislite o ovome ili, kao i obicno, neko drugi ce to da sredi? Koju ulicu da blokiramo i to sinhronizovano sa drugim gradovima? Malo gradjanske neposlusnosti nije na odmet ili se plasite cika policajca, najvece bruke u "pravnoj drzavi"!? Kako to gordo,pardon, jadno zvuci! Ubise nas na mestu, od birokratije bez sivo-bele mase nema spasa, otporni su kao krpelji.\nSamo doktori nauka mogu da pregledaju plinske uredjaje? Ne vozimo mi svemirske brodove pa nam jos NASA treba. Bitange su ubedjene da mi imamo dva mala mozga. "Ocu da prsnem!!!\nKad u emisiji "SAT' gostuju gospoda iz "agencije za NEbezbednost" Mirko Alvirovic ne sme da pisne...sve im nesto ide uz dlaku kao da i on sam ima koristi od toga iako dobije na hiljade e-mail-ova i komentara na njegovom zvanicnom sajtu.\nJednostavno covek ne sme da pita konkretno jasno i glasno nego sve u nekoj zavijenoj formi da ih mozda ne uvredi!\nPosebna je prica sto se komentari na RTS-u ne objavljuju,vec samo selektivno(ono sto njima odgovara) a traze da se placa pretplata za RTS!!!\nZar je to javni servis??\nSve LOPOV do LOPOVA!\nDa li sve ovo znaci da ljudi sa Masinskog fakulteta u Nisu tada nisu bili kompetentni za izdavanje atesta(bez uvrede), a sada ce ti isti ljudi da rade reatest? Isli su na dokvalifikaciju? (opet bez uvrede, jer jedina uvreda njima upucena je od strane nestrucnih bitangi).\nBez automobila-bez slobode.\n"U nekim starim uverenjima organizacije koje su vršile ispitivanje bez ikakvog pravnog osnova određivale su rok važenja uverenja, ali ovaj podatak nema uticaj na obavezu posedovanja potvrde, odnosno stranka mora da ima potvrdu i u slučaju kada nije istekao navedeni "rok važenja" uverenja, a protekao je duži period od pet godina, saopšteno je iz Agencije za saobraćaj."\nAko su te organizacije divlje kao sto je AMSS sto onda ne HAPSITE sami sebe nego nas pljackate.\nKako su bile nelegalne a sad su opet legalne institucije???\nNema nista bez motke...dokle vise???\nSramota cak i od ovakvih lopova\nDokle vise ove PREVARE !!!! AMAN DRZAVO SRAM TE BILO NEMAMO ZA HLEBA , vozimo se jugicima i krpimo po 300 din sipujemo gorivo a vi ovako !\nPeticija je pamatna stvar samo neznam kako ce uspeti , jer kodnas sede neki ljudi i posao im je da izmisljaju nove i nove namete . Zasto moj atest koji je iydao VINCI poznata institucija sad odjednom ne vazi, kad drzava ukida neke namete kao TV pretplatu i slicne stvari to znamo dobro da ce tu ili tamo uvuci duplo , i opez ko je NAJ::: nego sirotinja koji imaju stare i male automobile sa gasom da bi lakse preziveli ev im sad registracija za YUGO oko 20000din pavas pitam dokle ovo moramo da trpimo .....\nma svi na ulice i kakav atest..lopovi


RAZIGRANA SRCA - 20.10.2018. Objavljeno: 21. 12. 2018\nJAVNI TRENING FOLKLORNE SEKCIJE SKD SLOGA – 14.10.2018. Objavljeno: 20. 12. 2018\nTURNIR U MALOM FUDBALU SKD SLOGA NOVA GORICA – 15.9.2018. Objavljeno: 20. 12. 2018\nI ove godine održali smo, sada već tradicionalni, turnir u malom fudbalu u organizaciji SKD SLOGA. Za neke od nas već viđena scenografija i scenario, za one druge koji prvi put učestvuju, puno toga novog i neočekivanog. Za sve učesnike i prisutne svakako lep i zanimljiv događaj.\nUPIS NOVIH ČLANOVA Objavljeno: 27. 8. 2018\nKao i svake godine Srpsko kulturno društvo "Sloga", koncem leta i s jeseni, vrši upis novih članova u sve sekcije društva. Dobrodošli u veliku avanturu srpske tradicije, druženja i prijateljstva! Pogledajte naš letak u FOTOGALERIJI!\nTURNIR U MALOM FUDBALU Objavljeno: 4. 8. 2018\nNaša sportska sekcija i ove godine organizuje turnir u malom fudbalu.