Ishrana za buduće tate – Eklinika.rs\nSvako je bar jednom razmišljao o sebi kao roditelju. Da biste to zaista i postali, vašim spermatozoidima je neophodno odgovarajuće gorivo. Evo šta je najpotrebnije da biste imali svog naslednika.\nRazmišljanje o porodici i potomstvu se u praksi najčešće svodi na organizovanje momačkih večeri, cepanje košulja, ispijanje piva i smišljanje izgovora za izbegavanje svih onih rano-očinskih obaveza. Ipak, po svemu sudeći, situacija se menja, naročito za savremenog muškarca.\nKada je bračna neplodnost u pitanju, ona je kod muškaraca pre 20 godina bila slučaj u 20 odsto, dok je danas prisutna u 40 odsto slučajeva. Najnovija istraživanja ukazuju na progresivno opadanje ukupnog broja spermatozoida u ejakulatu, kao i broja pokretnih i morfološki normalnih spermatozoida. Naravno, tačan uzrok opadanja muške plodnosti među opštom populacijom nije u potpunosti poznat, ali su uzeti u razmatranje uzroci iz životne i radne sredine, načina života.\nNema još uvek razloga za paniku i ne morate još razmišljati o usvajanju nekog mališana. Uz neke manje promene vaših loših navika i adekvatnu ishranu, bićete i vi jedan od onih koji će aktivno učestvovati u povećanju nataliteta naše zemlje.\nSmatra se istinskim supernutriensom za plodnost, zato što povećava broj spermatozoida, nivo hormona, genetski materijal, deobu ćelija i seksualnu želju, a pored svega navedenog, potreban je i za formiranje spoljašnjeg sloja na repu spermatozoida.Upravo ovaj mineral je zaslužan za održavanje vašeg rasploživog arsenala, a njegov neophodni dnevni unos je 15 mg. Ako ste zaista rešeni da postanete otac i želite da vam partnerka ostane u drugom stanju, udvostručite svoj unos cinka. Jedno istraživanje je ustanovilo da muškarac gubi 9 odsto dnevnog unosa cinka po ejakulatu. Plodovi mora – rakovi i školjke su njegov najbolji izvor. Pored njih, tu su još i semenke suncokreta, pšenične klice i pivski kvasac.\nJoš jedan od minerala zaslužnih za povećanje broja i pokretljivost spermatozoida, koji pored svega navedenog smanjuje i broj abnormalnih spermatozoida. Neophodan je i za sintezu testosterona koji reguliše proizvodnju sperme. Kada je nivo selena nizak, postoji mogućnost otpadanja repa kod spermatozoida, a nedostatak ovog minerala se dovodi u vezu sa oštećenjem DNK. Brazilski orah se smatra odličnim izvorom i potrebno vam je 5 oraha dnevno da zadovoljite preporučeni unos ovog minerala. Ako vam se ne dopada njegov ukus, izaberite neki od suplemenata koji, između ostalog, sadrže i selen.\nJapanski naučnici su otkrili da se kod 42 odsto muškaraca, koji su svakodnevno unosili 150 mg ovog vitamina kroz suplemente, povećao broj spermatozoida, kao i njihova pokretljivost. Ako želite da svakodnevno zadovoljite svoje potrebe za ovim vitaminom, upotpunite ishranu sa jogurtom i žitaricama, i bar tri puta nedeljno pojedite celo kuvano jaje i svežeg lososa. Ovo je jedna od retkih situacija u kojoj će vam dobro doći i ljubav prema iznutricama, tačnije džigerici, koju možete konzumirati jednom nedeljno.\nGrupisanje spermatozoida predstavlja veliku prepreku za roditeljske planove, a jedno istraživanje američkih naučnika je otkrilo da vitamin C omogućava spermatozoidima da plivaju pojedinačno. Pored toga, ovaj vitamin pomaže povećanju njihovog broja i smanjenju abnormalnosti. Obezbedite sebi dnevnu preporučenu količinu ovog vitamina kombinovanjem svih onih namirnica koje ga imaju u svom sastavu, kao što su kivi, brokoli, jagoda, malina, grejp, kupus, slatki krompir i šljive. Izbor će biti još bolji ukoliko izabrane namirnice budu iz organskog uzgoja, jer je jedno od istraživanja ustanovilo da pesticidi smanjuju kvalitet semena.\nIma ih u plavoj ribi, a predstavljaju gradivne materije prostaglandina. Nizak nivo ovog hormona se povezuje sa smanjenom plodnošću i abnormalnostima spermatozoida. Prostaglandin jača sposobnost spermatozoida za prodiranje u jajnu ćeliju. Hranite se tunjevinom, skušom, lososom ili sardinama, uz šaku oraha dnevno, i vaša mašina za oplodnju će biti u punoj pari.\nCrveno meso, mleko i mlečni proizvodi predstavljaju namirnice koje u svom sastavu sadrže L-arginin. Ova aminokiselina je važna za oblikovanje glave spermatozoida. Tu je još i L-karnitin, za koji su naučnici iz Ženeve otkrili da poboljšava broj i kvalitet spermatozoida. Ipak, vodite računa o njihovom unosu zbog sadržaja zasićenih masti, koje mogu uticati na proizvodnju prostaglandina.\nIako ima ime koje liči na neku šifru, ovaj antioksidans je važan za korišćenje energije unutar mitohondrija, odnosno, u ovom slučaju, korišćenje energetskih zaliha unutar glave spermatozoida. Na taj način spermatozoidi imaju veće šanse da stignu do cilja. Samom ishranom ćete teško uneti potrebnu količinu, pa se u ovom slučaju preporučuju suplementi (50 mg na dan).\nNaučnici iz Tel Aviva su ustanovili kod muškaraca koji su povećali unos ovog vitamina na 200 mg dnevno, povećanje plodnost. Jutarnjoj porciji žitarica dodajte badem, a užini dodajte paradajz i avokado.\nNaučnici sa jednog univerziteta u Italiji su otkrili da kofein smanjuje broj spermatozoida, jer doprinosi smanjenju nivoa luteinizirajućeg hormona i testosterona, neophodnih za proizvodnju sperme. Umesto kafe konzumirajte čaj.\nLakše malo sa tim soja burgerima. Istraživanje lekara iz jedne bolnice iz Belfasta je pokazalo da konzumiranje velike količine namirnica od soje utiče na lošiji kvalitet sperme.\nObuzdajte svoje navike u piću, jer je 80 odsto muškaraca koji prekomerno piju sterilno, a smanjivanje broja spermatozoida, njihove pokretljivosti i visok nivo abnormaliteta se neverovatno povećava sa prekomernim unosom alkohola. Pored toga, alkoholna pića sprečavaju apsorpciju cinka i vitamina B12, što se negativno odražava na produkciju testosterona i potenciju. Naučnici iz Brazila su otkrili da alkohol doprinosi i smanjenju testisa. Na osnovu njihovog zaključka, već dva pića mogu imati loš uticaj.\nSpecijalan meni za bolju erekciju\nSan svakog muškarca je da hranom poboljša erekciju. Najčešći razlozi zbog kojih dolazi do problema sa erekcijom su dijabetes, kardiovaskularna oboljenja, kao i visok krvni pritisak. Ukoliko su vaši problemi sa erekcijom učestali, možda bi bilo najbolje da posetite svog lekara. Do tada možete da pokušate da svoje motore pokrenete ishranom.\nJutarnje žitarice sa kvinoom i voćem poput borovnice, maline, kupine, jagode ili grožđa. Ovakav obrok doprineće stabilnom nivou raspoloženja i šećera u krvi. Vlakna smanjuju holesterol i time doprinose boljoj cirkulaciji, a nabrojano voće održava vene u najboljem mogućem stanju.\nLosos sa povrćem, uz dodatak avokada i paradajza. Vitamin E iz avokada će prosto naterati krv u vaš penis. Omega-3 masne kiseline iz lososa će doprineti dobrom raspoloženju, a likopen iz paradajza će zaštititi prostatu.\nPečena piletina sa semenkama suncokreta, mladim krompirom i pečurkama. U sastavu piletine se nalazi amino kiselina L-arginin, koja doprinosi da se mišići oko krvnih sudova relaksiraju, što ima za posledicu bolji krvotok, neophodan za erekciju. Pečurke i mladi krompir su dobar izvor vitamina C, zaštitnika srca, koji će pomoći da jedna pumpa pomogne drugoj.\nJelovnik za nju\nZa sve one devojke koje žele džek-pot u igri začeća, evo pravih saveta:\nDa – cink, vitamin E, B6 i folna kiselina!\nEsencijalan za ovulaciju i deobu ćelija. Potražite ga u morskim plodovima, crvenom mesu i jajima.\nPojačaće njenu seksualnu želju i doprineti razvoju jajnih ćelija. Poslužite joj integralni hleb, pastrmku sa roštilja ili blitvu sa krompirom.\nSmanjuje rizik od pobačaja i štiti razvoj embriona. Nalazi se u orasima i bademima.\nSmanjuje rizik od deformiteta ploda i rascepa karlice. Preporučuje se uzimanje suplemenata i unos od 400 mg.\nNe – pušenje, alkohol i stres!\nPomozite joj da prestane. To će udvostručiti njene šanse da ostane u drugom stanju.\nKod žena koje konzumiraju do pet pića nedeljno, duplo je veća šansa za začeće, nego kod onih koje taj broj premašuju.\nŠto je opuštenija, veća je i verovatnoća da će zadržati aktivnu spermu. Vaginalni sekret će sadržati manje kiseline i spermatozoidi će imati veće šanse da prežive.


VIDEO: MALA OPTIČKA ILUZIJA: Šta prvo vidite na slici otkriva koliko zaista imate godina\nČetvrtak, 27.09.2018 | 09:49\nKako doživljavamo svijet oko sebe, dobrim dijelom je proizvod naših godina, a kao dokaz za navedeno, poslužiće fotografija koja predstavlja optičku iluziju. Stručnjaci sumnjaju da lica u cjelini mogu da budu podložna djelovanju nesvjesnog, sa mozgom koji se oslanja na oba – neutralne procese i društvene faktore u prepoznavanju drugih.\nDok mlađi uglavnom vide ženu u 20-tim godinama, stariji uglavnom sagledavaju staricu od nekih 60-ak.\n„Iako je prepoznavanje lica određeno niskim stepenom mehanizama neutralne detekcije, isto je tako ispunjeno naizgled slučajnim visokim stepenom društvenih procesa“ – objašnjava se u studiji iz magazina „Sajentifik Reports“.\n„Dobar primjer su „u“ i „izvan“ društvene grupe. „U“ grupa označava skup onih ljudi sa kojima se subjekat identifikuje kao član zajednice, dok „izvan“ grupu čine oni koji se ne uklapaju u postavljen koncept i daleko su od identiteta posmatrača“ – dodaje se u studiji.\nNakon pogleda od 500 milisekundi, ispitanicima su postavljena bezbrojna pitanja, nakon kojih je trebalo da se odluče za starost osobe sa slike.\n„Rezultati su pokazali da su ispitanici vidjeli onu žensku osobu koja je reflektovala njihove vlastite godine. To ukazuje da društvene grupe utiču na naše prepoznavanje lica, iako mi to ne primjećujemo“, navode istraživači.


Uporedite cene za D-Link DGS-1210-48 svič, D Link DGS 1210 48 komentari\nSwitch D-Link, sa upravljanjem, 100 MB/s brzina transfera, 4 SFP port, Standardi IEEE 802.1D / IEEE 802.1Q / IEEE 802.1X, 16000 MAC adresa, 1U tip kućišta, potršnja struje 59,1 W... info\nDetalji o proizvoduIme proizvoda:D-Link DGS-1210-48Ocena proizvoda:0 od mogućih 5Komentari korisnika:Postavite komentarKategorija:SvičeviBrend:D-LinkUPC:790069332388 EAN:0790069332388 PortSFP Port4Brzina transfera100 MB/sOpšteTipSa upravljanjemTip kućišta1UStandardiIEEE 802.1D / IEEE 802.1Q / IEEE 802.1X / IEEE 802.1p / IEEE 802.1w / IEEE 802.3 / IEEE 802.3ab / IEEE 802.3ad / IEEE 802.3az / IEEE 802.3iProtokoli daljinskog upravljanjaCLI / DHCP / DSCP / HTTP / IGMP / PoE / SNMP / SNTP / TFTP / TRAPProtokoli rutiranjaIGMPVeličina tabele MAC adrese16000Potrošnja struje59,1 WSpecijalne karakteristikeAuto-Negotiation / Auto-Uplink / Broadcast Storm Control / D-Link Green Technology / Flow Control / Multicast Storm Control / Safeguard Engine / Unicast Storm ControlDimenzije i težinaTežina4,04 KgVisina44 mmŠirina440 mmDubina250 mmVaše mišljenje je bitnoDa li želite da predložite funkciju, prijavite bug ili neispravan podatak? Prijavite grešku\nMožda ste zainteresovani i zaPogledajte ponudu23.549 dinBesplatna isporukaLan Switch D-Link Layer 2 SMART DGS-1210-20Ažuriramo cene svakog minuta! Besplatna isporuka! Besplatan kredit! Proverite!Pogledajte ponudu20.916 dinBesplatna isporukaLan Switch D-Link Layer 2 SMART DGS-1210-16Ažuriramo cene svakog minuta! Besplatna isporuka! Besplatan kredit! Proverite!Pogledajte ponudu62.680 dinBesplatna isporukaLan Switch D-Link Layer 2 SMART DGS-1210-28PAžuriramo cene svakog minuta! Besplatna isporuka! Besplatan kredit! Proverite!Pogledajte ponudu15.597 dinBesplatna isporukaLan Switch D-Link SOHO Gigabit DGS-1024DAžuriramo cene svakog minuta! Besplatna isporuka! Besplatan kredit! Proverite!Pogledajte ponudu3.380 dinBesplatna isporukaLan Switch 10/100/1000 D-Link DGS-1008D 8-port GigabitAžuriramo cene svakog minuta! Besplatna isporuka! Besplatan kredit! Proverite!Pogledajte ponudu2.313 dinBesplatna isporukaLan Switch D-Link DGS-1005DAžuriramo cene svakog minuta! Besplatna isporuka! Besplatan kredit! Proverite!Pogledajte ponudu9.990 dinBesplatna isporukaLan Switch DLink Layer 2 SMART DGS-1100-08Ažuriramo cene svakog minuta! Besplatna isporuka! Besplatan kredit! Proverite!Pogledajte ponudu16.230 dinBesplatna isporukaLan Switch D-Link Layer 2 SMART DGS-1100-18Ažuriramo cene svakog minuta! Besplatna isporuka! Besplatan kredit! Proverite!Pogledajte ponudu4.340 dinBesplatna isporukaLan Switch D-Link DGS-108Ažuriramo cene svakog minuta! Besplatna isporuka! Besplatan kredit! Proverite!Pogledajte ponudu2.790 dinBesplatna isporukaLan Switch D-Link DGS-105Ažuriramo cene svakog minuta! Besplatna isporuka! Besplatan kredit! Proverite!\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za D-Link DGS-1210-48 su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: D-Link DGS-1210-48\nPronađite najbolju ponudu za D-Link DGS-1210-48 (Sa upravljanjem, 100 MB/s brzina transfera) na portalu ShopMania. Možete kupovati D-Link DGS-1210-48 u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za D-Link DGS-1210-48. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike D-Link DGS-1210-48 i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije svičevi, i kupite po najnižim mogućim cenama D Link DGS 1210 48 svič i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nD Link DGS 1210 48 - Slična pretraga: D Link DGS 1210 48, DLink DGS 1210 48, D-LinkDGS-1210-48


