Jesen donosi uzbudljiv serijski sadržaj na Superstar TV-u | Lifestyle | Promo\nJesen donosi uzbudljiv serijski sadržaj na Superstar TV-u 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nJesen donosi uzbudljiv serijski sadržaj na Superstar TV-u\nU produkciji Telekoma Srbija nove sezone hit serija „Državni službenik“ i „Ubice mog oca“ .\nTelekom Srbija i dve izvršne produkcije radili su zajedno na nekoliko serija, a početak snimanja i njihove premijere očekuju se u narednim mesecima. Publika će uživati u petoj sezoni popularne serije „Ubice mog oca“, dugoočekivana serija „Pevačica“ kreće sa emitovanjem u septembru, dok je snimanje treće sezone kriminalističkog trilera „Državni službenik“ zakazano za kraj jula.\n„Uvek se trudimo da ono što izađe iz naših kuća bude na najvišem nivou, a posebno bih istakao rad na seriji Baš Čelik, koja predstavlja nešto što do sada nije rađeno u našoj zemlji. Raduje nas što ćemo, zahvaljujući saradnji sa Telekomom, na male ekrane doneti priču koju smo svi kao mali čitali i voleli. Produkcijski i scenaristički, ovaj projekat biće zaista kompetitivan na svetskom nivou - prvi pravi srpski blokbaster“.\nProducent Maksa Ćatović podsetio se početka saradnje sa Telekomom i rada na seriji „Državni službenik“, i najavio brojne projekte u budućnosti.\n„Kao neko ko je u ovom poslu više od 35 godina moram da naglasim da se nikada više nije radilo. Cela naša branša, i glumci, i reditelji, i filmski radnici doživljavaju svoje magično doba, pre svega zahvaljujući Telekomu koji svakako prednjači po broju novih naslova“.\nSuperstar TV, jedan od deset najgledanijih televizijskih kanala u Srbiji, mogu pratiti korisnici iris TV-a, kablovskog operatora Supernova i satelitske televizije m:SAT TV, kao i korisnici u regionu preko m:tel-a CG i BiH i širom sveta preko MTEL Global.


Bilo je riječi o tome zašto Bakir Izetbegović vjeruje da je turskog predsjednika Edroana poslao sam bog, zbog čega je Milorad Dodik čest gost ruskog predsjednika Putina, o vazalnom odnosu Dodika i Izetbegovića prema Putinu i Erdoanu, o emotivnoj vezanosti Srba za Rusiju i Bošnjaka za Tursku, zašto Turska i Rusija mnogo manje investiraju u Bosni i Hercegovinu nego zapadne zemlje, da li je zajednički cilj Rusije i Turske da Evropsku uniju i Zapad istisnu iz Bosne i Hercegovine, da li bi Putin podržao Dodika kada bi pokušao da otcijepi Republiku Srpsku, da li Izetbegović misli da bi Turska, a ne Zapad, spriječila secesiju srpskog eniteta, kao i o tome koliko jačanje turskog i ruskog uticaja udaljava Bosnu i Hercegovinu od Evorpske unije.\nOmer Karabeg: U posljednje vrijeme Turska sve više jača svoj uticaj u Federaciji Bosne i Hercegovine. Vrhunac tih nastojanja bio je masovni predizborni miting turskog predsjednika Erdoana, na kome je Bakir Izetbegović, lider Stranke demokratske akcije i predsjednik Predsjedništva Bosne i Hercegovine, tretirao Erdoana kao čovjeka koga je poslao sam bog. On to nije rekao metaforično, nego je govorio kao neko ko je uvjeren da je Erdoan uistinu božji čovjek.\nVedran Džihić: Ovo što se nedavno desilo u Sarajevu mora se staviti u kontekst razvoja tursko-bošnjačkih odnosa u zadnje dvije do tri decenije. Svi se sjećamo priče da je Alija Izetbegović navodno ostavio Erdoanu u amanet brigu za Bosnu i Hercegovinu, a što je turski predsjednik pomenuo na mitingu u Sarajevu. Turska se već dugo “brine“ o ovom području, ne toliko ekonomski, koliko ideološki. Pominju se zajednička religija i kultura i zajednički identitet kao spas za Bošnjake. Priziva se zajednička prošlost, kao što je to Erdoan učinio na mitingu u Sarajevu pozivajuću se na zajedničku borbu Turaka i Bošnjaka na Dardanelima. Stvara se osjećaj da je Turska matična zemlja za Bošnjake, kao što je Srbija za bosanskohercegovačke Srbe ili Hrvatska za bosanskohercegovačke Hrvate.