\nSAOPŠTENJE IZVRŠNOG ODBORA Objavljeno: 19. 6. 2018\nSLAVA DRUŠTVA- SVETA TROJICA Objavljeno: 28. 5. 2018\nKREATIVNA RADIONICA Objavljeno: 3. 4. 2018\nKao što smo već najavili , 21. marta u prostorijama našeg kluba u Solkanu organizovali smo kreativnu radionicu za naše mališane.\n18. фестивал фолклорних група ССДС Objavljeno: 3. 4. 2018\nОрганизатор: Савез српских друштава Словеније. Центар културе Шпански борци, Љубљана, 31. марта 2018.\nPRIREDBA „DEČIJA RADOST UTKANA U KOLO“ Objavljeno: 5. 4. 2018


Google uz pomoć AI provjerava gramatiku » m:blog – blog.mtel.ba\nGoogle uz pomoć AI provjerava gramatiku\nMart 4, 2019| m:ovo m:ono, tehnologija| Views: 351\nGotovo nema oblasti u kojoj se vještačka inteligencija i mašinsko učenje ne koriste. Svoju primjenu od sada će pronaći i u Google-ovim alatima, prije svega G Suite korisnicima koji upotrebljavaju Google Docs.\nTako će Google uz pomoć AI provjeravati gramatiku u dokumentima za obradu teksta. Inače, aplikacije za obradu teksta poput Microsoft Word-a dolaze sa sopstvenim opcijama za provjeru gramatike. Kada budete naredni put kucali neki tekstualni dokument Google će vam pomogati u otkrivanju potencijalnih gramatičkih grešaka. Sve greške će se detektovati i predlagati načini da ih ispravite.\nKompanija je objavila da će nove AI funkcije biti ponuđene G Suite Basic, Business i Enterprise korisnicima.\n„Koristeći mašinsko prevođenje, u mogućnosti smo da prepoznamo greške i predložimo ispravke u toku rada na dokumentu. Blisko smo sarađivali sa lingvistima da bismo dešifrovali pravila za model mašinskog prevođenja i koristili to kao osnovu za automatske prijedloge u vašem dokumentu, a sve to uz pomoć AI-a“, istakli su iz Google-a prilikom predstavljanja nove usluge.\nAI G Suite google Google Docs Google Google Docs AI Microsoft Word G Suite Basic Busines Enterprise mašinsko prevođenje Grammarly Grammarly Microsoft Word\nTED talk sedmice: Kako će izgledati čipovi za kompjutere u budućnosti?


Iako u prevodu znači “veliko ostrvo”, ovo jonsko ostrvo to svakako nije. Ipak, Meganisi to uspešno kompenzuje svojom lepotom. Ovo ostrvo pripada arhipelagu malih ostrva koja uključuju Skropios (nekada u valsništvu Aristotela Onazisa) i Oksia koje trenutno poseduje jedan katarski šeik. Prisustvo bogatih i slavnih nije zaobišlo ni Meganisi jer, upravo na ovom strvu, Džejkob Rotšild, član poznate porodice i britanski bankar, gradi svoj posed. Foto: Profimedia


DNEVNI HOROSKOP ZA 04.02.2018. - In Žena\nNemojte previše preispitivati neke svoje postupke iz prethodnog perioda, naročito ako su one vezane za emotivnog partnera ili člana porodice. Umesto da se vraćate u prošle probleme, bolje im sada pokažite koliko vam znače i koliko vam je stalo do njih.\nPomalo ste umorni i statični i najviše će vam odgovarati da danas provedete vreme kod kuće, okruženi osobama koje volite. Ako vam ta varijanta ne odgovara, razmislite o tome da sa dragim osobama odete do obližnjeg restorana ili izletišta. Provešćete se dobro i biti bolje volje.\nRazmišljate o nekome ko možda nije blizu vas ili sa kim ste odavno prekinuli kontakt. Moguće je da će vas danas uhvatiti potreba da se javite, da pošaljete poruku, da toj osobi na bilo koji način date do znanja da je niste zaboravili. Razmislite dobro o tome pre nego što nešto uradite....\nOdnos sa voljenom osobom je odličan, pred vama je jedan lep dan ispunjen ljubavlju i dobrim provodom. Nije mi jasno samo zašto se vi, i pored svega dobrog što vam se dešava, sada opterećujete nekim nebitnim pitanjima? Ostavite to za neki drugi dan i posvetite se dragoj osobi!