Igračke i igre : Lego shell 40195 kesica-NOVO 06.12.2018 - ID 70068021 - KupujemProdajem\nIgračke i igre > Igračke | Kockice > ID oglasa: #70068021 (postavljen: pre 4 dana)\nLego shell 40195 kesica-NOVO\nNova lego kesica 40195 shell station model 2014,95 delova, kao na slikama.\nZurkopol-cugopol na srpskom-NOVO\nSve preporuke. Brza i laka saradnja.\nWelly Ford Roadster 1932 1/43\nOdlicna saradnja. Sve pohvale i preporuka za saradnju sa ovim clanom. Cista 10+++\nGormiti lot 6 kom-dve vrste\nMotorukavice Thinsulate SQ vel.XL


Veterinarske usluge | Strana 2 | Poljoinfo\nObeležavanje je 300 dinara i to stanica obavezno uplaćuje državi pa joj oni posle samo pola od toga vrate.\nni kod nas se ne naplaćuje put jer se obeležavanje radi prilikom redovnog obilaska terena.neki su pokušavali ali vet.inspekcija nije dozvolila.zamislite ima danas da obeleži 20-30 teladi u toliko domaćinstava i svima naplati put.nije pošteno. zaradi bolje na vožnji nego lokalni taksisti\nDobrodolac, dozvoli mi najpre da ti se malo suprostavim. Mislim da nisi bio u pravu ni ti niti vilo ko drugi ko sebi uzima za pravo da odluči da li će platiti lečenje ili ne. To treba da odlučiš pre nego što pozoveš veterinara ili kada on dođe, pusti ga da proceni situaciju i onda se "pogodite oko cene". Svaki veterinar je dužen da ti da svoje stručno mišljenje oko dijadnoze i prognoze lečenja, pa ti me i otprilike cene. Ako ga nisi pitao, ti si mu da na savest da leči po znanju i nahođenju i tu je kraj.Ako misliš da je "par injekcija i par boca" mnogo za 14.000dinara, mogu da ti kažem da je on sa napisanim utrošio oko 2-3-4000din za lekove i oko 10-11.000 zaradio.Mnogo? A koliko ti naplati bošista što ti našteluje baš pumpu i samo povadi i stavi nove delove - 70Eu za ruke za 20min posla...\nŠto se tiče naplaćivanja dolazaka z aobeležavanje - sve je aktuelnija tema, pa da vas informišem iz prve ruke -> naplaćivanje izlaska na teren kod obeležavanja je još uvek diskutabilno, ali je počeo da ga primenjuje sve veći broj veterinara, jer su do strane države dovodeni do problema zbog velikih neisplaćenih obaveza od strane države, tako da je jedan broj najpre stidljivo počeo da naplaćuje ovu uslugu, potom sve više njih, a kada je nagažovana vet. inspekcija po ovom pitanju došlo se do problema. Naime, nigde ne piše da se ova usluga naplaćuje posebno, ali nigde ne piše da se NE SME naplatiti izlazak na teren, kako bi se pokrio barem trošak goriva. Tako da vam bude jasnije da će vam se sve ćešće to naplaćivati iz ovog razloga, jer vet. inspektori nemaju jasnu osnovu za zabranu naplate troškova puta. Zapravo još uvek se oko ovog lome koplja, ali za sada na štetu farmera...\nObeležavanje goveda spada u program mera koji propisuje i dodeljuje veterinarskim stanicama uprava za veterinu i po njemu za usluge koje se sprovode po programu mera ne naplaćuju se troškovi puta.isto je kada se obeležavaju svinje, ovce koze,psi i mačke na terenu, kada se vadi krv i radi tuberkulinizacija i dolazi u kontrolu tbc testa.jedino za sada ima saglasnosti za naplaćivanje puta kod obeležavanja pčela pošto se ide specijalno za to i do udaljenih pčelinjaka.sve ostalo se obavlja usputno\nVlasnik im aobavezu da prijavi sve promene u roku od 7dana, a time i da prijavi za obeležavanje. Na to postoji dodatni rok od 7dana veterinaru da obeleži prijavljeno, posle toga mu slede penali.\nPonoviću se, postoji prećutna saglasnost vet. inspekcije da vet. stanice naplate izlazak na teren, pogotovo ako se ne radi o naseljenim mestima ili ako se radi o mestim audaljenim od sedišta vet. stanice. Pri tome mora da se razlikuju delovi programa mera koji se rade z agrupu životinja - dijagnostičke metode (kada idu od kuće do kuće i u svaka životinja neke vrste u domaćisntvu) za koje ne smeju da naplate izlaz na teren i kada se radi obeležavanje, pa npr treba da pređe 5-7-10-15km da bi obeležio 2teleta u selu gde ni nema asfaltnog puta.\nKonkretno,razlog : sve manji stočni fond i sve veći broj nameta doveo je do toga da solidan broj vet. stanica nema interes da nastavi sa radom, već će da se preregistruju u vet ambulante koje ne mogu da rade program mera. Upravo taj program mera je koliko-toliko sigurna para vet. stanicama, ali je ta para trenutno na dugačkom štapu jer odavno nije uplaćen vet. stanicama. Sada im se prećutno dozvoljava nešto što nije izričito zabranjeno, kako bi nastavili sa tom stavkom programa mera, jer država praktično bira manje od dva zla. (1.zlo insistiranje na ne naplati pa će onda jedan solidan deo životinja u udaljenim delovima ostati dugo neobeležen 2.zlo imati sva grla obeležana naplatom izlaska na teren koja je diskutabilna nigde odobrena, ali nigde i izričito zabranjena)\nSlažem se da je stanje sa parama u ministarstvu malo zeznuto ali popraviće se bilo je i gorih situacija i većih dugovanja.dokaz za to je i kašnjenje programa mera za 2013.ovih dana je bas došao dopis da se radi po starim ugovvorima a kad ce novi...?\nza velike veterinarske stanice sa većim brojem radnika program mera je glavni izvor prihoda i da nema toga mnogi bi zatvorili stanice tu nema govora tako da bi i stanice trebale to da poštuju.kad im se nametne neka nova obaveza oni se bune ali uvek svi uredno i na vreme konkurišu za teren jer im se svaka obaveza i plati uredno.ima malo više papirologije koja zaista davi ali sve se plati stanici pa čak i unos tih podataka\ne ali stoji još jedna razlika u obeležavanju.ovde svi vlasnici čuvaju telad do 3 meseca starosti i onda ih prodaju nakupcima.veterinarska stanica obeležava tele tek kad ono napuni 45+ dana tako da mu u isto vreme odradi i tbc koji država plaća 500 dinara po testu.za kontrolu da ti i ne govorim kako se radi i onda im se isplati.a obeležavaju samo usputno kada prave krugove na terenu\nBez obzira da li imaju pravo da naplacuju izlazak ili\nne u obavezi su da za svaku uslugu izdaju fiskalni racun a kod mene to ne rade.\nVlasnik ne može sam obeležavat?\nveterinari nisu u obavezi da izdaju fiskalni racun za terenske usluge ali su u obavezi da ti izdaju racun za izvrsene usluge ali ne fiskalni.\nSto je i normalno,kako inace da izda fiskalni,da nosa sa sobom kasu oko vrata?Ali sto kaze Mark3,u obavezi je da napise racun za obavljene usluge.Kod nas je situacija takva da te racune retko kada napisu,uglavnom se usmeno izda racun,isti platis odmah i vozi Misko,zivela zemlja dembelija.\nkod nas zdravstvena uverenja za goveda naplaćuju 450 din iako je propisano 180 din.\npitao sam direktora vet. stanice u Bogatiću kako je to....on meni kaže toliko je ako hoćeš hoćeš....\nPoslednja izmena: 11 Maj 2013\nPosto se dobro razumem u ovo problematiku jedino pravo resenje je da se dozvoli da program mera obavljaju i veterinarske ambulante ali samo ako imaju minimum 5 godina radnog iskustva ovim potezom bi se izbeglo da program mera rade tehnicari kao do sada a to je ozbiljan posao a ne zajebancija doslo bi do pojeftinjenja usluge zbog konkurencije, sve to uz ozbiljan inspekcijski nadzor a ne kao do sada reketaski.\nGledajuci moj kraj,licno mislim da je veterinarska sluzba u strasnom haosu,gde se mesetari,reketise i sve radi samo zarad sto bolje zarade,dok su glavni aspekti veterinarstva gurnuti negde daleko ispod tepiha.Mi trenutno ne mozemo da obelezimo telad,jer se ceka da jedna od privatnih ordinacija dobije papire za rad.Cekanje vise ne brojimo danima,sada ce biti u pitanju meseci.Jedan obican javasluk,kao i u vecini sektora ove drzave.A sto se tice cena usluga veterinara,tesko ih je ispratiti trenutnim standardom stocara.I sto se tice struke i kompetentnosti,bogami kada bi se iz nekog razloga streljali veterinari brdo njih bi dzaba pogubilo glave.\npa nije ni to neko rešenje bog zna kakvo.ko moze da garantuje da ta ambulanta neće dovesti još par tehničara po ugovoru i da odradi još gore nego veterinarska stanica koja bar ima minimum 3 veterinara.uglavnom se taj program radi po istim cenama u svakom okrugu.a za to je zaslužna inspekcija.znači ko kako protumači zakon i naredi vet.stanicama tako se naplaćuje.tako da od konkurencije tu slaba vajda.mozda samo moze postojati konkurencija u uslugama lečenja\n@ montoya a ovo za uverenja kod nas su sigurno samo 180 din.voleo bih da vidim priznanicu i sta navede tamo u tu cenu od 480 dinara?najverovatnije neki vet.pregled jel da?a tele nije ni video?!posao za inspekciju definitivno\nimam priznanicu... u cenu na tih 180 din. su dodali 220 za izdavanje uverenja van radnog vremena po hitnom postupku i 50 din. za upis u onu ljubičastu knjigu o kretanju životinja...\nna moju reč da sam došao za vreme radnog vremena i da mi nije hitno a da knjigu sam popunjavam,direktor vet. stanice rekao da je cena ta i drugačije nemože\nprijavljuvani su bili vet. inspektorima al i dalje rade po starom...čak ima i izložen cenovnik al naplaćuju po svom\nO svašta šta još neću čuti kao izgovor.kakve gluposti oni naplaćuju strašno.taj upis kretanja se ne naplaćuje jer uzimaš bilet to mu je za to i to je njegova obaveza da upiše u knjigu i unese u centralnu bazu.izdavanje van radnog vremena?! pa tu ima posla i za neku finansijsku inspekciju definitivno\nima kako da ne\nTreba da prevedem telad koju sam kupio i danas sam se čujem sa drugarom koji je to nedavno obavio kaže da su mu naplatili oko 300 din po komadu...\nznači već obeležena telad...to pre nisu naplaćivali\ni kod nas naplacuju taj van seriski rad a nema kancelariju u selu ili ja da idem 8 km kod njih a da podplacuju inspekciju slazem se i lokalnu vlast takodje znam da je nosata spodoba platila madjarima koji su na vlasti 10000 evr sns 5000 a ds 5000 i jos plus od 6-7 radnika 1 srbin ostalo madjari madjari\nIzdavanje pasosa za goveda kod mene je 1000 dinara, a u Obrenovcu 124. Kad sam ga pitao zasto je tolika razlika, rekao mi je da je cena od 1000 dinara svuda samo sto neke opstine subvencionisu pokrivaju razlku pa je zato u Obrenovcu jeftinije. Da li me je izlagao ili je stvarno tako?\nInace pre neki dan sam obelezavanje 15 prasica, obelezavanje jednog teleta i prevodjenje na mene i pasose za 10 tovljenika platio 5720 dinara.\nlagao kod izdavanja zdrastvenog uverenj(pasos)placa se samo taksa koja se razlikuje od vrste zivotinja i kategorija


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Hronika :: U saobraćaju 30% manje poginulih\nPODACI POLICIJE 16. 11. 2018. 12:35 >> 12:16 2\nU saobraćaju 30% manje poginulih\nStanje bezbjednosti saobraćaja u Crnoj Gori je zadovoljavajuće, a ove godine broj poginulih na drumovima smanjen je za 30 odsto u odnosu na prethodnu, kazali su iz Uprave policije.\nViši policijski inspektor u Odsjeku za bezbjednost u drumskom saobraćaju Ilija Janjušević predstavio je podatke o aktuelnom stanju bezbjednosti saobraćaja na putevima u Crnoj Gori u prvih deset mjeseci ove godine i rezultate na poboljšanju bezbjednosti saobraćaja.\nOn je na konferenciji za novinare, povodom početka kampanje o bezbjednosti saobraćaja, rekao da je 1998. godine u Crnoj Gori bilo 174 poginulih, a da je danas je stanje mnogo bolje.\n"Može se reći da je stanje bezbjednosti saobraćaja na zadovoljavajućem nivou. Mi smo prošle godine imali smanjenje smrtno stradalih za 64 procenta u odnosu na 1998. godinu. Dakle, prošle godine, na putevima u Crnoj Gori stradale su 63 osobe, što je 111 osoba manje nege prije 20 godina", kazao je Janjušević.\nOn je dodao da je jedan spašen život veliki uspjeh za svaku državu.\nKako je rekao, ove godine je smanjen broj stradalih u prvih deset mjeseci u odnosu na isti period prošle godine za 30,5 odsto.\n"Ove godine je ukupno poginula 41 osoba a prošle godine 59. Smanjenje je i kada su u pitanju teško povrijeđenih za 9,6 procenata. Ovim rezultatimam možemo biti zadovoljni i mi ćemo nastojati da to stanje dovedemo na veći nivo", naveo je Janjušević i najavio tri preventivne kampanje u narednih mjesec.\nOn je upozorio da jedan djelić nepažnje može dovesti do najtežih posljedica.\nKako je naveo, Upravi policije nije cilj kažnjavanje učesnika u saobraćaju već da im razviju osjećaj odgovornosti radi bezbjednosti.\nPortparol Uprave policije Tamara Pavićević kazala je da je za Upravu policije bezbjednost građana na prvom mjestu i da je saobraćajna policija započela najveću kampanju iz bezbjednosti saobraćaja.\n"Pojačanim prisustvom na terenu, saobraćajna policija će narednih mjesec ukazaivati građanima na preventivu, odnosno koliko je važno da poštuju saobraćajne propise, kako bi sačuvali sopstveni i život drugih učesnika u saobraćaju i smanjili eventualne posledice koje mogu nastati", precizirala je Pavićević.\nOsumnjičen da je Bojanom krijumčario 54,4 kg marihuane\nSlužbenici PTJ osvojili prvo mjesto u preciznom streljaštvu\nČetiri osobe uhapšene u Rožajama