\nIzjavu Bakira Izertbegovića o Erdoanu kao božjem čovjeku označio bih kao poltronstvo i idolopoklonstvo zasnovano na ideološkoj matrici - slavimo Erdoana i klanjamo mu se, jer ga je poslao bog. Turska, sa svoje strane, nudi paternalizam - mi smo veći, jači, mi smo tu da se brinemo o vama i da vam pokažemo put u novu i svjetliju budućnost. Rezultat ove mješavine poltronstva i paternalizma je jako negativan za Bosnu i Hercegovinu, pošto skreće pažnju sa suštinskih problema i ne doprinosi demokratizaciji društva. Jer kakav bi demokratski uzor Putin i Erdoan mogli biti za Bosnu i Hercegovinu.\nOmer Karabeg: Predsjednik Republike Srpske, Milorad Dodik, nije istina rekao za Putina da ga je bog poslao, ali o njemu govori kao o jednom od najvećih svjetskih državnika i kao o moćnom zaštitniku Republike Srpske. Putin to cijeni i vrlo često ga prima. Nedavno ga je opet primio u Sankt Peterburgu. Zašto je Dodik toliko važan Putinu?\nDa biste dobili izbore u BiH dovoljno je da kažete: “Mi volimo Rusiju, mi volimo Tursku, oni vole nas": Aleksandar Trifunović\nOmer Karabeg: Zašto je Bakir Izetbegović toliko važan Erdoanu?\nVedran Džihić: Objašnjenje je prilično jednostavno. U trenutku kada Erdoan nigdje u Evropi nije mogao da organizira miting uoči predsjedničkih izbora u junu, Bakir Izetbegović mu je to omogućio u Bosni i Hercegovini odakle je on poslao poruku evropskim zemaljama da su - za razliku od Bosne i Hercegovine - pale na ispitu demokratije. Zloupotrebljavajući Bosnu i Hercegovinu, prije svega Bošnjake i Bakira Izetbegovića, Erdoan je pozicionirao sebe kao nekoga ko štiti i promovira pravu demokratiju, za razliku od, kako on kaže, pogrešne evropske demokratije.\nBurić: Erdoanovi bosanski vilajeti\nOn je iskoristio Bosnu i Hercegovinu kao mini geopolitički poligon u njegovom razračunavanju sa Briselom. U toj Erdoanoj igri Bosna i Hercegovina je ispala kolateralna šteta. Kada se podvuče crta, mislim da je i za samog Bakira Izetbegovića i za građane Bosne i Hercegovine bilans ove posjete bio negativan.\nOmer Karabeg: Čini mi se da je u Bosni i Hercegovini na djelu nešto što se naziva geopolitikom emocija. Bosanski Srbi se emocionalno vezuju za pravoslavnu Rusiju, a Bošnjaci za islamsku Tursku. I Putin i Erdoan igraju na tu kartu.\nAleksandar Trifunović: Pomenuli ste emocije. Velike sile nemaju emocije. U svojim političkim izletima u Bosnu i Hercegovinu Rusija i Turska gledaju prije svega svoje interese. Radi se o velikim silama, čije su ambicije ogromne. One će nastojati da u Bosni i Hercegovini postignu sve ono što nisu mogle u Srbiji i Hrvatskoj. To što je Erdoan uradio u Bosni i Hercegovini, nije mu bilo omogućeno nigdje u Evropi, gdje ima mnogo više turskih državljana. Zato je on odlučio da u Bosni i Hercegovini pokaže silu, koju nije mogao pokazati u Berlinu.\nMislim da je ovo sa Erdoanovim mitingom samo početak. Nakon tog mitinga postaju potpuno legitimni slični skupovi u Republici Srpskoj i u onom dijelu Bosne i Hercegovine koju većinom naseljavaju Hrvati. Treba očekivati predizborne mitinge i nekih drugih lidera. Da li je to narušavanje unutrašnjeg suvereniteta zemlje? Naravno da jeste, mada je već Dejtonski sporazum dobrim dijelom oduzeo Bosni i Hercegovini kontrolu nad unutrašnjim suverenitetom.\nErdoan i Izetbegović\nAleksandar Trifunović: Kada pogledamo rang listu zemalja koje najviše ulažu u BiH, Rusija i Turska nisu ni u prvih deset. Turska ulaže mnogo više u Srbiju nego u Bosnu i Hercegovinu. Problem je što zapadna ulaganja običnim ljudima ne donose neki boljitak. To ih se ne dotiče. Boljitak osjeti tek nekolicina koja uspije da se zaposli u kompanijama finansiranim zapadnim novcem. Zato se ljudi okreću emocijama. Ali ih ljubav prema Rusiji i Turskoj ne obavezuje. Kada napuštaju Bosnu i Hercegovinu, zato što se ovdje loše živi, nikada neće otići u Rusiju i Tursku da tamo traže posao, nego u one zemlje koje državnici, poput Erdoana i Putina, kritikuju.