\nPlanirali ste da onako opušteno i natenane provedete ceo dan. Vapi planovi su lepi, ali teško izvodljivi – mislim da su vam ukućani priredili jedno iznenađenjce. Ne baš prijatno, da se ne lažemo – očekuju od vas da im se posvetite i ispunite nešto što ste obećali, a na šta ste vi već odavno zaboravili....\nkosa 87 astrologija 63 zdrav život 83 lepota i zdravlje 83 dnevni horoskop 660 nega 69 recepti za slatka jela 209 duh i telo 81 stajling 74 zdravlje 63 makeup 157 recepti za slana jela 198 moda 180 šminka 158 uradite sami 119 recepti 523 modni predlog 62 frizure 100 ženska moda 151 horoskop 837 zdrava ishrana 85 nedeljni horoskop 114 nokti 92 ljubav 73 moda i stil 142


STARO ZDANJE U NOVOM “ODELU” | | BravaCasa Magazin STARO ZDANJE U NOVOM “ODELU” – BravaCasa Magazin\nJedan od poslednjih radova studija A-Cero jeste projekat kulturno-rekreativnog centra u Hetafeu, na periferiji Madrida.\nPravougaona parcela površine 510 m2, na kojoj je zdanje novog kulturnog centra, smeštena je u istorijskom jezgru grada, uz glavni trg – Plaza de la Constitución. Stari objekat na njoj nekada je bio tržnica i imao je status poluruševine.\nZbog toga je gradsko veće dalo predlog da se on obnovi i pretvori u multifunkcionalan prostor, s fokusom na organizaciji kulturnih događaja. Projektom studija A-Cero, kome je poverena obnova pomenutog zdanja, predviđeno je da se stara zgrada gradske pijace – ono što je od nje ostalo – u što većoj meri sačuva. Najveća izmena izvršena je na fasadi: zgrada je “obučena” u bele aluminijumske ploče, čime je dobila potpuno nov izgled.\nStara fasada od opeke vidljiva je samo u uskim trakama između ploča, gde je obojena u crno. Pored toga, sačuvan je i betonski okvir glavnog ulaza, kao i balkoni na frontalnoj, glavnoj fasadi – koji više nemaju tu funkciju, već predstavljaju uspomenu na stari objekat. Osim kontrasta crno-belo, dinamiku unose i uski elementi s osvetljenjem, koji izbijaju iz proreza između aluminijumskih ploča.\nObjekat čine dva sprata i podrum, ukupne površine 750 m2. Najveći deo obuhvata prizemlje, dok se sprat i podrum prostiru samo iznad, odnosno ispod dela objekta. U prizemlju se nalaze predvorje, magacin i uslužne zone, te veliki prozračni višenamenski prostor – na mestu glavnog prostora nekadašnje tržnice.\nBetonska konstrukcija krova koji ga je natkrivao i zidovi od opeke koji su ga omeđavali – sačuvani su, čime su sačuvani i duh i karakter građevine. Iznad betonske konstrukcije rešetkaste strukture sada je prozirni stakleni prekrivač, koji obezbeđuje obilje svetlosti glavnom prostoru kulturnog centra. Još dve manje multifunkcionalne sale nalaze se na spratu, kao i lobi i toaleti, budući da se u ovim salama održavaju i sastanci.\nNajmanju površinu zauzima podrum, a u njemu su magacini i sektor za održavanje objekta. Zgrada predstavlja uspešnu kombinaciju moderne tehnologije i originalne konstrukcije. Pored toga što su napravile savremeno arhitektonsko zdanje, arhitekte studija A-Cero ovim projektom revitalizovale su staro jezgro grada i obogatile njegovu kulturnu ponudu.\nSTARO ZDANJE U NOVOM “ODELU” was last modified: December 26th, 2017 by Predrag Rađen\nNEŠTO SASVIM DRUGAČIJE U GALERIJI PODOVA