COVID-19 - Opština Šavnik\nPrivremeno obustavljen rad sa strankama od ponedjeljka 27. jula\nLokalna uprava Opštine Šavnik i javne službe će, u cilju zaštite zdravlja zaposlenih i ostalih građana, za vrijeme trajanja privremenih mjera Vlade Crne Gore za zaštitu građana od širenja novog koronavirusa, obustaviti neposredni rad sa...\nMjere za porodična poljoprivredna gazdinstva i kuće vikendice sa zemljištem u drugim opštinama možete pogledati u priloženom dokumentu.Formular za kretanje poljoprivrednih proizvođača i lica koja imaju kuće/vikendice sa zemljištem u drugim opštinama se nalazi ispod.\nMjere i preporuke NKT-a o ublažavanju ranije donijetih mjera protiv širenja koronavirusa\nNacionalno koordinaciono tijelo je dalo saglasnost na izmjene pojedinih naredbi kojima se ublažavanju ranije mjere protiv širenja koronavirusa. Tačan spisak mjera može se naći na sajtu Vlade Crne Gore http://www.gov.me/naslovna/mjere_i_preporuke/Obavezne mjere...\nNa osnovu člana 55 stav 1 tač. 2, 3 i 9 Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti ("Službeni list CG", broj 12/18), na predlog Instituta za javno zdravlje Crne Gore, Ministarstvo zdravlja donijelo je...\nDonacija od 3200 eura u cilju borbe protiv korona virusa\nSvih 30 odbornika u Skupštini opštine Šavnik, opredijelilo je martovsku odborničku nadoknadu od 50 eura radi pomoći državi u cilju borbe protiv epidemije izazvane korona virusom. Takođe, u ovu svrhu i lokalni funkcioneri, straješine organa...\nU gradskoj kapeli u Šavniku neće biti dozvoljeno primanje saučešća\nNa osnovu preporuka Instituta za javno zdravlje Crne Gore kao i Naredbe Nacionalnog koordinacionog tijela za praćenje, postupanje i uvođenje novih privremenih mjera od korona virusa (COVID-19) Komunalne djelatnosti Šavnik obavještava građane da u gradskoj...\nPozivamo građanje Opštine Šavnik da poštuju nove mjere Nacionalnog koordinacionog tijela za zarazne bolesti (NKT) od 30.3.2020. godine i da se pridržavaju svih preporuka koje se odnose na suzbijanje i sprečavanje širenja bolesti COVID-19.Preporučuje se...


Početna » Arhiva po kategorijama » BiH(Stranica 2395)\nTešanj: Za projekte mladih 70.000 KM\nSutra počinje testna faza novog sistema za biometrijske putne isprave\nHalilović predvodi delegaciju BiH na konferenciji o holokaustu\nZavršetak Twinning projekta između GP BiH i Državne policije Mađarske\nPotpisivanje projektnog dokumenta Pristup pravdi\nMI-hrvanje: Kemalu Tajiću bronza u Pescari\nNaknade ne smiju biti umanjivane bez obzira na rezultate revizije\nKošarka: Bajramović objavio konačni spisak reprezentativaca\nPočela dvodnevna sjednica Vijeća za implementaciju mira u BiH\nPoraz bh odbojkašica na Mediteranskim igrama\nBanja Luka: Sumnja se u prvog oboljeleog od gripa H1N1\nTI BiH podnio prijavu protiv Dodika radi utvrđivanja sukoba interesa\nGPBiH osujetila pokušaj krijumčarenja 2.966 kutija cigareta\nDoprinos informatičkoj pismenosti u BiH\nPotražnja za radnom snagom i kvalifikaciona struktura nezaposlenih\nPoraz bh. rukometaša od Tunisa na Mediteranskim igrama\nMili Buriću život i dalje u opasnosti\nLider SDA odgovoran za opstruiranje “prudskog procesa”\nBiH će bankrotirati do kraja godine!\nNova regulativa o vizama\nStrana 2395 / 2513« Prva‹ Prethodno23932394239523962397Slijedeće ›Posljednja »


ProAuto – Gordon Murray Design priprema platformu za autonomna vozila\nOD ULTRA SPORTISTE DO (ULTRA) DOSTAVNJAKA\nKompanije Gordon Murray Design, Delta Motorsport i itMoves sarađuju na novom projektu sa ciljem proizvodnje platforme za autonomna vozila Motiv.\nOva konzorcij ima za cilj da stvori sigurnu i jeftinu proizvodnu tehnologiju za autonomna vozila, koja bi bila primjenljiva u bliskoj budućnosti.\nU prvoj fazi pripremljen je lagani kvadricikl nazvan Motiv, zasnovan na laganoj platformi od ekstrudiranog aluminija. To je jednosjed, ili dostavno vozilo sa kojim se efikasno mogu smanjiti gradske gužve.\nNaime, Motiv je dugačak svega 2.537, širok 1.310 i visok 1.628 mm. Njegova osnova je lagana šasija od ekstrudiranog aluminija (iFrame), a karoserija je sačinjena od kompozitnih panela (iPanel), dok je sistem vješanja (iLink), također napravljen od aluminija, čime je ukupna masa vozila manja od 450 kg.\nZa pogon se korisiti elektromotor snage 20kW, sa 48,4 Nm obrtnog momenta, koji se napaja iz baterije kapaciteta 17,3 kWh, koja osigurava doseg od minimalno 100 km, te maksimalnu brzinu od 65 km/h, koju Motiv može postići za svega 7,5 sekundi.\nPunjenje/dopunjavanje baterije može se obaviti na CCS punjaču u trajanju od svega 40 minuta (dopunjavanje od 20 do 80% raspoloživog kapaciteta baterije).\nOsim za prevoz putnika, Motiv se može koristiti i kao dostavno vozilo sa unutrašnjim tovarnim kapacitetom od 1.100 litara.\nIzgled vozila je zaista zanimljiv, a najinteresantnija su jedna “gull-wing” vrata, koja omogućuju jednostavan ulazak/izlazak putnika, odnosno utovar/istovar robe.\nAutonomna vozila, Delta Motorsport, Električno vozilo, Gordon Murray, Gordon Murray Design, itMoves, Motiv, proizvodnja\nCitroen predstavio restilizovani C3 [Galerija i Video] U Daimleru masovno otpuštanje radnika?!


Kako izgubiti salo sa stomaka bez ijednog urađenog trbušnjaka? - Men`s Health\nPredstavljamo vam nekoliko saveta za mršavljenje i sagorevanje masnih naslaga:\nAko želite efikasno da sagorite masne naslage, radite HIIT trening. Na umu imajte sledeće stvari: pre svega, izvođenje intervala ispod 30 sekudi će pokrenuti vaš metabolizam. Dajte svoj maksimum u treningu, jer sve ispod toga neće dati rezultate. Neka vaši treninzi ne traju više od 30 minuta.\nRecept za brzo mršavljenje nam je sve vreme bio ispred nosa\n2. VEŽBAJTE PRE OBROKA\nPokušajte da ne jedete pre nego posle treninga. Nedavno istraživanje BBC-ja je otkrilo da muškarci mogu da sagore 8 procenata više masnoća ako vežbaju pre obroka.\nSmanjite nivo kortikozola, hormona stresa ukoliko želite da smršate, jer bez obzira koliko vežbate i zdravo se hranite, ukoliko je vaš nivo stresa nestabilan, imaćete problema sa viškom kilograma.\nVitamin C može da izbalansira nivo kortikozola kada ste pod stresom, a osim što poboljšava imuni sistem i sprečava prehladu, vitamin C je takođe esencijalan za stvaranje karnitina, sastojka koji pomaže vašem telu da masnoće pretvorite u gorivo.\nTrening snage nije samo bitan za bildovanje mišića, već je koristan i za gubljenje kilograma budući da sagoreva kalorije.\n6. NE IZBEGAVAJTE MASNOĆE\nNemojte da izbacite masnoće iz ishrane, jer su potrebne dobre masnoće, budući da su sve ćelije u vašem telu napravljene od dva sloja masti ili lipida, koje su sastavljene od dobrih ili loših masti u zavisnosti od toga koja je vrsta masnoće zastupljena u vašoj dijeti.\nKako biste lepo izbalansirali unos masnoća, najbolje je da unosite omega 3 i omega 6 masti.\nPročitajte i Moć hrane: 8 namirnica koje će oterati zimsku depresiju\nTeško ćete izgubiti kilograme ukoliko nemate brz metabolizam i brzo varenje. Kako biste pospešili varenje i metabolizam, uzimajte probiotike koji se najčešće nalaze u mlečnim proizvodima.\nStudija, koja je objavljena u American Journal of Clinical Nutrition sugeriše da ispijanje četiri šolje zelenog čaja dnevno mogu da pomognu ljudima da izgube dva do tri kilograma za dva meseca, jer sastojak koji se nalazi u zelenom čaju ubrzava vaš metabolizam.\nZdravo mršavljenje: Dva kilograma manje za nedelju dana\nPreskakanje obroka vam neće pomoći da izgubite kilograme, a konzumiranje doručka je jedna od najjednostavnijih i najzdravijih stvari koje možete da učinite za sebe i da se osećate zdravije i mnogo energijčnije, a to ćete najbolje učiniti ukoliko budete konzumirali proteine.\nTags: HIIT, Ishrana, jogurt, masne naslage, masnoće, mršavljenje, probiotik, trening snage, zdravlje\nPrevious 10 ranih simptoma Alchajmerove bolesti\nNext 7 razloga da svako jutro popijete čašu tople slane vode


Kantonalni sud Mostar osudio pripadnika Armije BiH | Starmo\nNaslovnica Mostar Kantonalni sud Mostar osudio pripadnika Armije BiH\nKantonalni sud Mostar osudio pripadnika Armije BiH\nMostar — Kantonalni sud u Mostaru je 5. februara donio osuđujuću nepravosnažnu presudu kojom je oglasio krivim optuženog Slobu Marića, zbog krivičnog djela ratnog zločina protiv ratnih zarobljenika izrekavši mu kaznu zatvora u trajanju od jedne i po godine.\nU kaznu zatvora uračunato mu je vrijeme provedeno u pritvoru počev od 18. novembra 2019. godine, pa do dana upućivanja na izdržavanje kazne zatvora, saopćeno je u utorak iz Tužilaštva HNK.\nPo optužnici Kantonalnog tužilaštva, Mariću se stavljalo na teret da je za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini i oružanog sukoba između Armije Bosne i Hercegovine i Hrvatskog vijeća obrane, vršeći dužnost vođe smjene stražara u logoru ABiH, u IV Osnovnoj školi u Mostaru, gdje je bilo zatvoreno oko 100 pripadnika HVO-a, od 30. juna 1993. godine do 10. jula 1993. godine, u više navrata prozivao i izvodio na hodnik ratnog zarobljenika, te dopuštao da ga njemu poznati stražari u logoru i vojnici snažno udaraju nogama i drugim predmetima, usljed čega je ovaj trpio jake fizičke i duševne bolove.\nTime je, kako se navodi u optužnici, postupao suprotno odredbi Ženevskoj konvenciji o postupanju s ratnim zarobljenicima, koje zabranjuju da se prema ratnim zarobljenicima vrši nečovječno postupanje.\nNepravosnažno osuđeni Slobo Marić više je od dvadeset godina bio u SAD-u, sve do trenutka dok ga tamošnje vlasti nisu protjerale, nakon čega je pritvoren, te mu se sudilo pred Kantonalnim sudom u Mostaru, navodi se u saopćenju, prenosi Fena.\nMostar “prijestonica tavle u BiH”: Stari grad opet šampion države