\nAko želimo da budemo korektni prema publici koja bude slušala ili čitala ovo što pričamo, moramo reći kakve posljedice na građane Bosne i Hercegovine može da ima jačanje uticaja Rusije i Turske. Ako taj uticaj bude onemogućio evropskie integracije, moglo bi nestati i ono malo interesa koji evropske zemlje imaju za Bosnu i Hercegovinu. Možda će doći i do potpunog povlačenja zapadnih investicija što bi moglo dovesti do još većeg odlaska mladih i obrazovanih ljudi iz ove zemlje. Ono što sve nas treba da zabrine je - kakve će biti posljedice pojačanog političkog prisustva i Rusije i Turske na ovom prostoru.\nOmer Karabeg: Da li bi se odnos Dodika prema Putinu i Izetbegovića prema Erdoanu mogao nazvati vazalnim? Dodik samo što nije rekao da bi volio da Republika Srpska bude ruska gubernija, a Izetbegović da Federacija BiH bude turski pašaluk. Prosto se stiče taj utisak.\nVedran Džihić: To je neka vrsta dodvoravanja i njihov pokušaj da, igrajući igru sa Putinom i Erdoanom, dobiju političke poene na domaćem terenu. To je za mene palanačka politička strategija, koja je uvijek kratkog daha. Dodik i Izetbegović misle od danas do sutra, gledaju da u toj igrici pokupe političke poene koji će im pomoći da dobiju slijedeće izbore. To je u principu jedna mikropolitička strategija, koja se iscrpljuje sama u sebi. Ona može Izetbegoviću i Dodiku da donese kratkoročnu političku prednost na lokalnom terenu, ali za društvo i državu to je igra koja donosi gubitak.\nMislim da s tim ozbiljno ne računaju ni Izetbegović, ni Dodik. Kada se oni sa strahopoštovanjem obraćaju Erdoanu i Putinu, oni to rade da bi ovdje i dalje ostali gazde. Za njih je važno da ljudi kažu - ovoga podržava Erdoan, onoga Putin. Kao u onom vicu - nas i Rusa 300 miliona. Ali u geopolitičkim odnosima, od kada je svijeta, ne postoji nikakva ljubav. I nema je ni ovoga puta. Svaka podrška ima svoju cijenu. Kakva će biti cijena Putinove i Erdoanove podrške - mi to još uvijek ne znamo. A morali bismo se zapitati koje ćemo interese i apetite morati da zadovoljimo ako Rusija i Turska nastave da sa ovim intenzitetom participiraju u političkom životu Bosne i Hercegovine.\nOmer Karabeg: Putin i Erdoan u posljednje vrijeme sve više sarađuju. Oni imaju zajedničkog protivnika, a to su Evropska unija i Sjedinjene Američke Države. Može li se reći da je zajednički cilj Putina i Erdoana da iz Bosne i Hercegovine istisnu Zapad, naravno, svako iz svojih razloga?\nVedran Džihić: Oni suštinski ne mogu sa ovog prostora istisnuti Zapad prije svega zbog geografije. Ni Rusija ni Turska nisu geografski povezane sa Bosnom i Hercegovinom, ali one mogu da budu alternativa na simboličan način. Erdoan i Putin čine sve što je u njihovoj moći da slabašnom demokratsko-liberalno zapadnom modelu, koji danas postoji u Bosni i Hercegovini, zadaju udarac i pokažu da je njihovo poimanje svijeta bolje. Bosna i Hercegovina, Srbija i cijela naša regija, kao uostalom i Gruzija ili Armenija, danas su kolateralna šteta ideološke bitke između autoritarnih sustava i liberalne demokratije. U toj situaciji Evropska unija ne nalazi pravi odgovor. Politika proširenje Unije novim članovima je zastala i Brisel nema sposobnost i snagu da zemljama Zapadnog Balkana, koje jesu geografski u Evropi, ponudi jasnu alternativu..\nOmer Karabeg: Mislite li da bi Putin podržao Dodika kada bi pokušao da otcijepi Republiku Srpsku od Bosne i Hercegovine, što on odavno najavljuje - ili se Dodik samo tome nada?