13 Јул 2015, 21:35\nVise bi bio srecan da nas je Pizon trenirao sad i da su mi u ekipi Bogdanovic i ostali nego ovo sad sto gledam u Zvezdi i Bozovica na klupi.\n12 Јул 2015, 17:24\nТема: Defanzivci (D/WB R/L, SW/D C)\nDesni bek do 3miliona - 1 sezona Braunschweig vodim\n12 Јул 2015, 04:57\nТема: Sanjam svoj zivotni san.\nSanjam svoj zivotni san.\nKada se odselite kao mali iz svog rodnog mesta i odete daleko odatle oduvek sanjate kakav bi vam bio zivot dole.Naime,kada sam imao 7 godina preselio sam se iz Novog Pazara u Kragujevac.Oduvek sam bio veliki ljubitelj fudbala i oduvek sam zeleo da budem trener u gradu u kojem svi disu za fudbal.Zel...\n12 Јул 2015, 02:42\nOvoliko ocajan nisam bio ni kad su u Zvezdi bili Slavoljub Djordjevic,Guma Bogdanovic i Lazetic...\n10 Јул 2015, 18:24\n10 Јул 2015, 18:13\nJa forsiram od klinaca : Ristica,Stojanovica,Jovanovica,Manojlovica,Jovica,Savicevica i Grujica(pogotovo),.. Prodao sam vec na pocetku sezone : Kahrimana(250.000),Stojanovica(100.000),Avramovskog(300.000),Ibaneza(350.000),Andjelkovica,Cvetkovic(pozajmica ali pravo odkupa 600.000-Nant),Gavric(pozajmi...\nТема: Elche ,mucenje i taktika\nNikad nisam trenirao ni jedan Spanski tim ,pa ne znam ni u principu kako da postavim svoju igru.Probacu sa taktikom koju sam bazirao u Zvezdi mislim da ce da se uklapa ,a budzet 2.500.000miliona a, ne znam gde mi vise igraca fali http://www.dodaj.rs/f/S/ub/4ANgpwCK/fm-2015-07-10-18-18-46-7.png http:...\n10 Јул 2015, 04:13\nElche ,mucenje i taktika\nIgraci imam samo 15 i jedva sakupis prvih jedanaest dobrih i to ako moze se reci.Najbolji LB stize mi iz Cukarickog ( Brezancic).Planiram 4-1-2-3.Pa reko da mi pomognete.Ona taktika iz Bornmuta sa kojima sam odigrao 5 sezona ne bi mogla ovde da radi nikako.\n08 Јул 2015, 15:40\n07 Јул 2015, 16:27\nNe pise nigde da ce ARENA 1 da prenosi ?\n06 Јул 2015, 18:36\nspisak od tima FK Susica KG dostavljen od clana foruma SoneKG: Golmani: Djordje Bulatovic.Milos Todorovic,Luka Krkotic(15godina),Nenad Balovic(14god),Nemanja Dunjic(14 god) Nemanja Bulatovic(C),Bojan Asanin-za njih dvojicu znam da su stoperi,Ivan Blagojevic,Milan Dedovic,Milan Alempijevic,Nešović, M...\n06 Јул 2015, 14:24\nJe l ce biti napravljen ovaj dodatak uopste?\n06 Јул 2015, 02:08\nCestitam ekipi iz Novog Sada na osvojenoj tituli !!\n04 Јул 2015, 16:16\nOd Rajkovica -6.000.000 je l su PSG ili nisu ?\nProdao bi Vereda i ako mi se svidja kako igra za 1.000.000 mozemo da kupimo nekog od ovih:\n04 Јул 2015, 05:29\nZnas onaj osecaj kad ti nije ni do cega posle poraza ,a sutra ssaznas da je jedan igrac kojeg si voleo preminuo.Cuo sam i da je Rakic do zadnjeg trenutka i na treningu i posle pada bio uz njega. Naadam se da ce Djordje brzo da se vrati sto se tice psihickog stanja,mogu da zamislim kako mu je .Kad je...\n03 Јул 2015, 17:23\nNek mu je laka zemlja i hvala mu na svemu.Igrac koji me nije razocarao ni na jednom mecu.Cak kazu da je u Jagodini bio najspremniji igrac. http://www.dodaj.rs/f/24/v4/2YYZy0hX/111683988409687726196821.jpg Hvala ti za svaki minut koji si odigrao u tom dresu.Sto si znao da se boris za te boje dve.Sto ...\n03 Јул 2015, 17:01\nPocivaj u miru.Jos sam u neverici,decko je uvek bio sjajan svaki derbiji je sjajno pokrio.Da l je moguce ? Nek mu je laka zemlja :/\n03 Јул 2015, 16:20\nU dogovoru sa ekipom Vukova i predstavnicima CEFL lige dogovoreno je da se CEFL Bowl X odigra u okviru Serbian Bowl XI u nedelju 05.07. sa pocetkom u 16:30h. JEDNA UTAKMICA - DVE TITULE Jedna pesma Kragujevac Wild boars-a ,tekst napisao bivsi igrac Ognjen Nikolic i otpevao naravno. :fanman: https://...\n03 Јул 2015, 02:21\nSad ce da prodaju sve redom sad je i Vukasin Jovanovic igrao i ovi iz Spartaka ce da posalju tek sad pare\n03 Јул 2015, 02:13\nZavrseno je ovo sa strancima kad mozemo da ocekujemo patch ?