Petar Dobrović – Između stvarnosti i utopije | Jovan Despotović\nPetar Dobrović – Između stvarnosti i utopije\nUz Nadeždu Petrović i Savu Šumanoviča, Petar Dobrović svakako da spada među najuticajnije slikare o kome se najviše pisalo u srpskoj istoriografiji umetnosti dvadesetog veka. O tome najbolje svedoči dokumentacija koju je pasionirano prikupiljala njegova supruga Olga Dobrović, a koju je objavila Galerija Matice srpske 1998. godine. kao trotomnu „Dokumentaciju o stvaralaštvu Petra Dobrovića“. Ona sadrži nekoliko hiljada bibliografskih jedinica, od najmanjih novinskih anonsa do sveobuhvatnih pregleda epohe u kojoj je stvarao, temeljnih studija i obimnih predgovora monografija koje su o njegovom slikarstvu napisali najznačajniji srpski i jugoslovenski istoričari i teoretičari umetnosti poput Rastka Petrovića, Branka Popovića, Miloša Crnjanskog, Milana Kašanina, Miroslava Krleže, Miodraga B. Protića, Lazara Trifunovića, Ješe Denegrija i mnogih drugih. Zaista nije bilo iole značajnijeg kritičara srpskog slikarstva tog perioda koji nije pisao i o delu Petra Dobrovića. No, iako je, čini se, u tim tekstovima Dobrovićeva umetnost izučena i objašnjena do najsitnijeg detalja, njegovo slikarstvo i danas, za generacije mlađih i najmlađih istoričara imetnosti, predstvalja i nadalje svojevrsni izazov i inspiraciju u pokušajima davanja novih interpretacija. Jedna od tih ’pridodatih’ studija postojećima je i teza sa kritičkim iščitavajem koju je iznela dr. Jelena Stojanović pod naslovom „Građanski realizam Petra Dobrovića“ u predgovoru kataloga prigodom njegove najnovije izložbe priređene pod istim naslovom u Muzeju savremene umetnosti u Beogradu.\nStudija dr Jelene Stojanović ne predstavlja novo tumačenje dela Petra Dobrovića, već dodatno čitanje ovog opusa koji je u mnogim svojim aspektima snažno uticao na formiranje i konačni izgled modernizma u srpskoj i hrvatskoj, ali uopšte i jugoslovenskoj umetnosti tokom prve polovine dvadesetog veka. Karijeru je Stojanovićka započela u Beogradu gde je na Filozofskom fakultetu sredinom sedamdesetih godina diplomirala na grupi za Istoriji umetnosti, a zatim je postdiplomske studije s doktoratom završila na Sorboni. Posle kraće kustoske aktivnosti u beogradskom Muzeju savremene umetnosti odlazi u Australiju, potom u Sjedinjene američke države gde radi kao gostujući profesor na Odelenju za istoriju umetnosti Univerziteta Kornel u Itaki (država Njujork). Za sve ovo vreme pisala je i predavala o fenomenima moderne i savremene umetnosti prošlog veka. U izdanju Univerzieta u Minesoti pred objavljivanjem je antologija o posleratnim umetničkim grupama u koju je uključen i njen rad o evropskim avangardama u periodu hladnog rata.\nOčigleno je da su ranija kustoska i potonja predavačka praksa Jelene Stojanović bili oni neophodni preduslovi da bi se jedna ovakva izložba uopšte mogla na teorijski originalni način koncipitati, sastaviti i prezentovati. Autorka je pošla od sledeće predpostavke: iako delo Petra Dobrovića spada u one opuse srpskog slikarsva koji su najproučavaniji, ipak se može reći i to da se ono, čak i danas, ’opire čvrtoj identifikaciji’, te da i dalje ostaje nekakav ukus ’retoričke nelagodnosti’ pred novim tumačima njegovog dela.\nDa bi potkrepila ovu tezu, Jelena Stojanović je tekst posvetila zapravo analizi samo četiri Dobrovićeve slike od osamdesetak izloženih radova: ’Moj atelje u Parizu’ iz 1930. godine, ’Radnik (autoportret)’ iz 1913., ’Bahova svečanost (Proletnja slava)’ nastala 1917. i ’Moja soba’ iz 1921. u čijim analizama dokazuje svoju tezu. U ovom osvrtu ukazaćemo na prve dve.\nOvim tumačenjima Dobrović se, oslanjajući se na ranije interpretacije njegovog slikarstva, pre svega one iz njegovog vremena, smešta u estetičko područje ’između’ modela stare škole lokalnog kolorita, to jest, tradicionalnog umetničkog izraza (karakterističnog pre svega za realizam) i tada aktuelnog podređivanja ’i motiva i materije’ glavnom poetičkom, odnosno likovno-plastičkom elementu – koloritu koji je potpuno ’obojio’ čitavu treću deceniju srpskog slikarstva prošlog veka, ili kako je to Jelena Stojanović istakla citirajući jednog autora iz 1940. godine, Dobrovićevo slikarstvo je odenuto ’svetlim ruhom francuskog modernizma’. U ovoj ’nelagodi’ konačnog određenja poetike u slikartsvu Petra Dobrovića Jelena Stojanović je uočila i problem lociranja pozicije na kojoj se one nalaze ’između stvarnosti i utopije’. I to je upravo centralno mesto kritičkog angažovanja Stojanovićke u ovoj prilici.\nDilemu ’između stvarnosti i utopuje’ originalno je postavio Miodrag B. Protić 1989. godine pišući obimni predgovor za katalog stalne postavke Dobrovićevih slika u novootvorenoj Galeriji Petra Dobrovića u Beogradu. Prevedeno na jednostavniji jezik, uočava se da je ovde u pitanju Dobrovićeva medoumica o ulozi slikarstva (ali u umetnosti uopšte) koja se tiče njene slobode od svako izvansliarskog uticaja, i potrebe da se ono, slikarstvo, ipak jednim svojim delom, slojem, idejom ili porukom, jasno plasira kao angažovano, dakle sa političkim, ili makar ideološkim stavom o stvarnosti u kojoj nastaje i kojoj se obraća vlastitim sredstvima. Taj prosto ’između’ u ovom radu zaokuplja Jelenu Stojanović. Istovremena čistota (u umetničkom smilsu) i oportunizam (zbog potrebe kritičkog svedočenja o vremenu) doveli su Dobrovićevo slikarstvo, prema predočenoj tezi, do dodatok kritičkog iščitavanja umetnikove produkcije, i do tumačenja još uvek nedovoljno izučenih njegovih vremenskih, a to znači ideoloških, socijalnih, kulturoloških, psiholoških i političkih odrednica.\nU posleratnom periodu Dobrović je, kao mladi umetnik koji je već prošao jednu bizarnu političku epizodu u kojoj je odigrao ulogu predsednika Baranjske srpsko-mađarske republike posle neuspele pobune VI pešadijksog puka u kome je služio 1918. godine, nakon čega je pobegao u Novi Sad, očigledno bio istovremeno zainteresovan i za moderna umetnička stremljenja, jer u to vreme stvara svoje kubističke i sezanističke crteže i slike (koje je kasnije uništio), ali se otvara i za alegorijske, čak i otvorene likovne komentare na društvena i politička zbivanja epohe. Za ovaj fenomen paradigmatične su njegove studije i monumentalno platno ’Redakcija časopisa Danas’ nastali između 1934. i 1936. godine. Izbor teme, naslikati redakciju jednog časpisa u kojoj su bili, pored drugih, Miroslav Krleža, Marko Ristić, Milan Bogdanović, Veselin Masleša i to u trenutku poznatog ’sukoba na književnoj ljevici’, dakle između ortodoksne međuratne komunističke linije koja je podržavala program harkovskog kongresa koji je kodifikovao estetiku socijalističkog realizma i intelektualaca, levičara koji su bili bliski idejama socijalne pravde i antidiktature, ali su jasno prepoznavali opasnosti dogmatskog arbitriranja po pitanjima kulture i umetnosti, a što će se u jednom opasnijem vidu obnoviti i zaoštriti pobedom komunističke revolucije po završetku Drugog svetskog rata, jasno pokazuju šta je sam Dobrović mislio o prosvetiteljskoj ulozi umetničkog stvaralaštva kada su u pitanju ideološki problemi tumačenja kulturnih fenomena.\nU Modernoj galeriji u Zagrebu čuva se jedan rani Dobrovićev autoportret pod nazivom ’Radnik’ nastao 1913. godine (za ovu izložbu pozajmljen Muzeju savremene umetnosti) i ta je slika centralna u tematizovanju eseja Jelene Stojanović. Ona ga karakteriše na ovaj način: „Petar Dobrović slikar, slika Petra Dobrovića (slikara), ali u drugoj, novoj ulozi (radnika)“. Polazeći od avangardističke retorike da je ’estetizam konačno mrtav’, pa je stoga logično da „umetnik u budućnosti neće praviti umetnost, i baviti se samo problemima estetike jer, ’umetnik, pisac, biće radnik među radnicima, borac među borcima’“, a da su politički ciljevi mladih umetnika neraskidivi deo njihove umetničke prakse, Stojanovićka smešta Dobrovića, posredovanjem ove naglašeno patetične, programske, plakatske i agitpropovske slike, u napredne stvaraoce, čak među vođama nužne društvene transformacije. Navodeći neke od Dobrovićevih biografskih podataka iz tog vremena, njen zaključak se svodi na sledeće:\n„ … Dobrović je imao dovoljno razloga da se u potpunosti identifikuje sa političkim i umetničkim diskursom modernizma, avangardnom ideologijom, (a) deteritorizacija, politika, kolektivnost, jesu kao što znamo, delovi jednog istog, nužno utopijskog projekta.“\nI tako dolazimo do ključne ideje, ili razloga zbog koga je uopšte i načinjena sadašnja prezentacija slikarstva Petra Dobrovića (uz uzgredni komentar da su posetioci imali prilike da po prvi put vide neke od njegovih radova koji se čuvaju u zagrebačkim kolekcijama). Ako se nekom učinilo da u naslovu izložbe stoji paradoks usled upotrebe pojmova ’građanski’ i ’realizam’, zbog konotacija, posebno u umetnosti, koji oni imaju, sada je već sasvim jasna namera da se da ’dodatno’ objašnjenje Dobrovićevom slikarstvu. Naime, ’građanska umetnost’ je uvek označavala jedan izdvoje estetizam, praktično elitizam namenjen visokim i najvišim društvenim slojevima, a u periodu modernizma, taj estetizam je zasnovan na, za dominantni društveni ukus, obaveznim likovno-umetničkim postulatima poput ’lepog’, ’pitoresknog’, ’pastelnog’, ’intimističkog’ i tako dalje. S druge strane, realizam se uvek vezivao za svedočenje o činjenicama kolektivne stvarnosti, a svoj degenarativni ishod dobio je u pokretu koji se zvao ’socijalistički realizam’. I sada, kako ova dva termina pomiriti, kako ih staviti u istu sintagmu i tako primeniti na umetnost jednog od najznačajnijih slikara u ukupoj srpskoj istoriji? Eksplikacija Jelene Stojanović i izbor radova za ovu izložbu uspešno dokazuju da je Petar Dobrović istovremeno bio i slikar ’čiste umetničke strasti’ , ali i stvaralac koji je očigledno umeo, koristeći upravo ta sredstva, da ’zavede’ gledaoce, poštovaoce, ljubitelje i kolekcionare koji su tu oporu pilulu ispijali sa blaženim uživanjem.\nI da tekst završimo jednim navodom samog Petra Dobrovića iz 1937. godine, dakle iz vremena kada je on već bio dostigao mesto vodećeg umetnika srpskog modernizma zenitne tačke, i kada je imao nedovosmislenu ulogu slikarskog larpurlartiste čiji su radovi punili tadašnje buržoaske salone, objavljenog u listu ’Vreme’ a koji je bitan za tezu ove izložbe: „Umetnici ne stvaraju umetnost; oni su samo barometar jednog stanja. Oni su izvršioci kulturne volje kolektiva. Prema tome, kada kulturna volja ovoga prestaje, umetnici automatski padaju u nezdravo solipsističko stanje i umetnost gubi jednu od najvažnijih svojih osobina – da deluje. I ako slučajno nemate ključ za to individualno shvatanje, svi stojite pred tajnama kao da su egipatski hijeroglifi. Realizam je, međutim, u svima vremenima bio branilac velikih umetničkih dela, i ona su jedino ostala kao dokumenti o ljudskoj stvaralačkoj moći.“\nUz ovu, kao i najavljenu izložbu Ivana Tabakovića koju je autorski priredila dr. Lidija Merenik, docent na grupi za Istoriju umetnosti Filozofskog fakulteta na beogradskom univerzitetu (o čijem je radu objavljena i obimna monografija) a koja uskoro sledi nakon premijere u novosadskoj Galeriji Matice srpske, Muzej savremene umetnosti se u delu svoje programske aktivnosti ’vraća’ ličnostima koje su najdublje obeležile srpsku umetnost dvadesetog veka. Inače, taj nedostatak daljeg izučavanja srpske Moderne umetnosti bio je često povod da se u delu stručne javnosti u poslednje vreme ovaj Muzej kritikuje zbog izneveravanja upravo onih razloga zbog kojih je ta velika i značajna institucija naše kulture i osnovana pedesetih godina prošlog veka. A ove dve velike izložbe, pored ostalog, svakako su i nesumljiva najava da će ovaj izuzetno značajni period srpske i jugoslovenske likovne umetnosti dvadesetog veka dobiti nova, drugačija ili dodatna tumačenja, te kritičke i teorijske valorizacije onih istoričara koji ga i danas, iz mnogih razloga, ponovo proučavaju i interpretiraju.\nTreći program Radio Beograda, 6. 5. 2005, Kultura, umetnost, nauka, Politika, Beograd, 2. 7. 2005, s. 2