\nAleksandar Trifunović: Mislim da Dodik odlaže scenario te vrste za neku daleku budućnost. On sada govori - ako Bosna i Hercegovina ne bude mogla da funkcioniše, onda ćemo mi krenuti putem disolucije - i sve u tom stilu. Postaje sve obazriviji, kad je riječ o referendumu i odvajanju Republike Srpske, što nekada nije ispuštao iz usta. Praktično od referenduma o Danu Republike Srpske Dodik je prestao to da pominje kao neku vrstu političkog izlaza. Tako da bi bilo neozbiljno da ja sada komentarišem šta bi bilo kad bi bilo, da li bi Putin podržao Dodika ili ne. Nakon sastanaka sa Putinom Dodik uvijek kaže da ruski predsjednik apsolutno stoji iza njega, mada se Putin ne oglašava, niti na službenim stranicama predsjednika Rusije možete dobiti bilo kakve informacije o tim susretima. Imamo samo Dodikovo tumačenje tih susreta, i ako je ono tačno, onda je tu negdje i odgovor na vaše pitanje.\nAli mislim da je priča o prekompoziciji Bosne i Hercegovine opasna u ovoj visokoj predizbornoj temperaturi jer, kada gledate televizijske dnevnike, ne znate da li ste usred ratnog sukoba. Do te mjere je zaoštrena politička retorika - da se čini da je život ovdje nemoguć. S druge strane, ljudi ovdje žive bez konflikta, komuniciraju i sarađuju, prelaze međuentitetsku liniju i mislim da nikome ozbiljnom ne padaju na pamet takve igre sa Bosnom i Hercegovinom. Jer, kada se takva tema stavi na sto, mora se razmišljati šta će se desiti dan poslije, šta će se biti sa ovim ljudima, šta će biti sa ovom zemljom.\nInteresi Rusije i Turske su njihovi interesi. Ova zemlja i mi koji u njoj živimo ne zanimaju ih pretjerano. Njihovi planovi su mnogo veći od onoga što smo mi. Mi prije svega treba da sačuvamo mir u Bosni i Hercegovini. Hajde da vidimo šta možemo da uradimo kao društvo da ova zemlja ne bude krizno žarište u budućnosti. Bilo bi neozbiljno da ja kažem - Putin bi podržao ideju disolucije ili slično. Takve stvari mogu nositi vrlo ozbiljne posljedice, ne samo po Bosnu i Hercegovinu, nego i po cijeli region.\nOmer Karabeg: Ali Dodik stvara utisak da bi ga Putin u svemu podržao, pa i u tome. To je njegova igra.\nOmer Karabeg: Da li je moguće da Bakir Izetbegović, koji se sve više okreće Turskoj i u njoj vidi glavnu zaštitnicu Bošnjaka, misli da bi Turska, a ne Zapad, spriječila Dodika da otcijepi Republiku Srpsku, ako bi Dodik jednog dana zaigrao na tu kartu.\nVedran Džihić: Ne mogu da vjerujem da Bakir Izetbegović razmišlja na taj način - i to iz dva razloga. Prvo, rok političkog trajanja Bakira Izetbegovića je limitiran. Drugo, mislim da je on svjestan da je Bosna i Hercegovina suštinski u zapadnoj sferi - ne samo po investicijama, nego i po sigurnosnim strukturama koje se nalaze u ovom zemlji, a koje su zapadne. Da ne govorimo o političkom, diplomatskom i svakom drugom uticaju Zapada.\nUostalom, mislim da je svako razmišljanje o disoluciji, o raspadu, o novoj teritorijalnoj dezintegraciji Bosne i Hercegovine, veoma opasno. Takvom narativu, koji produciraju naše etnonacionalne političke elite, treba da suprotstavimo druge narative. Sjećam se kako smo poslije poplava 2014. godine počeli da govorimo o tome da postoji zajednički bosanskohercegovački duh i da je još uvijek živ socijalni kapital koji je izvan etničkih podjela. Čini mi se da i u najnovijim događajima, kao što je pokret "Pravda za Davida" u Banjaluci, postoji nešto što može da premosti vještački kreirane rovove u koje Izetbegović, Dodik i Čović guraju Bošnjake, Srbe i Hrvate. Pošto živimo u istom podneblju, pošto imamo iste probleme i istu korumpiranu vlast i pošto želimo da živimo normalno, hajde da zajednički razmislimo kako da od Bosne i Hercegovine napravimo normalnu zemlju.\nOmer Karabeg: Ako se nastavi trend približavanja Rusiji i Turskoj, da li to može Bosni i Hercegovini da zatvori vrata Evropske unije?