MIRKA VASILJEVIĆ PRVI PUT PROGOVORILA O NASILJU KOJE JE PREŽIVELA: Potražila je stručnu pomoć i išla na SEANSE | Showbiz | Espreso\nMIRKA VASILJEVIĆ PRVI PUT PROGOVORILA O NASILJU KOJE JE PREŽIVELA: Potražila je stručnu pomoć i išla na SEANSE\nIako je imala prelepo detinjstvo ispunjeno brojnim srećnim trenucima i profesionalnim uspesima, glumica se suočavala sa nimalo prijatnim komentarima svojih vršnjaka, zbog kojih se često osećala loše\nObjavljeno: 28.07.2019. 16:36h\nPoznata glumica Mirka Vasiljević još pre mnogo godina odlučila se na stručnu pomoć, nakon neprijatnih situacija koje je doživela.\nOna je priznala da se obratila onima koji najbolje mogu da joj pomognu, a ovo njeno istupanje u javnost iznenadilo je mnoge.\nNaime, Mirki su u ranom detinjstvu društvo sa kojim se družila često dobacivali da je glupa i loša osoba. Pa je glumica zbog tog problema u kom se našla, na nagovor svoje majke otišla je kod psihologa na nekoliko sensi.\n- Sa pet godina sam počela da se bavim manekenstvom i voditeljstvom i već kada sam došla u prvi razred bila sam malo drugačija od ostale dece - uvek sam volela malo drugačije da se oblačim, mogla sam da iznesem nešto nesvakidašnje. Razlikovala sam se od dece jer sam tad već išla na folklor, zbog čega sam dobijala razne šale na svoj račun - da sam seljančica, da igram u opankama... Ali uvek ih je moj život demantovao, jer ja odem mesec i po na turneju u Meksiko - prisetila se Mirka u razgovoru za Pink.rs, a potom dodala:\n- Mislila sam - ja sam snimila film i to je to. Frapirala sam se tek kada sam videla bilborde po celom gradu, pogotovo jer nisam bila gladna slave. Tek tada sam shvatila šta sam ja uradila. Tada sam dobijala komentare od poznatih, nepoznatih ljudi, telefon mi je bio usijan 24 sata... I tada sam promenila broj, koji i dan danas imam. Mama mi je rekla:"Evo ti novi broj, nikom da nisi dala osim meni, da mogu da te dobijem!". Pričala sam tada sa roditeljima, otišla sam i na nekoliko razgovora kod psihologa koji mi je rekao su sve to propratne stvari sa kojima ću se vremenom izboriti - objasnila je Mirka.\nOVA SRPKINJA SE UDALA ZA MISTERIOZNOG KAZAHSTANCA: Kupa se u svili i KADIFI, sva je u SILIKONIMA i KRIJE MUŽA!\nLUNA GLEDA KIJU KAO LJUTU KONKURENCIJU?! ĐOGANIJEVA BOCNULA SUPARNICU: Svako ima pravo na svojih PET MINUTA\nMirka VasiljevićIspovest Mirke Vasiljević o nasiljuMirka Vasiljević žrtva nasiljaGlumica Mirka VasiljevićMirka Vasiljević išla kod psihologaMirka iskreno o nasiljuMirka otvoreno o traumama kroz koje je prošla