Diskriminacija Roma i romske dece – ON-OFF\nIako bi neupućenima u situaciju u Srbiji moglo delovati suprotno, na poboljšanju položaja Roma se veoma malo radi – praktično nikako. Oni stoga ostaju upravo podjednako zanemareni i diskriminisani kao što su bili decenijama unazad. Ostaju i izvan sistema, koji je netolerantan na različitosti i koji ih posmatra kao anomaliju koja se može „ispraviti“ određenim formalnim akcijama bez suštinskog shvatanja otkud su Romi uopšte došli u poziciju u kojoj se nalaze i kakva je vrsta podrške njima potrebna (a kakva nije).\nPercepcija romske zajednice je i dalje nepovoljna i prepuna predrasuda i stereotipa. Ponekad se u takvom okruženju dogodi i nešto što pokazuje koliko smo zapravo daleko od potpunog prihvatanja Roma u zajednici i koliko se njihov težak položaj posmatra kao normalan i očekivan „zbog njihovog životnog stila, koji su sami izabrali“. Tako je majka deteta koje je nedavno ostalo bez ukazane lekarske pomoći iako je bilo u teškom zdravstvenom stanju izjavila (a mediji su to bez ikakvih problema preneli) da je postupak lekara prema njoj i njenoj deci bio bahat i bezobrazan a da se ona i njena deca osećaju „poniženi kao Romi“.1 Kada dakle želimo da gradiramo stepene poniženja, Romi se prirodno pojavljuju kao parametar prema kojem merimo pogrešnost nečijeg postupanja.\nNije nepoznato da su mnoge norme u pravnom sistemu Srbije samo mrtvo slovo na papiru. Ako se nešto i pokrene da bi se neki zakon ili drugi propis primenjivao kako bi trebalo, različite prepreke će iskrsnuti – ponekad i tamo gde se najmanje nadamo. Tako je bilo i u slučaju diskriminacije uskraćivanjem usluga romskoj deci u Novom Sadu, kada im nije bio dozvoljen pristup restoranu brze hrane „Mek Donalds“ iako su bili u pratnji odrasle osobe koja je obezbeđenju više puta naglasila da je decu povela da bi večerala. Obezbeđenje nije međutim pustilo decu i dozvolilo je isključivo da jedu ispred restorana hranu koju su kupila. Povodom ovog diskriminatornog postupanja je Poverenica za zaštitu ravnopravnosti pokrenula postupak, a naročito se izdvaja mišljenje sudija Prekršajnog apelacionog suda koji je preinačio prvostepenu odluku Prekršajnog suda u Novom Sadu i procenio da diskriminacije nije bilo i da radnik obezbeđenja nije pustio u restoran romsku decu ne zato što su Romi, već zato što je mislio da su prosjaci.2 U redu je dakle imati predrasude da je svako romsko dete prosjak? Tužan i obeshrabrujući način razmišljanja, koji je svakako poslužio – nespretno i neinteligentno – da se izbegne „prozivanje“ velikog lanca restorana u kontekstu diskriminatora prema nacionalnoj osnovi. Dok se dakle neke države bore protiv diskriminacije oštrim kaznama – što je finansijski moćniji diskriminator, i kazna je drastičnija – Srbija se ograničava na dodvoravanje kapitalu, bez obzira na postupke i posledice tih postupaka.\nSegregacija romske dece takođe je sveprisutna, iako o njoj zvaničnici nerado govore. Mešovita odeljenja u školama, koja su praktično prvi korak ka ozbiljnom i sistemskom uključivanju romske dece u obrazovne institucije države, po pravilu nailaze na negodovanje a ponekad i otvorene proteste roditelja većinskog stanovništva.3 Ovako nešto samo je jedan od pokazatelja koliko je svest građana zarobljena u diskriminatornim pogledima na svet. Iako je Evropski sud za ljudska prava odavno ustanovio praksu zabrane segregacije odlučujući o sličnim merama u nekoliko evropskih zemalja, romska deca u Srbiji i dalje pohađaju školu izolovana u posebna odeljenja, a neretko bivaju izmeštena od očiju „većinskih“ roditelja u posebne škole i odeljenja za decu ometenu u razvoju.\nPoznati su protesti stanovnika više naselja u kojima je bila planirana izgradnja socijalnih stanova za Rome.4 U sferi stanovanja, interesantno je pomenuti i to da je pre samo nekoliko godina stambeno pitanje Roma preseljenih ispod mosta Gazela u Beogradu, rešeno njihovim prebacivanjem u neuslovne kontejnere na periferiji Beograda. Tadašnji političari na vlasti ovo rešenje su ocenili kao izuzetno prihvatljivo.\nŠta je zajedničko za sve ove slučajeve? Pre svega to, da donosioci odluka nemaju mnogo znanja o tome šta je romskoj zajednici potrebno. Ili ih jednostavno nije briga, a mere koje se sprovode su samo formalne kako bi se izbegle potencijalne zamerke međunarodne zajednice ili organizacija civilnog društva. Pomoći jednoj grupi koja poseduje svoje autentične etničke, nacionalne i kulturne karakteristike i tradicije, što je svakako slučaj sa Romima, podrazumeva da se pre svega te posebnosti poštuju i da se u njihovim okvirima traži sistemsko rešenje. Ono takođe mora biti usmereno na budućnost i dugoročnog karaktera – neke od kvalitetnijih i promišljenijih mera će biti one koje će svoje rezultate dati tek za pet, deset, ili više godina kada stasa nova generacija koja će ih usvojiti kao prirodne u ranom dobu života i koja će na njima odrastati. Takve mere naravno podrazumevaju kontinuirano praćenje rezultata, njihovo povremeno prilagođavanje realnim okolnostima i potrebama, kao i visok stepen odlučnosti, znanja i poverenja na strani romske zajednice. A poverenje se svakako ne može steći formalizmom i povremenim ad hoc akcijama koje traju samo dok traje fokus medija na nekom pitanju. Ili čak daju i dobre rezultate ali se nakon nekog vremena od njih odustane zbog nedostatka sredstava, političke volje, ili kombinacije ta dva faktora.\nDrugo, mora se naglasiti da osim izmene načina na koji se pristupa romskoj zajednici, mora da se izmeni i većinska zajednica u domenu razmišljanja o Romima. Predrasude su u mnogim oblastima duboko ukorenjene u svest prosečnog građanina Srbije i ona/on se u svakodnevnom životu rukovode istima. Kao što su veoma živi parametri organizacije života prema osamnaestovekovnim patrijarhalnim modelima, koji se doživljajaju dogmatski i čije osporavanje nije moguće ni iskustveno ni zdravorazumski, tako su aktuelne percepcije Roma kao nižeg sloja neobrazovanih, prljavih ljudi koji su sami izabrali da žive u siromaštvu i koji nisu dovoljno inteligentni niti imaju volje da se iz takvog položaja izdignu. Potpuno se zanemaruju postignuća iz nekih prošlih vremena, kada su formalno jednaki Romi bili i faktički jednaki u mnogim stvarima, što im je omogućilo da steknu visoko obrazovanje, značajno produže svoj životni vek, budu respektovani članovi zajednice u svakom smislu. Devastacija društva koja je usledila, polarizovala je i povećala jaz između bogatih i siromašnih, dok je srednja klasa uglavnom propala i preselila se na granicu ili ispod granice siromaštva. U takvim uslovima, krhka romska zajednica je praktično ostala bez šanse da se pojavi kao konkurentna u bilo kojem tržišnom aspektu. Nije dakle „greška“ ili „zasluga“ Roma u Srbiji što žive teško, već je čitav jedan segment priče zapravo na institucijama koje ne rade svoj posao ali i na svima koji su navikli da Rome percipiraju na negativan način iako to ne mogu da potkrepe nijednim realnim argumentom – čime stvaraju povoljnu klimu u društvu da se romska zajednica svakodnevno ponižava i diskriminiše.\nNaravno, postoje i oni problemi koji se odnose na posmatranje romske zajednice u širem kontekstu – ovo je naročito vidljivo u sferi socijalnih davanja, gde se novac koji se daje na socijalnu podršku Romima i romskim porodicama posmatra kao nepotreban trošak, nastao isključivo zbog zloupotreba sistema socijalne zaštite. Zato se različitim diskriminatornim merama pokušava smanjiti obim ove pomoći, po svaku cenu, pa i neustavnim rešenjima. Kao što je o tome pisano, novi zakoni iz oblasti socijalne zaštite direktno su usmereni na smanjenje obima korisnika različitih oblika socijalne podrške države. Indikativno je – a svakako će i Evropski sud za ljudska prava u nekom trenutku tako proceniti – da je u novom Zakonu o finansijskoj podršci porodici sa decom prisutna posredna diskriminacija Roma. Isti je slučaj i sa nacrtom Zakona o socijalnoj zaštiti, koji je povučen iz javne rasprave nakon brojnih kritika i čija je sudbina (i sadržina) za sada nepoznata. Oba ova propisa imaju sličan pristup – prema važećem Zakonu o finansijskoj podršci porodici sa decom, pravo na roditeljski i dečiji dodatak je ograničeno redovnim pohađanjem škole i redovnom vakcinacijom dece (samo roditeljski dodatak). Redovno pohađanje škole (ili predškolske ustanove) nije posebno definisano u samom Zakonu. Ono se može posmatrati u smislu najava (bivšeg) ministra za rad Vulina koji je izjavio da nije dovoljno upisati decu u školu već ona moraju redovno pohađati sve časove (pretpostavka je i da moraju napredovati kroz razrede). Uslovljavanje prava iz oblasti socijalne zaštite redovnim školovanjem jeste neustavno i jeste diskriminacija. Međutim, ova rešenja kriju jedan opasan oblik diskriminacije koji nije na prvi pogled moguće uočiti a koji će se vrlo lako otkriti vremenom, sa početkom primene Zakona. Reč je o posrednoj diskriminaciji, budući da će negativne posledice ovakvog zakonskog rešenja pre svega osetiti romska populacija. Umesto da se radi na inkluziji romska deca se sankcionišu za ponašanje roditelja.5 Isti je slučaj i sa neustavnom Uredbom o merama socijalne uključenosti korisnika novčane pomoći – iako Ustavni sud odbija da razmatra njenu neustavnost, ovo rešenje je praktično prepisano u pomenuti nacrt Zakona o socijalnoj zaštiti koji je povučen iz procedure donošenja, i sasvim sigurno će opstati u njemu – još jedna mera koja je na više načina protivna pravnom sistemu ali takođe stvara i efekat posredne diskriminacije prema građanima Srbije romske nacionalnosti.6\nRomska zajednica je dakle trenutno „zarobljena“ između negativnih politika – dok zvanična politika skreće udesno i prećutno ili izričito odobrava jačanje fašističke desnice, dok država štedi na svim onim politikama gde je ušteda nemoguća a da se ne izazovu dodatni talasi osiromašenja već siromašnih zajednica, dok se ne priznaju – u stvari, baš naprotiv dok se izričito negiraju – posebnosti i različitosti koje odstupaju od zvaničnog nacionalnog mita koji gajimo o sebi i dok se sve što se ne uklapa u taj kalup posmatra kao nepoželjno i opasno, kao i dok se ne razvije šira, dugoročna i ozbiljna politika borbe sa siromaštvom i sistematskom diskriminacijom putem isključivanja cele grupe iz socijalnog života zajednice, ne može se očekivati da će se bilo šta promeniti u razmišljanjima političara, sudija, medija naposletku i građana koji prihvataju takvu percepciju realnosti iako ona ne odgovara stvarnom stanju stvari.\nMoguće je zaključiti samo jedno iz navedene analize – pristup problemu nije ni izdaleka dobar, niti promišljen, pa se ne mogu očekivati ni naročito pozitivni rezultati. Romska zajednica ostaje jedan od najizolovanijih i najsiromašnijih segmenata društva, bogata kulturom, duhom i tradicijom, a opet lišena pravih mogućnosti da iskaže svoje potencijale. Nove socijalne politike, koje suštinski ne prave mnogo razlike po nacionalnoj i etničkoj pripadnosti i podjednako su loše za siromašne bez obzira na ove lične karakteristike, ne ostavljaju mnogo nade da će se u skorijoj budućnosti desiti nešto pozitivno, kvalitetno i održivo na dugi rok, što bi uticalo na trajniju promenu položaja Roma u Srbiji.\nMario Reljanović, Studija o primeni Zakona o zabrani diskriminacije u Srbiji, str. 39-40.\nVideti vesti iz različitih godina u poslednjoj deceniji, koje same po sebi govore koliko su građani Srbije zarobljeni u vremenu (i netoleranciji): https://www.juznevesti.com/Drushtvo/Stanovnici-Medosevca-najavili-proteste-zbog-izgradnje-kuca-za-Rome.sr.html; http://www.novosti.rs/vesti/beograd.74.html:223499-Ni-Ovca-nece-Rome; http://balkans.aljazeera.net/vijesti/protest-protiv-roma-u-beogradu; https://www.blic.rs/vesti/beograd/novi-protest-u-resniku-zbog-preseljenja-roma/vx12b38; https://moravainfo.rs/2018/04/mestani-kosutnjaka-organizuju-protest-zbog-najave-gradnje-zgrade-za-rome/.\nMario Reljanović, Diskriminacija u zakonu o finansijskoj podršci porodici sa decom\nSofija Mandić, Rad oslobađa


ŠEKLER PONOVO KUKA: ,,SRAMOTA, DOBIJAM PRETEĆE PORUKE OD ,,ANTIVAKSERA" NAZIVAJU ME KOLJAČEM SRPSKOG NARODA" KOLEGE SE PLAŠE ZA SVOJE ŽIVOTE - Nulta Tačka\nHome » ŠEKLER PONOVO KUKA: ,,SRAMOTA, DOBIJAM PRETEĆE PORUKE OD ,,ANTIVAKSERA” NAZIVAJU ME KOLJAČEM SRPSKOG NARODA” KOLEGE SE PLAŠE ZA SVOJE ŽIVOTE\nŠEKLER PONOVO KUKA: ,,SRAMOTA, DOBIJAM PRETEĆE PORUKE OD ,,ANTIVAKSERA” NAZIVAJU ME KOLJAČEM SRPSKOG NARODA” KOLEGE SE PLAŠE ZA SVOJE ŽIVOTE\nBeograd — Virusolog i mikrobiolog Veterinarskog instituta u Kraljevu dr Milanko Šekler među prvima je zagovarao mešanje vakcina protiv kovida-19.\nUpravo se zbog toga našao na meti antivaksera, koji mu šalju preteće poruke i nazivaju ga pogrdnim imenima uz niz vulgarnih uvreda, pišu mediji.\n“Ovo nije prvi put, antivakseri su počeli da me napadaju čim je počela imunizacija stanovništva jer sam izlazio u javnost i apelovao, molio sve da se vakcinišu i da se spasemo ovog ludila. Međutim, kada se govorilo o trećoj, odnosno buster dozi, među prvima sam istupio i rekao da je najbolje za organizam kombinovanje različitih vakcina. Tada sam počeo da dobijam preteće poruke, u kojima su me vređali, nazivali ustašom, Jevrejom, koljačem srpskog naroda, ubicom. Sramota”, rrekao je dr Šekler, a prenosi Kurir.\nNAKON OZBILJNIH NAVODA O UMEŠANOSTI KINESKIH VLASTI U POČETAK PANDEMIJE COVID-a 19, KINEZI UZVRAĆAJU UDARAC! NJIHOVA STUDIJA TVRDI DA JE SVE POČELO U AMERICI 2019. GODINE\nOn kaže da je pre dve večeri u kasne sate dobio poruku od profesorke sa Veterinarskog instituta koja mu se požalila da se plaši za svoj život jer joj, baš kao i njemu, prete nepoznata lica zbog zagovaranja vakcinacije.\n“Niko ne može da mi zabrani da javno iznosim svoje mišljenje o vakcinaciji, ali dirati ženu koja ima 80 godina i koja je samo iznela svoj stav, ne vređajući apsolutno nikog, stvarno nema smisla”, dodao je on i podvukao da će nastaviti da se bori protiv koronavirusa i da se zalaže za potpunu imunizaciju.