\nAleksandar Trifunović: Ako većina građana Bosne i Hercegovine na oktobarskim izborima bude poslala takvu vrstu poruke mislim da se može desiti da nestane i ono malo interesa koji Evropska unija pokazuje za Bosnu i Hercegovinu i da nam kažu - idite putem koji ste izabrali. Populističke politike, na žalost, jačaju. Izgleda da više ne morate ljudima nuditi zapošljavanje, veću socijalnu sigurnost, bolji zdravstveni sistem i školstvo da biste dobili izbore. Dovoljno je da kažete: “Mi volimo Rusiju, mi volimo Tursku, oni vole nas“ - i završili ste posao. Ali, dan poslije izbora suočićete se sa ekonomijom koja se raspada i sa ogromnim drugovima koje treba vratiti. Tako da ne možemo gledati na te igre Rusije i Turske kao na nešto što na nas neće uticati. Ta priča da se veliki igraju i da mi tu nemamo šta tražiti - nije tačna. O tome bi svako trebao da vodi računa, naročito na izborima koji dolaze.\nBiH, Sarajevo, Vedran Dzihic an expert on EU integrations 1oct2017\nVedran Džihić: Ako Evropska unija nastavi sa tehnokratskom politikom proširenja - malo damo za infrastrukturu, malo podržimo institucije, a vi ispunjavajte upitnik i sve tako u nedogled - mislim da će se na Zapadnom Balkanu sve više otvarati prostor za djelovanje Turske i Rusije. I to će trajati sve do one tačke kada Zapadni Balkan počne da proizvodi više krize nego što Evropska unija može da savlada. U tom trenutku će Brisel morati postaviti ultimatum liderima, kao što su Vučić, Izetbegović i Dodik, da ili nestanu sa političke scene ili zauzmu jasnu i nedvosmislenu proevropsku poziciju.


Selidbe Zlatibor po najboljim cenama - Smart Move- Selidbe Zlatibor\nJedna od najperspektivnijih, ako ne i najperspektivnija opština u zemlji jeste opština Čajetina, sa centrom na Zlatiboru. Dobrobiti ove planine nadaleko su poznate, s obzirom da generacije Beogradjana, Novosadjana i stanovnika drugih krajeva redovno provodi letnji i zimski odmor u Zatiborskom kraju. Novina je da u se poslednje vreme, kao posledica pandemije i stvorenih uslova za rad od kuće, sve veći broj ljudi odlučuje na višemesečni boravak na planini pa se iz tog razloga sve više traže selidbe na Zlatibor.\nZašto su aktuelne selidbe na Zaltibor\nProsperitet ovog kraja ne ogleda se samo na turističkom planu koji Zlatibor svakako čini najpopularnijom planinom, već i u demografskom, s obzirom da ova opština beleži kontinuirani prirodni priraštaj. U zlatiborskim selima otvoreni su vrtići, biblioteke, i razni kulturni centri koji stanovnicima omogućavaju život poput onog u gradu, ali uz ogromnu prednost – zdrav vazduh, čistu vodu, nadmorsku visinu i sve ostale planinske karakteristike. Opština Čajetina ističe se po gradjevinskim projektima, kako turističke prirode, poput novoizgradjene gondole, tako i stambene – novogradnja cveta na Zlatiboru i toliko je raznovrsna da će zadovoljiti svačije potrebe. Iz svih ovih, ali i mnogoh drugih razloga, ne čudi što se broj selidbi na Zlatibor toliko uvećao u poslednjih nekoliko godina.\nProverena agencija za selidbe na Zlatibor\nNaša agencija se duži niz godina bavi selidbama, ali možemo reći da nam selidbe na Zlatibor polako ali sigurno postaju uža specijalnost. Pored velikog broja uspešno izvršenih selidbi na Zlatibor, možemo se pohvaliti time što u svom timu imamo i profesionalce upravo iz zlatiborskog kraja koji su dobro upoznati sa terenom i koji će izaći u susret svim potrebama klijenta. Naš vozni park čine pouzdana vozila prilagodjena planinskim terenima pa možete biti bezbedni čak i ako se selite u duboko ruralne krajeve bez asfaltiranih puteva. Na vama je samo da nas pozovete na 062 242 282 a mi ćemo se postarati da Vaša selidba na Zlatibor prodje glatko. Na Vama je samo da uživate na novoj planinskoj adresi.