Oporavak bečejskog vaterpola | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nOporavak bečejskog vaterpola\nSre mar 28\nU istom timu otac i sin - Goran i Nikola Krstonošić | Foto: Vojin Reljin\nBečej ima dugu i kontinuiranu vaterpolo tradiciju. U prvim posleratnim godinama počelo je između dve ustave na ušću kanala u Tisu. Bilo je i dovoljno igrača i puno publike. Vaterpolo klub iz Bečeja nastupao je po čitavoj Jugoslaviji igrajući sa sebi ravnima.\nU okviru stare Jodne banje 1963. godine izgrađen je olimpijski bazen čime su stvoreni još bolji uslovi za treninge i utakmice. Uspesi tako ojačanog kluba stvorili su u opštini i pokrajini raspoloženje i podršku za izgradnju sportskog centra sa pokrivenim bazenom koji je otvoren 1988. godine. Time su porasle ambicije i želja za višim stepenom takmičenja. Početkom osamdesetih godina pojačava se igrački sastav i u klub dolaze neki od najkvalitetnijih igrača: Nenad i Predrag Manojlović, Đoko Popović, Siniša Šegrt itd. U klubu se poboljšava stručni rad i angažuje se Vlaho Orlić za savetnika i sportskog direktora.\nPosle toga Bečej postepeno postaje sve važnija tačka vaterpolo sporta ne samo u Jugoslaviji nego i u svetu. Svake godine održavali su se turniri sa učešćem najjačih svetskih vaterpolo reprezentacija. Zahvaljujući pomoći privrede i sam klub je dobro napredovao. Zbog izuzetne popularnosti vaterpola u to vreme ovaj sport je treniralo oko 200-250 dece. Istina, glavninu prvog tima činili su najbolji domaći igrači koji su došli iz drugih klubova kao i nekolicina inostranih. Posle odlične organizacije Arena final four na domaćem terenu i osvajanja titule prvaka Evrope 2000. godine u Vaterpolo klubu Bečej dolazi do pada tenzija i otrežnjenja. Nastupa i biološka smena generacija u rukovodstvu i među igračima i klub je zapao u višegodišnju krizu. Bilo je nekoliko pokušaja da se pospeši rad u klubu ali se uglavnom tavorilo.\nJedan od članova tima koji je postigao najveći uspeh osvajanjem titule prvaka Evrope je i Bečejac Goran Krstonošić. Posle napuštanja svog kluba Goran je igrao za klubove u Rusiji, Italiji, Saudijskoj Arabiji i na Malti. Mislio je da je time njegova karijera igrača završena. Povratkom u Bečej posvetio se radu sa mladima i nastojao je, uglavnom uz pomoć roditelja čija deca treniraju, da oživi bečejski vaterpolo. Zapazilo se to i u Vaterpolo savezu, pa je Bečeju više puta dodeljivana organizacija značajnih turnira i grad je svaki put bio dobar domaćin. I publika se masovno vratila vaterpolu.\nVaterpolo ponovo trenira više od 200 dece, što je maksimum zatvorenog bazena u dnevnom rasporedu treninga. Prvu ekipu sada sačinjavaju mladići od 15 do 23 godine. U sadašnjem momentu sastav čini 17 igrača. Oni zajedno igraju tek dve-tri godine i u proseku su prilično mladi za nastupe u ovoj konkurenciji.\nNa veliko iznenađenje postižu odlične rezultate. Upravo su pobedili u Fajnal foru u Prvoj B ligi i pripremaju se za baraž za ulazak u Prvu A ligu. Tako mladoj ekipi potreban je i neko iskusniji pa je predsednik kluba Goran Krstonošić u svojoj 44. godini ponovo aktivni igrač. U zavisnosti od značaja susreta i od trenutne situacije u bazenu on igra ili celu utakmicu ili onoliko vremena koliko je potrebno da bi ulio samopouzdanje ekipi. Glavni teret prepušten je mlađima. Najmlađi u ekipi, sa 15 godina, jeste Goranov sin Nikola. Na njega saigrači ozbiljno računaju i lopta je često u njegovim rukama, pa posle završi u protivničkoj mreži. Tako u istoj ekipi igraju otac i sin, što baš nije čest slučaj u bilo kom sportu. Goran ima dvojicu sinova, ali stariji ne pokazuje interesovanje, dok je mlađi rođen za ovaj sport.