Kuća osmočlane porodice Milinković pod krovom - The Srpska News\nHomeDruštvoKuća osmočlane porodice Milinković pod krovom\nAkcijom humanih ljudi kuća osmočlane porodice Milinković iz Prijedora u petak je dobila krov, čime je završena prva faza rješavanja njihovog stambenog pitanja, koje im je bilo gorući problem.\n– Zahvalan sam od srca i nadam se brzom useljenju u novu kuću, što nisam mogao ni da sanjam. Ima zaista toliko ljudi velikog srca kojima nemam riječi da zahvalim – dodao je Srećko.\n– Ovo je novi početak za mene, moje sestre i brata i roditelje i jedva čekamo da se uselimo – rekla je Kristina koja je nasmijana, u narodnoj nošnji i sa pogačom i solju dočekivala goste na kapiji. Pored Kristine stajali su i Rade (13), Valentina (12), Martina (8), Darija (6) i Milica (3) koji su bili uzbuđeni jer je mnogo gostiju došlo da s njima podijeli radost zbog pokrivanja kuće.\nPredsjednica “Kola srpskih sestara” Jadranka Mijić rekla je da je ova višečlana porodica stanovala u kući staroj više od stotinu godina.\n– U kući su počele da se pojavljuju i zmije, tako da je bilo krajnje vrijeme da se nešto preduzme. S obzirom na to da roditelji ne rade, bilo je vrijeme da se naša humanost pokaže na djelu i uspjeli smo da pokrijemo kuću – rekla je Mijićeva koja je bila inicijator akcije. Istakla je da na početku akcije niko nije očekivao ovako dobar odziv građana.\n– Prezadovoljni smo jer niko ni sanjao nije da ćemo skupiti toliko novca da kuću već dovedemo pod krov – dodala je Mijićeva koja se nada da će se, ako akcija bude išla dosadašnjim tempom, Milinkovići za godinu useliti u svoju novu kuću. Među mnogobrojnim gostima koji su došli da podijele ovu neizmjernu radost sa Milinkovićima bio je i gradonačelnik Prijedora Milenko Đaković.\n– Ovo je lijep primjer humanitarne akcije jer se znatan dio grada uključio u pomoć ovoj porodici. Vjerujem da ćemo je uspješno završiti i da ćemo ovoj porodici omogućiti adekvatne i čovjeka dostojne uslove za život – rekao je Đaković.\n– Građevinski radovi biće nastavljeni na proljeće, a unutrašnje uređenje kuće, ako vremenski uslovi dozvole, neće ni prestajati – poručili su organizatori uz pjesmu i zdravicu.\n2018.12.13 Milan Kovačić Ekonomija\nIako se već godinama govori o potrebi postojanja zakona o ličnom bankrotu, koji bi rasteretio prezadužene građane, on još ne postoji u BiH, a kako stručnjaci tvrde – neće ga ni biti, bar ne u […]


Košarkaši Budućnosti o rasizmu: Podgorica naš grad, CG zemlja u koju ćemo se uvijek rado vraćati | Kodex.ME\nKošarkaši Budućnosti o rasizmu: Podgorica naš grad, CG zemlja u koju ćemo se uvijek rado vraćati\nKošarkaši Budućnost VOLI oglasili su se povodom pokretanje disciplinskog postupka od strane UEFE zbog rasističkog ponašanja pojedinih navijača tokom fudbalske utakmice Crna Gora - Engleska.\n28. 03. 2019 - 11:16 Autor: Kodex\n"Osuđujemo svaki oblik rasističkog ponašanja, i svjesni smo da su u pitanju pojedinci koji ne predstavljaju stavove, mišljenje i ponašanje državljanja Crne Gore", navodi se u reagovanju tamnoputih igrača Budućnosti Edvina Džeksona, Norisa Kola, Džejmsa Bela, Devina Vilijamsa, Erla i Kotija Klark\nKako su istakli u zajedničkom obraćanju, od prvog dana dolaska u Podgoricu, od strane uprave, saigrača, stručnog štaba i navijača osjećaju poštovanje, podršku i prihvaćeni su na najljepši način.\n"Ljudi sa kojima se svakodnevno srijećemo, kao i publika sa tribina, uvijek su nam upućivali riječi tople dobrodošlice i podrške.Podgorica je za nas, naše porodice i prijatelje postala naš grad, Crna Gora zemlja u koju ćemo se uvijek rado vraćati, a Budućnost VOLI klub koji opravdava svoju reputaciju savremenog evropskog kluba i za koji nas vežu samo pozitivne emocije.“, stoji u njihovom obraćanju.\nFejsbuk i Instagram stranice FK i KK Budućnost u crnoj boji\n15. 12. 2019 - 18:12 | Sport\n25. 02. 2020 - 11:38\nKošarkaška reprezentacija Crne Gore poražena od Francuske\n24. 02. 2020 - 23:04\n24. 02. 2020 - 22:17\nJokić zabavljao "Kralja" na treningu ol star utakmice (VIDEO)\n16. 02. 2020 - 12:13


ČEKA SE IO FS SRBIJE Piksi nije spreman da preuzme mesto selektora, MaxBet sport prvi najavio rasplet - on je sada prvi pik za klupu "orlova" - MaxBet Sport\n05.01.2021. Ažurirana vest: 05.01.2021. u 09:24\nČeka se odluka IO FS Srbije, Milošević je najbliži mestu selektora Srbije (Foto: Starsport)\nVodio je predsednik FS Srbije Slaviša Kokeza pregovore sa Draganom Stojkovićem Piksijem, ali do dogovora nije došlo. Problem je, čini se, ogromna plata koju bi za ovu godinu legenda srpskog fudbala trebalo da primi od svog bivšeg kluba Guangžu R&F.\nDrugi “pik” bio je bivši trener Crvene zvezde, koji je ovaj klub dva puta uveo u Ligi šampiona, Vladan Milojević. On takođe ne želi da izađe iz bogatog ugovora koji ima sa arapskim Al Ahlijem. Tako se FS Srbije okrenuo kandidatu o kom je MaxBet sport pisao još 13. decembra.\nPrvi “pik” da bude selektor Srbije je sada Savo Milošević. Bivši trener Partizana je u najboljoj i najlakšoj poziciji jer je slobodan agent. Gaji ofanzivan fudbal, što se pre svega dopalo čoveku koji ima zaduženje da pronađe novog selektora – Marku Panteliću.\nSada se čeka sastanak Izvršnog odbora FS Srbije na kom će da bude doneta odluka o novom selektrou. Vremena nema puno, jer kvalfikacije za Mundijal u Kataru počinju krajem marta.\nTagovi:FS SrbijeFudbalska reprezentacija Srbijesavo miloševićTopTop2Top3\nGDE SU, ŠTA RADE Osvajao trofeje sa Juventusom i Fenerbahčeom, a “ispisao se” u Novom Sadu protiv Zvezde\n05.01.2021. at 10:28\nPolako, ne žurite, ionako to nikome više nije bitno.\n05.01.2021. at 10:45\nEvo, upravo su izabrali Savu.\nSamo jedan komentar: podoban.\nJOŠ SE NE NAZIRE ŠAMPION Benzema sprečio Atletiko da započne slavlje


Izvršeno snimanje produktovoda Slobodnica – Brod (FOTO)\n10/01/2020 | 13:15 ⇒ 13:53 | Autor: RTRS\nU okviru druge faze gasifikacije Rafinerije nafte Brod izvršeno je snimanje produktovoda Slobodnica – Brod dužine 5,5 kilometara.\nSnimanje je izvršeno visokosofisticiranom opremom Combo tool, specijalizovane kompanije Lin Scan.\n09:23 > Ruska nacionalna televizija snima turističku emisiju o Srbiji\n19:05 > Rekordni i ohrabrujući podaci spoljnotrgovinske razmjene (VIDEO)\n17:40 > Razgovor o unapređenju spoljnotrgovinske razmjene i ekonomskih odnosa\n17:18 > Mitrović: Granični prelaz u Bratuncu biće završen u maju


source.ba | Bosanac ušao u historiju UEFA, a onda odbio ponude Arsenala i Tottenhama\nOdbio je ponude Arsenala i Tottenhama, jer želi da završi studije. Za Ejdina Đonlića jedan dio karijere, onaj najvažniji, već je završen, iako ima tek 21 godinu, piše Telegraf.\nOvaj mladić je nedavno ušao u istoriju UEFA, jer mu je uspjelo nešto što do sada nikome nije u njegovom dobu: postao je najmlađi nosilac trenerske “A” licence i tako stao uz rame, makar u teorijskom poznavanju materije, sa najvećim trenerskim umovima današnjice.\nĐonlić porijeklom je iz Bosne i Hercegovine, ali je odrastao u Norveškoj. Sa 19 godina je postao najmlađi trener sa UEFA “B” licencom u toj zemlji, a sada je otišao korak dalje: postao je ponosni vlasnik “A” licence koja mu otvara vrata najeminetnijih evropskih klubova. Naravno, ovo je samo početak puta. Na njemu je da se dalje usavršava i čeka pravu ponudu.\nĐonlić je svojim izvanrednim rezultatom zainteresovao engleske medije kojima je objasnio otkud ideja da se još u ranom tinejdžerskom dobu, kada svi njegovi vršnjaci maštaju da postanu fudbaleri, on odluči za trenersku karijeru.\n- Krenuo sam da se zanimam za trenerski posao vrlo rano, jer sam još kao mali shvatio da volim da igram fudbal, ali da fudbal nije sve u životu – zrelo je rezonovao još tada ovaj ambiciozni mladić.\n– Shvatio sam da želim da radim nešto drugo, i tako sam, poslije razgovora sa ocem, odlučio da budem trener. Čitao sam o Joseu Mourinhu i drugim trenerima koji su rano krenuli da se bave tim poslom, i rekoh sebi tada: “Znaš šta, uradićeš to i prije njih”.\nEjdin je “A” licencu dobio ranije ove godine, u međuvremenu je nastavio da se školuje na mjestu gdje je i stekao najviše znanja o fudbalu, na Univerzitetu u Sautemptonu. Da su mu znanje i edukacija na prvom mjestu svjedoči i podatak da je zbog studija odbio dve ponude iz Londona, od Arsenala i Tottenhama.\n– Gledam utakmice svakog vikenda, a na putu do kuće, analiziram ih na tabletu. To radim samo za sebe, ne zbog nekog drugog, jer i tako želim da učim i da nadograđujem svoje znanje. Ponosan sam na sve što sam do sada postigao, ali sada samo želim da nastavim da se edukujem još više i pokušam da budem najbolji.\nOno što je definitivno, vrijeme radi za ovog momka.\n– San mi je da jednog dana radim u Engleskoj i vodim neki premijerligaški klub. Ne želim da zvučim arogantno, ali zaista vjerujem da ću to uspeti jednog dana.\nTagovi: UEFAEldin Djonlic


RAMIĆ: DISKRIMINIRACIJA I NEGIRANJE BOŠNJAKA I HRVATA U RS | Hayat.ba\nRAMIĆ: DISKRIMINIRACIJA I NEGIRANJE BOŠNJAKA I HRVATA U RS\nZastupnik Kluba 'Zajedno za BiH' u NSRS-u Edin Ramić kazao je danas tokom rasprave u NSRS-u da postoji sistemska diskriminacija manjih konstitutivnih naroda u RS-u.\nZakon je i represivnog karaktera jer nasilno nameće ili privileguje i forsira upotrebu srpskog jezika i ćiriličnog pisma. Zakon predstavlja dalji korak u negiranju i marginalizovanju bošnjačkog i hrvatskog jezika i njihovog identiteta, a dodatno stvara predstavu o RS-u kao isključivo srpskoj administrativnoj jedinici u državi BiH – kazao je Ramić.