Hotel Central - Sao Tome, Sao Tome i Principe - cena od $52, recenzje - Planet of Hotels\nRua de Angola, Sao Tome, Sao Tome i Principe Prikaži na mapi (127 m od centra)\nVlasnicima automobila obezbeđen je besplatan parking. Pušenje je dozvoljeno u određenim mestima. Vrsi se svakodnevno čišćenje soba Ovde možete rezervisati prevoz od/do aerodroma. U hotelu su predviđene sobe za nepušače. Ako svog ljubimca želite povesti na odmor, bićete primljeni ovde, glavno je da sve detalje dogovorite sa administracijom. Gosti su uvek dobrodošli u našem restoranu sa dobrom uslugom. Uz doplatu, gosti mogu izajmiti automobil. Stanari mogu da koriste Wi-Fi.\nRezervišite online Hotel Central\nDa ne bi vaš odmor bio pokvaren, pobrinite se za rezervaciju Hotel Central unapred. Planet of Hotels će vas obradovati najnižim cenama i odsustvom naknada za usluge.\nMožda će vas zanimati i ove opcije: Maio Relax, Casa di Yuca Ferienbungalow auf Maio, Maio Vacanze, Kaza Tropikal.\nOva dvokrevetna soba sa zasebnim krevetima nudi klima-uređaj, flat-screen TV i popločan/mermerni pod.\nNalazi se u blizini - Hotel Central\nUsluge - Hotel Central\nOpšte parking, dozvoljeni kućni ljubimci, besplatan parking\nAktivnosti sportski događaji (prenos uživo)\nHrana i piće restoran, snek bar, meni za poseban režim ishrane (na zahtev)\nUsluge recepcije menjačnica, ostava za prtljag\nBezbednost i sigurnost protivpožarni aparati\nKućni red - Hotel Central\nBoravak kućnih ljubimaca Kućni ljubimci su dozvoljeni na zahtev. Ne plaća se dodatno.\nSmeštaj dece i dodatni kreveti Sva deca su dobrodošla. Za boravak do 2 dece mlađe od 5 godine/-a boravak je besplatan kada se koristi postojeći krevet. Maksimalni kapacitet sobe: nema dodatnih kreveta/krevetića. Maksimalan kapacitet sobe: 2 osobe ukupno. Maksimalan kapacitet sobe: nema.\nRecenzije korisnika Booking.com - Hotel Central\n9 Ocene putnika Booking.com Na osnovu 280 recenzija\nČesto postavljana pitanja: Hotel Central\nKoliko košta smeštaj u hoteli Hotel Central?\nVrednost smeštaja u hoteli Hotel Central zavise od datuma, cene, broja gostiju i drugih parametara. Unesite svoje datume da pogledate cene.\nU koliko sati je prijava i odjava u hoteli Hotel Central?\nPrijava u hoteli Hotel Central moguća je od 13:00, odjava do 11:00.\nPostoji li parking u Hotel Central?\nU Hotel Central gostima je na raspolaganju parking.\nPostoje li u hoteli Hotel Central usluge čišćenja?\nKoliko je udaljen Hotel Central od najbližeg aerodroma?\nHotel Central udaljen je 4,9 km km od najbližeg aerodroma (São Tomé International Airport).\nHoteli Monte Karlo Hoteli Marisule Estate Hoteli Bandar Seri Begavan Hoteli Yona Hoteli Fizešđarmat Hoteli Šelkino Hoteli Engare Nanyuki Hoteli Nova Gradiška


Bivši robijaš stigao u Spartak: Vrijeme da se smiri najlošiji momak Rusije | MONDOBA\nPojacanje spartak Moskva aleksandar Kokorin bivsi robijas zatvor Zenit Sankt Peterburg\n10. August, 13:59\nBivši robijaš stigao u Spartak: Vrijeme da se smiri najlošiji momak Rusije 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n02.08.2020. / 14:56\nBivši robijaš stigao u Spartak: Vrijeme da se smiri najlošiji momak Rusije\nAutor Dušan Ninković 02.08.2020. / 14:56\nBiće to treći klub u Moskvi za koji nastupa, a igrao je i u nekim drugim ruskim ekipama.\nIzvor: Getty Images/Dennis Grombkowski, Dennis Grombkowski/Getty Images Europe\nMogao bi da se snimi film po njegovoj karijeri.\nIgrao je u skoro svim najvećim klubovima Rusije, bio je veoma važan u reprezentaciji, ali je onda čak godinu dana proveo iza rešetaka.