\nOn je u porodici treća generacija vaterpolista. Goranov otac Aleksandar je igrao vaterpolo, a zatim je bio trener muških i ženskih timova u domaćim i stranim klubovima i selektor nekoliko domaćih i stranih reprezentacija. Nikola je sa 14 godina ušao u prvu ekipu i njegov potencijal nagoveštava da će postati vrhunski igrač. Izgleda da je Vaterpolo klub Bečej ponovo na putu da povrati renome, ali u okviru realnih ambicija. Ako to ne uspeju ove godine, sledeće godine ovi mladi momci će još fizički ojačati i biti iskusniji pa će verovatno ostvariti svoj cilj ulazak u Prvu A ligu. Klub nema mogućnosti da angažuje pojačanje sa strane i svi igrači su bečejska deca. Tu nastaje problem jer taman kada dostignu igračku zrelost odlaze u veći grad da se školuju pa će prvi tim opet popunjavati juniori.\nPotreban je entuzijazam pojedinca da bi se nešto pokrenulo i održalo pa da tek onda institucije shvate značaj i pomognu. U prošlosti je vaterpolo u Bečeju možda bio previše privilegovan dok je sada prilično zapostavljen. Trenutno je najpopularniji fudbal koji ima još veću tradiciju ali je vaterpolo dugo bio brend grada i trebalo bi da lokalna samouprava ovaj sport što više podržava. Od vaterpola grad ima znatne koristi, materijalne i nematerijalne. Odigravanjem ligaških utakmica, održavanjem turnira i dolaskom raznih domaćih i inostranih ekipa na pripreme pomaže se lokalna privreda i promoviše se grad.\nPiše: Vojin Reljin


LAKTAŠI: POTPISAN SPORAZUM O PODRŠCI MIROSLAVU BOJIĆU ZA NAČELNIKA OPŠTINE | Glas Laktaša - Nezavisni online magazin\nLAKTAŠI: POTPISAN SPORAZUM O PODRŠCI MIROSLAVU BOJIĆU ZA NAČELNIKA OPŠTINE\nLAKTAŠI, 5. AVGUSTA – Miroslav Bojić /SNSD/ na predstojećim lokalnim izborima biće zajednički kandidat SNSD-a, SPS-a, SP-a, DEMOS-a, DNS-a, Ujedinjene Srpske i Partije ujedinjenih penzionera za načelnika opštine Laktaši.\n“Nastavljamo putem koji su naši prethodnici počeli, a to je put razvoja opštine, stvaranja boljeg i sigurnijeg ambijenta za život građana i svi partneri kojima je to cilj su dobrodošli”, rekao je novinarima Bojić nakon potpisivanja sporazuma.\nPrethodni tekstTEST Oaza u pustinji otkriva vaš tip ličnosti: odgovorite na 9 kratkih pitanja i saznajte nešto novo o sebi\nSledeći tekstUPRKOS MJERAMA PREVENCIJE Korona virus u školama bi se mogao širiti LAKŠE nego što se misli\nZaražena izašla s društvom u kafanu, momak sa drugaricom u vožnju\nDR ĐERLEK O VAKCINACIJI „Zdravstvene radnike Sputnjikom V možda vakcinišemo već...\nSIN SLAVNOG NIJEMCA ULAZI U FORMULU 1 Mik Šumaher iduće sezone...