Oko Nas | Oko Nas Info | Strana 674\nMinistar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović u Vrbasu\n21/10/2015 Oko nas\nMinistar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović posetio je Policijsku stavicu u Vrbasu i tom prilikom pohvalio rad zaposlenih.\n„Imamo trend smanjenja broja počinjenih krivičnih dela na teritoriji Policijske uprave Novi Sad, posebno u Vrbasu i povećanje broja rasvetljenih krivičnih dela. Stopa kriminala smanjena je po pitanju krivičnih dela krađa, razbojničkih krađa, ali i najtežih dela ubistava, ubistava u pokušaju“, rekao je Stefanović i dodao da je posebno zadovoljan poverenjem koje građani ukazuju policiji, naglasivši da je to jedan od najvažnijih ciljeva projekta policija u lokalnoj zajednici.\n„Policija to poverenje mora da zasluži svojim radom“, rekao je Stefanović ukazavši da je policija u Vrbasu to poverenje zaslužila dobrim rezultatima.\nMinistar Stefanović, zahvaliv ši opštini na ovoj donaciji, istakao je da je saradnja između građana i lokalne samouprave u Vrbasu sa policijom dobra i da će donirana oprema u mnogome poboljšati rad policije u ovoj opštini.\nU bioskopu „Jugoslavija“ održana je tribina „Bezbednost građana“, i tom prilikom ministar Stefanović je istakao da je jedan od ključnih ciljeva Ministarstva unutrašnjih poslova reforma policije, koja će kroz novi zakon uvesti princip karijernog napredovanja.\nUkazavši da u policiji ima korumpiranih policajaca, Stefanović je nalasio da Ministarstvo podnosi krivične prijave protiv policajaca koji su se ogrešili o zakon i da sa tom pojavom u svojim redovima želi da se obračuna. U borbi protiv kriminala, kako je nagasio Stefanović nema povlašćenih i „Svako, bez obzira na stranačku pripadnost materijalno stanje ili funkciju koju obavlja, ukoliko je prekršio zakon biće priveden“.\nSvečano obeležen Dan oslobođenja i Dan opštine Vrbas\n20/10/2015 Oko nas\nDan oslobođenja Vrbasa 20.oktobar danas je svečano obeležen. Vence na spomenik žrtvama fašizma položili su predsednik opštine Vrbas dr Bratislav Kažić, predsednica SO Marijana Maraš i zamenik predsdnika opštine Milan Glušac, predstavnik Ambasade Ukrajine, predstavnici organizacija SUBNOR-a iz Vrbasa, Srbobrana, Bečeja i Vukovara, rezrevne vojne starešine Nikšića, Plužina, Banja Luke, Prijedora i Vrbasa, predstavnici nacionalnih saveta Crnogoraca i Mađara kao i članovi SNS, SPS, PUPS i druge delegacijie.“Spomenik pred kojim stojimo simbol je naše vere u slobodu, a ona je naša najjača i najstarija vera. Nove generacije trebalo bi da stasavaju uz vrednosti koje su nosile antifašistička borba , vrednosti slobode i pravde“, rekao je Kažić. Nakon obeležavanja Dana oslobođenja održana je i Svečana sednica povodom Dana opštine u Bioskopu „Jugoslavija“. I ove godine dodeljene su nagrade istaknutim pojedincima i ustanovama. Ove godine najveće priznanje koje dodeljuje opština Vrbas oktobarsku nagradu dobili su Đoka Vujičić, jedan od vlasnika PD „Sava Kovačević“, Osnovna škola „Branko Radičević“ iz Savinog Sela i Slobodan Elezović, kulturni poslenik, pisac i hroničar kome je nagrada dodeljena posthumno.\nObrazlažući ovogodišnji izbor, Milan Glušac, zamenik predsednika opštine Vrbas, istakao je da je Đoka Vujičić zaslužio Nagradu opštine Vrbas kao „uspešni privrednik, donator, humanista, čovek velikog srca koji služi na ponos našega grada, naše opštine i naše zemlje, kao jedan od vlasnika uspešno privatizovanog preduzeća“. „Osnovna škola ‘Branko Radičević’ je nagrađena zbog izuzetnih i najviših dostignuća i ostvarenja iz oblasti iz svoje delatnosti – školstva, što je od opšteg značaja za Savino Selu, lokalnu zajednicu, Vojvodinu i Srbiju. Slobodan Elezović zaslužio je nagradu kao ugledni društveni radnik, uvaženi kulturni poslenik i pisac, čovek visokog moralnog kvaliteta koji je uživao veliki ugled, poverenje i poštovanje, čovek koji je mogao da pomiri i sabere neistomišljenike, čovek koji je negovao duh tolerancije i uvažavanja, koji je unapredio kulturu dijaloga u društvenom i javnom životu. Zbog svega Komisija je donela odluku da se Elezoviću nagrada dodeli posthumno“. Uz odbornike i građane, sednici su prisustvovali predstavnici verskih i nacionalnih zajednica, organizacija boraca, Vojske Srbije, političkih partija, brojnih organizacija i ustanova, Bohdan Kost iz Ambasade Ukrajine, Miodrag Kankaraš iz Konzulata Crne Gore u Srbiji, predstavnici opština Srbobran, Mali Iđoš, Kula, Temerin, Beočin, Apatin, Bečej, gradova Banja Luke i Nikšića.\nOdržani VI susreti udruženja i društava srpsko-ruskog prijateljstva\n18/10/2015 Oko nas\nVI susreti udruženja i društava srpsko-ruskog prijateljstva održani su juče u organizaciji Udruženja “Rod” i opštine Vrbas. Po prvi put na ovim susretima pored mnogobrojnih udruženja iz Republike Srbije, prisustvovali su i predstavnici udruženja iz Republike Srpske i Crne Gore.\nPovodom 70 godina od oslobođenja opštine Vrbas od fašizma u Drugom svetskom ratu, savetnica u ambasadi Rusije Irina Gnetkova, potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za privredu, zapošljavanje i ravnopravnost polova Miroslav Vasin, predsednik opštine Vrbas dr Bratislav Kažić, kao i predstavnici srpsko-ruskih udruženja i društava, prisustvovali su polaganju venaca na spomenik na Trgu crvene armije.\nPozdravljajući prisutne, savetnica u ambasadi Rusije Irina Gnetkova isatkla je da je Vrbasko udruženje srpsko-ruskog prijateljstva “Rod” jedno od aktivnijih udruženja u Srbiji. “Drago mi je što postoji veliki broj udruženja koja neguju srpsko ruske odnose. O nekim udruženjima u ambasadi znamo mnogo, upravo zahvaljujući njihovom radu. Očekujem dobre rezultate i informacije nakon ovog susreta. Ambasada Rusije stoji na raspolaganju koliko može svim udruženjima za realizaciji njihovih ideja”, rekla je Gnetkova.\nDobrodošlicu svim gostima požleo je predsednik opštine Vrbas dr Bratislav Kažić. “Raduje me činjenica da je udruženja koja neguju bratske dnose sa Rusijom mnogo. Lično sam se uverio u gostoprimstvo i srdačnost ovog naroda prilikom boravka u Rusiji. Opština Vrbas će uvek podržavati i inicirati ovakve skupove”, rekao je Kažić.\nU velikoj sali Skupštine opštine Vrbas održan je okrugli sto, a nakon toga svečani program u Gimnaziji “Žarko Zrenjanin”. Tom prilikom dodeljena su priznanja i zahvalnice za doprinos u radu i afirmisanju srpsko-ruskog prijateljstva, i to Ljubu Srdanoviću, Đoki Vujićiću, Ljubomiru Kaponji, Aleksandru Hornjaku I Vojisalavu Pejoviću. U ime srpsko–ruskog udruženja “Rod” zahvalnice je uručio predsednik udruženja Radoljub Uskoković. “Susreti na kojima se obeležava važan istorijski datum prilika su za unapređenje saradnje društava kao i produbljivanje poslovnih kulturnih prosvetnih I sportskih veza sa predstavnicima Ruske Federacije u Republici Srbiji”, rekao je Radoljub Uskoković i istakao da udruženje srpsko-ruskog prijateljstva ima podršku od mnogobrojnih Vrbašana.\nDeca iz opštine Vrbas opet učesnici manifestacije “Srbija u ritmu Evrope“\n15/10/2015 Oko nas\nI naredne godine deca iz opštine Vrbas učestvovaće u manifestaciji “Srbija u ritmu Evrope”. Danas su predstavnici ove manifestacije zavnično sa rukovodstvom opštine Vrbas dogovorili i potpisali dokument o saradnji. Prošle godine mnogobrojni učenici iz oštine Vrbas učestvovali su na manifestaciji “Srbija u ritmu Evrope”, koja je jedna od najvećih i najpoznatijih manifestacija zabavno-takmičarskog karaktera. Održava se u skladu sa Evropskom poveljom o učešću mladih u životu na opštinskomi regionalnom nivou. Manifestacija je podržana od strane 25 ambasada država EU, a takmičenje koje je održano u junu u Vrbasu podržala je Ambasada Republike Turske.\n← Prethodno 1 … 673 674 675 … 687 Sledeće →


Priča o životu najboljeg fudbalera svih vremena stiže u bioskope (VIDEO) - Impuls\nObjavljeno: Utorak, 05 Juli 2016 21:00\nU stvaranju ovog filma učestvovao je i sam Pele koji je podržao ovaj projekt, a čak se i pojavljuje u jednoj sceni filma.\nEdson Arantes do Nascimento, zvani Pele, smatra se najboljim fudbalerom svih vremena. Po prvi put film 'Pele: Legenda je rođena' donosi na platno priču o njegovom teškom detinjstvu u Brazilu, odrastanju u siromaštvu, ljubavi prema fudbalu, profesionalnim počecima u klubu 'Santos', pa sve do svetskog prvenstva 1958. godine kada 17-godišnji Pele, na opšte iznenađenje, postaje najvažniji fudbaler reprezentacije Brazila i odvodi ih do prve titule svetskih prvaka.\nPele je time postao najmlađi osvajač titule svetskog prvaka i do danas je jedini fudbaler koji je osvojio tri puta titulu svetskog prvaka. Bio je to rezultat brazilskog "ginga" stila fudbalske igre, pobeda fudbalske kreativnosti i maštovitosti naspram snage i mehaničnosti.\nUlogu Pelea glumi Kevin de Paula, a američki glubac Vinsent D'Onofrio glumi Visentea Feolu, predsednika reprezentacije Brazila. Režiju potpisuju braća Jef i Majkl Zimbalist, poznati po nagrađivanim dokumentarcima 'Two Escobars' i 'Favela Rising'.\nKritičari su filmu zamerili uštogljeno tradicionalno pripovedanje i manjkavu dramaturgiju, pa su ga zato proglasili "rutinerskim" biografskim filmom, ali to zasigurno neće smetati ljubiteljima fudbalske veštine.\nIzvor: Jutarnji.hr/BKTV News


SUSRET U DAVOSU Abazović nakon sastanka s Vučićem: Odnosi sa Srbijom prioritetni za Vladu Crne Gore\nAleksandar Vučić i Dritan Abazović\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Crne Gore Dritan Abazović razgovarali su u Davosu gdje se održava Svjetski ekonomski forum.\nKako je naveo Vučić, ovo je bila odlična prilika da sa Abazovićem razgovara o bilateralnim pitanjima, ali i da ga još jednom pozove da se pridruži sastanku inicijative Otvoreni Balkan na Ohridu.\nIz Vlade Crne Gore je saopćeno da je prilikom bilateralnog susreta konstantovano da Crna Gora ulaže maksimalne napore da se na zapadnom Balkanu promoviše politika regionalne saradnje, pomirenja, suživota i bolje ekonomske povezanosti.\nAbazović je istakao da je Crna Gora posvećena razvoju dobrosusjedskih odnosa sa Srbijom, koji su dodatno osnaženi zajedničkim evropskim ciljevima i regionalnim kontekstom. Dodao je da treba unaprijediti ekonomsku saradnju, prvenstveno kroz realizaciju zajedničkih projektnih aktivnosti u oblasti energetike i infrastrukture.\n- Odnosi sa Srbijom za Vladu Crne Gore su prioritetni zbog čega smo spremni na intezivnu saradnju u svim oblastima od zajedničkog interesa - poručio je Abazović i dodao:\n- Odnosi sa Srbijom moraju da budu na mnogo većem nivou nego što su bili. Mislim da ide u tom pravcu. Mislim da Vučić ima volju da saradnju sa CG digne na veći nivo. Govorili smo o temama samita, rastuća ekonomska kriza.\n24.05.2022 u 22:06\n23.05.2022 u 14:46\nAleksandar Vučić Dritan Abazović Srbija Crna Gora\nŠEF MAĐARSKE DIPLOMATIJE\nPeter Sijarto stigao u BiH: Sa Dodikom će se sastati u Banjoj Luci


26. ožujka 2019. • 10:12\nPrelog se priprema za novo izdanje svog Sajma cvijeća\nSajam cvijeća nema samo lokalni karakter, već je tu uključeno preko četrdesetak izlagača koji uključuju čitavo Međimurje, izlagače iz Podravine i Zagorja, okolice Zagreba, Varaždinske županije te susjednih zemalja Mađarske i Slovenije. Sajam ima izložbeno – prodajni karakter te će i izlagači, izgledom svojih prostora doprinijeti ukupnom izgledu Sajma cvijeća. Mole se svi zainteresirani da se jave i rezerviraju svoj prostor.\nOproštaj od vrtićkih mališana u DV Vesela loptica


tanja đukić - Blic Online\nPred istanbulskim sudom juče je počelo suđenje Čagriju Tortopu zbog premlaćivanja srpske manekenke Tanje Đukić u stanu u Turskoj prošle godine. Tortop, inače poznati turski producent, nasrnuo je na Srpkinju jer je bio ljubomoran i to nije bio prvi put da je ova devojka osetila njegove udarce na koži. Đukićeva danas kaže da za njega očekuje višegodišnju zatvorsku kaznu kako bi se dao primer drugima da su muškarci i žene jednaki i da je nasilje nad ženama nedopustivo.


Tedić od kiseonika kroz šipku do prvenca u Zvoleu: Lakše se diše – Navijaci Srbija\nHome > Fudbal > Tedić od kiseonika kroz šipku do prvenca u Zvoleu: Lakše se diše\nPreležao je koronu, imao problem sa plućnim krilom, predviđan mu je kraj sezone, ali vratio se na teren i postigao svoj prvi gol u dresu Zvolea. Mančester sitijev napadač na pozajmici u holandskom prvoligašu, Slobodan Tedić, za Mozzart Sport je pričao o aktuelnim dešavanjima u karijeri, koja je prethodnih meseci bila na velikom ispitu.\nUspeo je da pobedi zdravstvene probleme – zbog kojih je čak morao da dobija kiseonik kroz šipku među rebrima – i posle skoro tri meseca pauze ponovo istrči na teren. Bilo je to u 64. minutu susreta sa Ajaksom, a nedelju dana kasnije protiv Venla je odigrao celo poluvreme i pogotkom doprineo pobedi 2:1.\n„Lakše se diše! Nisam imao sreće u prethodnom periodu, ali vratio sam se i taj gol mi mnogo znači za samopouzdanje. Kažu da je najteže dati prvi gol. a pošto sam probio led, nadam se da ću ući u seriju i pomoći ekipi. Ako nastavimo da igramo kao u subotu, opstanak neće biti problem“, uveren je 20-godišnji napadač.\n(1,20) Himnasija LP (6,25) Dok Sud (11,0)\nProtiv Ajakasa je imao priliku da se sretne sa Dušanom Tadićem, kapitenom amsterdamskog tima i najboljim igračem holandskog prvenstva.\n„Mnogo mi je značila ta utakmica, iako smo izgubili. Vratio sam se posle pauze i odigrao pola sata. Ajaks je trenutno najbolja ekipa u ligi, imaju mnogo kvalitetnih igrača i veliki je motiv igrati protiv takvog tima. Ekipa kao što je Zvole u takvoj utakmici nema šta da izgubi i može samo da dobije, ako ne rezultatski, onda na iskustvu. S Tadićem sam popričao posle utakmice, pitao me je kako teče oporavak, malo smo popričali o dešavanjima na terenu i o reprezentaciji“, otkriva Tedić.\nIako ranije nije igrao protiv Ajaksa, nije to bio prvi put da je sreo Tadića od dolaska u Holandiju.\n„Sreli smo se na aerodromu kada sam prvi put išao na okupljanje mlade reprezentacije. Dao mi je tada svoj broj telefona i rekao da mogu uvek da ga pozovem i da mi je na raspolaganju. Mnogo znači kada znaš da najbolji igrač prvenstva želi da ti pomogne da napreduješ“.\nNije Tadić jedini koji vodi računa o mladom fudbaleru u Holandiji. Tu su, naravno, i ljudi iz Mančester sitija.\n„Zvali su odmah posle utakmice da čestitaju na golu. Redovno se brinu o meni, šalju mi razne programe, analizu svake utakmice. Rade sve što karakteriše jedan veliki klub, a ja verujem da ću u Zvoleu uspeti da se dokažem do kraja sezone, pa ćemo na leto videti šta dalje i hoće li biti nova pozajmica ili neka druga uloga za mene“, strpljiv je bivši napadač Čukaričkog po pitanju svoje budućnosti, koji je za Zvole odigrao osam utakmica i uz pomenuti gol ima i jednu asistenciju.\nTedić je trenutno sa reprezentacijom Srbije za igrače do 21 godine, koja se okupila povodom prijateljske utakmice sa Turskom u Alanji, 30. marta, a u sklopu priprema za septembarske kvalifikacije za Evropsko prvenstvo.\n„Velika je prednost to što imamo dosta vremena za uigravanje i upoznavanje. Dosad smo samo igrali utakmice i nismo imali mnogo vremena za treninge, a sada će to biti moguće, imaćemo priliku da vežbamo i upijamo sve što selektor Ilija Stolica i njegov stručni štab budu govorili. Ja sam već dugo u reprezentaciji, ima nas dosta koji se poznajemo i družimo i naša obaveza je da pomognemo novim igračima da se brzo prilagode. Veliku pomoć za odličnu atmosferu imamo i od kondicionog trenera Ratka Radojičića“, navodi mladi fudbaler čiji će transfer iz Čukaričkog u Siti, ukoliko budu ostvareni svi bonusi, iznositi 3.000.000 evra, uz određene procente od naredne prodaje.\nIako naše U21 reprezentacije neće biti na Evropskom prvenstvu koje počinje u sredu, a održava se u Sloveniji i Mađarskoj, Tedić će pratiti šta se dešava.\n„Moj cimer i drugar od malih nogu, Radivoj Bosić, igra u Olimpiji, tako da ćemo zajedno navijati za Sloveniju“, otkriva nam napadač Orlića.\nKada je reč o Srbiji, naši mladi fudbaleri u predstojećim kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo igraće protiv Francuske, Ukrajine, Makedonije, Jermenije i Farskih Ostrva. Prvi ide direktno na turnir koji zajedno organizuju Gruzija i Rumunija u junu i julu 2023. godine,a drugoplasirani će u baraž.\n„Svako od nas veruje da možemo da prođemo grupu. Jeste Francuska favorit, ali imamo visoke ciljeve i težimo da ih ostvarimo“, ističe Tedić.\nNjegov bivši klub je pred novim izlaskom na evropsku scenu sledeće sezone, a novi bi mogao da je pokori u tekućoj.\n„Pratim redovno šta radi Čukarički, tamo sam proveo prelep period, jedan od najvažnijih za moju karijeru. Imam dosta drugara u Čuki, a u kontaktu sam i sa ljudima iz kuba. Što se tiče Sitija, to je trenutno najbolji klub na svetu. Sigurno će osvojiti Premijer ligu, a navijam i da uzmu Ligu šampiona. Jedini koji može da im parira je Bajern“, zaključio je Slobodan Tedić.\nTagged Slobodan Tedić