\n"Kristijano? Ako završi karijeru u 43. godini, reći ću da je spremniji"\nPortu trofej Kupa nakon devet godina - znate li ko ga je podigao?\nAko se za nekog može reći da je ''loš momak'' u fudbalu, onda je to Aleksandar Kokorin.\nDoskorašnji igrač Zenita, koji je posljednju polusezonu proveo u Sočiju, gdje je igrao sjajno, novi je fudbaler Spartaka!\nOn se iz Sankt Peterburga preselio u Moskvu kao slobodan igrač, pa će obeštećenje od 19 miliona, koliko je za njega plaćano dva puta, ostati najveća otkupna klauzula u karijeri.\nSvojevremeno je mladi Kokorin dobio šansu u seniorskom timu Dinama iz Moskve, iako je dijete Lokomotive, tradicionalno jedne od najboljih fudbalskih škola u Rusiji. Uslijedio je transfer u Anži, gdje se zadržao samo nekoliko mjeseci, bez odigranog meča, a zatim je za isti novac vraćen u Dinamo.\nNajuspješniji dio njegove karijere bio je boravak u Zenitu, ali ni taj period neće biti upamćen kao previše lijep. Iako je osvojio tri trofeja, pamtiće ga i po godinu dana provedenih iza rešetaka, zbog incidenta u kom je učestvovao i Pavel Mamaev.\n— ФК «Спартак-Москва» (@fcsm_official)August 2, 2020\nKokorin je nakon izlaska na slobodu nosio dres Sočija i u tom timu pokazivao da može da bude jedan od najboljih igrača u ligi. Spartak se, kao njegova naredna destinacija, pominjao još davno, a sada su se konačno sklopile kockice.\nMoskovljani žele da poprave utisak iz ove sezone i vrate se u vrh ruskog fudbala, dok Kokorinu treba dobra sezona kako bi opravdao ponašanje iz prethodnih godina. Biće zanimljivo vidjeti kako će funkcionisati ta saradnja. Ugovor sa novim timom je potpisao na 3+1 godinu!\nRusija fudbal transferi


Zašto se krije duža verzija Vučićevog ekspozea? - Istinomer\nZašto se krije duža verzija Vučićevog ekspozea?\nVesna Radojević 28. 9. 2016.\nVlada Srbije nije postupila po Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja i dostavila Istinomeru dužu verziju Vučićevog programa od 260 strana.\nU javnosti se često moglo čuti od premijera da priprema opsežan ekspoze od 450 strana u kome će detaljno, duže od bilo kog premijera ranije, predstaviti poslanicima i javnosti svoj plan za naredni mandat. Do održavanja sednice, broj strana ekspozea spao je na 260. Ipak, ni ta verzija nikada do sada nije ugledala svetlo dana.\nIstinomer je od Vlade Srbije 22. avgusta zahtevom za slobodan pristup informacijama od javnog značaja zatražio verziju ekspozea od 260 strana, za koji je premijer Aleksandar Vučić nekoliko puta rekao da postoji. Nakon isteka zakonskog roka od 15 dana iz Vlade smo dobili samo odgovor, telefonskim putem, da ćemo informaciju dobiti. Od tada do danas, Vlada ćuti, a Istinomer je zbog toga poslao i žalbu Povereniku za informacije od javnog značaja.\nAleksandar Vučić predstavlja program nove Vlade, 9. avgust 2016. / Foto: FoNet\nDakle, u ovom trenutku može se govoriti o tri Vučićeva ekspozea. Prvi, od 260 strana koji do sada javnost nije čitala, potom skraćena verzija od 68 stranica koju su poslanici dobili za vreme skupštinske rasprave o izboru nove Vlade. Treća varijanta nalazi se na sajtu Vlade Republike Srbije i ima 81 stranu. U tom dokumentu, koji je inače transkript skupštinske rasprave, Vučić je u više navrata potvrdio da je pred poslanicima skraćena verzija ekspozea.\nNarodna skupština, 9.8.2016. godine\n”Hoću da zahvalim svima koji nisu deo većine, a koji su danas mogli da sede gotovo šest sati i da čuju ovaj skraćeni ekspoze, jer to govori i o tome da možemo da se poštujemo, da možemo ne samo da se čujemo već i da se saslušamo. Mi ćemo umeti na takav način i da odgovorimo svima koji su i takvu pažnju i takvu vrstu poštovanja pokazali”.