Danas saznaje: Beograd prihvatio pozivni za Kosovo !? : Nadlanu.com\nDanas saznaje: Beograd prihvatio pozivni za Kosovo !?\nObjavljeno 26. avg 2013. / 20:28:52\nPrema nezvaničnim saznanjima lista Danas, Beograd je prihvatio da Kosovo dobije poseban međunarodni pozivni broj +383, koji će jedini ostati u upotrebi na ovoj teritoriji posle 2015, do kada će se koristiti i pozivni broj Srbije.\nU diplomatskim krugovima spekuliše se da je moguće odlaganje dogovora o energetici, iako ne obuhvata hidroenergetski sistem Gazivode, o kome bi, navodno, trebalo da se razgovara u okviru teme vodosnabdevanje.\nBeograd je, kako se priča, prihvatio da prenosni energetski sistem na KiM bude u okviru Kosovske energetske korporacije (KEK). Od današnjeg susreta dvojice premijera s visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku i bezbednost očekuje se i da razjasni sve sporove u vezi sa lokalnim kosovskim izborima 3. novembra.\nDačić je najavio je da će usloviti učešće kosovskih Srba na tim izborima ukoliko na glasačkim listićima bude oznake državnosti Kosova.\n"Vlada Kosova ne odlučuje o izgledu glasačkih listića, niti je u njenom mandatu da o tome razgovara u Briselu. To je pitanje za Centralnu izbornu komisiju Kosova, a mi ćemo samo poštovati odluke CIK", izjavio je Hašim Tači, koji najavio da će se pored telekomunikacija i energetike razgovarati i o pravosuđu i sportu na Kosovu.\nTačijeva zamenica u vladi Edita Tahiri izjavila je da će jedna od tema biti i sporazum o procesu lokalnih izbora, posebno kada je reč o tumačenju dela koji govori da se glasanje 3. novembra sprovodi po kosovskim zakonima.\nPrištinski mediji najavljuju da će izbore na severu Kosova pratiti nekoliko stotina stranih posmatrača i da je OEBS zvanično zatražio da EU prati glasanje, o čemu bi, kako se navodi, trebalo da da se danas razgovara u Briselu.\n"Dogovor da se logo Kosova izostavi sa glasačkih listića je moguć, ali pitanje je šta će sve Dačić zauzvrat morati da prihvati. Statusna neutralnost je ideološko zamlaćivanje. Ovo su izbori za kosovske institucije, koji će se sprovesti po kosovskim zakonima, gde su simboli manje važni od činjenice da je Srbija prihvatila, motivisala, a sada i primorava kosovske Srbe da na tim izborima učestvuju. Mnogo važnija pitanja od simbola su prijavljivanje stranaka za izbore i registracija birača, koja je u centralnoj Srbiji prošla tiho: vest o tome u medijima pojavila se prekjuče, kad je registracija završena", kaže za Danas politički analitičar Dušan Janjić.\nbeograddanaskosovo i metohijapozivni brojpregovori beograda i prištinepriština


Bezmalo svima je poznat termin burnout – pregorevanje, odnosno, sagorevanje usled previše rada i obaveza. Kristina Bernt objašnjava da nakon visokih rezultata na poslu, većini ljudi sleduje ovaj sindrom. Ljude sklone burnout sindromu karakteriše ljubav prema profesiji, koju obavljaju s velikom angažovanošću i idealizmom. Ipak, posle nekoliko godina dolazi do preopterećenja i zasićenja.\nTi ljudi neretko obolevaju i vrlo su bezvoljni. U izveštaju o stresu za 2012. godinu nemačke Savezne službe za zaštitu na radu i medicinu rada, istaknuto je da se svaki drugi zaposleni u današnje vreme žali na veliku preopterećenost na poslu, a razlog je, između ostalog, taj što se od radnika zahteva mnogo, često i previše. Možda je najtužnija od svega činjenica da radnici spas traže u bolovanju, koje im pruža olakšanje i nekoliko dana odmora, kada pritisak na poslu postane nepodnošljiv. Nažalost, ističe Berntova, ni bolovanja s potpisom lekara ne pomažu istinski ukoliko je stres trajan i ukoliko se u uslovima rada ništa ne menja.\nPsiholog Fridrih Lezel navodi da, ko želi da dobro savlada udarce sudbine, mora biti u stanju ponešto i da podnese. Prema njegovim rečima, potrebno je da osoba potraži novu „orijentaciju, da reorganizuje svoj život i da isproba do tada nepoznate puteve”. Kako bi pojedinac bio spreman na tako nešto, potrebno je da poseduje izvesnu otpornost na frustraciju, da poseduje snagu i probojnost.\nNajbitniji je zaključak sociološkinje Karen Lepert, koja ističe da rezilijentni (otporni) ljudi sebe ne vide kao žrtve, već svoju sudbinu uzimaju u sopstvene ruke. Na rezilijentnost osobe uticaće brojni faktori, od ličnih osobina, gena, do okruženja i sredine. Prema Berntovoj, pripadnost zajednici, vera u sebe, sopstvenu ličnost i postupke, ali i u neki viši smisao života čini osobu spremnijom za život, dok Fridrih Lezel dodaje da nas snažnima čini još nešto – humor! Ukoliko na svakodnevne probleme odreagujemo kroz šalu, humor i optimizam, zdravije ćemo živeti.