Krstarica 22. maja 2016. 09:40\nPravo je vreme da razmislite o svom izgledu, možda izgubite koji kilogram, ili bar da na vreme probate ovu moćnu dijetu koja mnogo obećava.\nPriznajte da je primamljiv poziv Marka Mesedža iz njegovog priručnika „Dijeta u jednom danu“, koji je izazvao veliko interesovanje širom sveta.\nIdeja počiva na tradicionalnim pravilima mnogih naroda: šest dana može se jesti normalno, a sedmog dana treba primeniti strog režim, koji podrazumeva eliminaciju ugljenih hidrata, masnoće i soli. Na ovaj način dijeta se primenjuje 52 puta u jednoj godini, obuhvatajući veći broj dana od uobičajenih dijeta za mršavljenje, koje mogu biti čak i štetne za organizam.\nGubitak telesne težine jeste sporiji, ali su rezultati duži. Pored toga, ovom dijetom se izbegava stres zbog naglog prelaska s jednog kaloričnog menija na drugi, restriktivan. Izabere se jedan dan u nedelji i izjutra na dan dijete, kao i narednog dana, telesna težina kontroliše se uvek na istoj vagi.\nEvo kako ova jednostavna dijeta izgleda.\nZa doručak uzmete parče hleba, 30 do 40 grama hleba bez soli ili integralnog hleba, 30 grama marmelade ili meda, čaj ili kafu. Za užinu se jede jedna voćka. Za ručak se uzme tanjir sezonskog povrća, i to 200 do 250 grama, zatim 150 do 200 grama belog mesa, ili dva-tri jajeta, ili 250 do 300 grama ribe. Za popodnevnu užinu opet se uzme jedna voćka. Za večeru se jede isto kao i za ručak.\nNutricionistkinja otkrila trik kojim ćete zavarati mozak da misli da…\nProteini životinjskog porekla mogu biti zamenjeni povrćem, na primer, sa 50 grama suvog povrća, graška, pasulja, sočiva i tako dalje. Toga dana ne treba konsumirati ništa masno, bilo da je reč o povrću ili hrani životinjskog porekla, sirovoj ili termički obrađenoj. Umesto soli valja koristiti limun, ruzmarin, mlevenu papriku i druge začine. Ne treba konsumirati hleb, testo, pirinač, krompir i ostale ugljene hidrate. Nemojte piti alkoholna pića, pivo, koka-kolu, oranžadu i ostala gazirana pića. U toku dana treba popiti najmanje dva litra vode. Pored toga, za držanje ove dijete dobro je izabrati, po mogućstvu, uvek isti dan u nedelji.


Koronavirus i onkološki bolesnici\nKoronavirusi i onkološki bolesnici\nRad Wenhua Liang-a i saradnika objavljen u The Lancet Oncology 14. februara 2020. predstavlja prvu publikaciju u kojoj se govori o COVID-19 infekciji kod pacijenata obolelih od karcinoma. Procenat onkoloških pacijenata je bio viši u kohorti sa COVID-19 u odnosu na procenat u ukupnoj kineskoj populaciji, te su autori zaključili da pacijenti sa karcinomom imaju veću verovatnoću da razviju COVID-19.\nOd 1590 pacijenata obolelih od COVID-19 koji su uključeni u ovu studiju (iz 575 bolnica u 31 kineskoj provinciji), 18 je imalo karcinom. Od njih 16 (dvoje od 18 pacijenata nije imalo poznat status lečenja karcinoma), samo je četvoro lečeno hirurški ili hemioterapijom u prethodnom mesecu. 12 pacijenata se oporavilo od prethodnog onkološkog lečenja (rutinsko praćenje nakon primarne resekcije) i nisu imali znake imunosupresije. Najviše je bilo pacijenata sa karcinomom pluća (5 od 18).\nHanping Wang i Li Zhang iz Union bolnice Medicinskog fakulteta u Pekingu (Peking Union Medical College Hospital) u komentaru na rad Liang-a i saradnika (objavljenom u The Lancet Oncology 3. marta 2020.) iznose mišljenje da COVID-19 infekcija kod pomenutih 12 pacijenata sa istorijom karcinoma nema veze sa njihovim karcinomom. Takođe, iako se u pomenutom radu tvrdi da pacijenti sa karcinomom imaju lošiji ishod od COVID-19, činjenica je i da je medijana starosti ovih pacijenata (63,1 godina) značajno viša u odnosu na pacijente bez istorije karcinoma (48.7 godina), što navodi na zaključak da je starija životna dob povezana sa lošijim ishodom od COVID-19.\nU celoj situciji, ključni rizik za obolele od karcinoma predstavlja nemogućnost da dobiju adekvatnu medicinsku negu (kako u smislu dostupnosti bolnica, tako i u smislu regularnog medicinskog zbrinjavanja kada dođu u bolnicu). Konkretno, u oblasti Vuhan je veliki broj lekara otišao u grad Vuhan kako bi pomogli u zbrinjavanju obolelih od COVID-19, što je za posledicu imalo manji broj lekara u okolnim bolnicama. Takođe, pacijentima je savetovano da ne dolaze u bolnice zbog rizika od infekcije. To je rezultovalo odlaganjem pojedinih kliničkih sudija, obavezni karantin komplikuje posetu bolnicama kako bi se obavili redovni pregledi i kontrole, a ukoliko dođe do ozbiljnih komplikacija kod pacijenata sa uznapredovalim karcinomom ili je neophodna hitna medicinska pomoć, odlaganje ili nedostupnost medicinskog zbrinjavanja je ključni problem.\nOsim bolje zaštite u eri COVID-19 i intenzivnijeg praćenja i lečenja ukoliko se zaraze SARS-CoV-2, onkološkim pacijentima bi trebalo obezbediti onlajn medicinsko savetovanje i odgovarajuće prepoznavanje i lečenje kritičnih stanja. Odluke o eventualnom odlaganju terapije obolelih od karcinoma bi trebalo donositi u odnosu na svakog pojedinačnog pacijenta spram rizika i opšte situacije, jer odlaganje lečenja kod ovih pacijenata može dovesti do progresije tumora i loših ishoda.\n1. Wang H. et al, Risk of COVID-19 for patients with cancer, Lancet Oncol 2020\n2. Liang W. et al, Cancer patients in SARS-CoV-2 infection: a nationwide analysis in China, Lancet Oncol. 2020\n3. Wang D et al, Clinical characteristics of 138 hospitalized patients with 2019 novel coronavirus-infected pneumonia in Wuhan, China. JAMA 2020


Bioskop i pozorište Bioskop i pozorište Kategorija - Page 102 of 104 - Banjaluka\n15. 12. 2011. | 11:00


UN: U Belorusiji nastavak sistematske represije - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » UN: U Belorusiji nastavak sistematske represije\nUN: U Belorusiji nastavak sistematske represije\nVisoka komesarka UN za ljudska prava Mišel Bašle (Michelle Bachelet) izjavila je danas da se „sistematska represija nastavlja“ u Belorusiji i dodala da je zabrinuta zbog planova o pooštravanju kazne protiv mirnih demonstranata.\n0Piše: Beta-AFP 25. februara 2021. 16.48 Izmenjeno: 16.49\n„Zabrinuta sam što su novinari i aktivisti za ljudska prava sve više na meti, kako institucionalno, tako i pojedinačno“, rekla je Mišel Bašle u video poruci upućenoj Savetu UN za ljudska prava.\nKomesarka je podsetila da su prošle nedelje beloruske snage bezbednosti sprovele pretrese protiv novinara, aktivista za ljudska prava, kao i protiv nekih njihovih organizacija jer su pod „krivičnom istragom zbog masovnog nereda“.\nPrema njenim rečima, do 9. februara 246 ljudi je osuđeno na zatvorske kazne iz političkih razloga.\nVlasti predsednika Aleksandra Lukašenka od prošle godine suzbijaju proteste započete u avgustu 2020. posle predsedničkih izbora.\n„Ključno je za budućnost zemlje da uspostavi što je moguće šire poštovanje ljudskih prava i prostor za građansko izražavanje“, rekla je Mišel Bašle koja je pozvala na puštanje na slobodu svih zatvorenih demonstranata i na istragu o kršenju ljudskih prava.\nBelorusija, Mišel Bašle, represija, Ujedinjene nacijeŽeneva\nSAD se kandiduju za mesto u Savetu UN za ljudska prava\nBrojni pretresi prostorija novinara, sindikalaca i drugih aktivista u Belorusiji


El Čapov sudija likvidiran tokom džogiranja (video) - Sputnjik Srbija\n08:51 19.10.2016 (osveženo 10:22 19.10.2016) Preuzmite kraći link\nVisente Bermudez (37) ubijen je u gradu Metepesu, 40 kilometara od Meksiko Sitija, kada mu je napadač prišao sa leđa i pucao mu u glavu, prenosi RTS.\nSnimci pokazuju da je ubica, obučen u crnu odjeću, trčao iza sudije, upucao ga i pobegao sa lica mesta.\nPrema navodima lokalnih medija, sudija je odvezen u bolnicu, ali lekari nisu mogli da ga spasu. Bermudez se bavio brojnim izazovima koje su pred njega doneli advokati koji predstavljaju El Čapa Guzmana, lidera kartela Sinaloa.\nlikvidacija, El Čapo, sudija


Legendarni vitez vina Đorđe Krstov\nObjavljeno 18. decembar 2018.\nKada ljudima sa strane govore o svom kraju, Vrščani obavezno u pravi plan stavljaju vinograde i čuvena banatska vina. Krajem prošlog veka i milenijuma naovim južnobanatskim prostorima dogodio se pravi vinogradarski bum, a jedno ime se među prvima izdvojilo i postalo "znak prepoznavanja".\nNikola Stanišić dobitnik Nagrade "Slobodan Stojanović"\nObjavljeno 30. oktobar 2018.\nNa Konkursu za savremeni pozorišni dramski tekst, koji nosi ime jednog od najpoznatijih srpskih dramskih pisaca, Slobodana Stojanovića, koji je raspisala Narodna biblioteka „Ilija M. Petrović“ u Požarevcu, žiri u sastavu Dragana Bošković, teatrolog i pozorišna kritičarka, Srđan Koljević, reditelj, profesor FDU i Vukica Strugar, novinarka dnevnog lista Novosti, jednoglasno je doneo odluku da se, u konkurenciji od 54 prispela teksta, nagrada „Slobodan Stojanović“ dodeli tekstu pod naslovom „Suze Svetog Lavrentija“, pod šifrom „Kiša meteora“ autora Nikole Stanišića iz Vršca.\nIldiko Nemet - Moj zeleni Vršac\nLepota novinarske profesije ogleda se i u brojnim poznanstvima sa ljudima različitih profesija i interesovanja. A u manjem gradu i bogatstvo da neke ljude znate u raličitim fazama života i rada. I u tom spektru različitosti i specifičnosti, ne mali broj je ljudi koji "bez galame", vredno i pošteno ostavljaju svoj trag.\nDragica Stanojlović - hrabrost bez granica\nObjavljeno 25. avgust 2018.\nVideo dokument o doktorki Dragici Stanojlović snimili smo na Gradskom jezeru, mestu na kojem je ova poznata Vrščanka redovni gost sa prijateljima i poznanicima.\nNezavisna odbornica za skupštinskom govornicom "podiže temperaturu", a po temama koje pokreće ili o kojima govori nedvosmisleno ukazuju da je reč o umnoj i nadasve hrabroj ženi.\nMoj Vršac i moja Gudurica - Amet Ramadanović\nObjavljeno 13. avgust 2018.\nPrema popisu stanovništva iz 2011. godine u opštini Vršac živi 1.368 Roma. Romi su inače najbrojnija populacija koja je u vreme ratova napustila svoje domove i mir potražila, pre svega, u zemljama zapadne Evrope.\nRomi, naravno, dele sudbinu svojih sugrađana i na ovim prostorima, ali je prema izjavama eksperata, još uvek puno nerešenih problema iako je u ovoj oblasti država uspostavila održiva sistemska rešenja.\nVeliki ljudi iz male varoši\nObjavljeno 05. jul 2018.\nIz ugledne vršačke porodice Maksimović, ponikao je i Zoran Maksimović, doktor farmaceutskih nauka, profesor na Farmaceutskom fakultetu u Beogradu. Iako živi i radi u našem glavnom gradu, profesor Maksimović je često u svojoj rodnoj varoši.\nStruka u politici - Milucu Živkov\nZelene ideje Budimira Babića\nLjudi za dva veka - Milan Vukelić\nIzuzetni Dragiša Gile Kresojević