\nU toku svog govora Vučić je spomenuo još jednu varijantu ekspozea od 130 strana.\n”Čitaću vam po tačkama da biste i vi mogli da pratite gde se nalazimo, a moj ekspoze je mnogo duži od 130 strana, od sižea koje ste vi dobili, ali vidim da neke to nije ni interesovalo. Žao mi je”.\nNapominjemo, poslanici su dobili dokument koji je imao 68, a ne 130 strana. Govoreći da će da prepriča delove ekspozea i tako skrati vreme svog govora, Vučić se obratio predsednici Narodne skupštne Maji Gojković zamolivši je da u toku dana dostavi poslanicima prvu i navodno najdužu verziju ekspozea.\n”Ako ja mogu vas, gospođo predsednice, da zamolim, sada ću pokušati da prepričam po nekoliko stranica unapred, a da vi ovo što sam spremio na ovih 260 stranica u toku dana, a zamolio bih i moje saradnike iz Vlade da vam to dostave, da možete i svih tih 260 stranica koje sam planirao da pročitam, a očigledno je da ih ne bi do ujutru pročitao, da im to takođe dostavite, da mogu da se spreme”, kazao je Vučić.\nMeđutim, kako nam je potvrđeno ovaj primerak nikada nije stigao do parlamentaraca.\nPoslanik Srpske napredne stranke (SNS) Veroljub Arsić i poslanica pokreta Dosta je bilo (DJB) Tatjana Macura su nam kazali da nisu videli plan od 260 strana.\n”Verujte da ne znam, možda su i poslali, nisam pregledao papire koji su stizali iz Vlade”, kratko nam je rekao Arsić u telefonskom razgovoru.\n”Mi smo i prvu i drugu verziju dobili u papiru. Dake, tu od 68 strana i onda nešto dužu verziju što je transkript skupštinske rasprave, oko 80 strana. Ja ne verujem da postoji ta verzija od 260 strana. Mi smo tražili čak i verziju koju je navodno pisao rukom na 450 strana jer je toliko puta to izgovorio u javnosti, ali nismo još uvek ništa dobili”, kazala je Macura za Istinomer.\nPravo javnosti je da zna celokupan program rada nove Vlade, šta to novi – stari premijer obećava i na koji način planira da troši poreski novac za šta nije dovoljna samo ”skraćena verzija”. Kako ekspoze nije višemilionski ugovor, niti biznis plan velikog investitora, niti škakljiva ”javna nabavka” nije potpuno jasno šta je motiv da taj dokument ostane skriven od javnosti.\nAleksandar Vučić ekspoze Vlada Srbije


/ SRCE OD SILIKONA\nVesna Radusinović\tSRCE OD SILIKONA\nPrilično je teško i zamisliti šta sve ženama, nezadovoljnim svojim\nživotima, u nevolji pada na pamet. Tek kada se razbiju u\nparamparčad, spremne su da se suoče sa realnošću, sa onim šta su od\nsebe napravile, pa čak i sa glupostima koje su tek spremne da\npreduzmu...Ne govore slučajno dobronamerni hroničari vremena da bi\nsvaka žena koja reši da promeni lični opis, najpre trebalo da ode\nkod psihijatra, pa tek potom kod plastičnog hirurga. Glavna\njunakinja ovog romana prošla je generalni estetski remont; ugradila\nsilikonske grudi, podigla zadnjicu i kapke, zategla butine i\nstomak, napunila usta kolagenom ali je ostala nesrećna. Sramno\nemotivna, nepromišljeno ide kuda je srce vodi, zaljubljuje se u\nrazne nepopravljive gubitnike, tako da se sve što je uradila na\nsebi pokazalo kao načisto promašena investicija. Zato se potpuno\nskrhana, što nije uspela kao profesionalna sponzoruša, odlučuje da\nod plastičnog hirurga zatraži da joj izradi srce od silikona kako\nbi mogla da obuzda svoje nekontrolisane emocije i da se ubuduće\nzaljubljuje isključivo u dovoljno platežno sposobne...\nzaljubljuje isključivo u dovoljno platežno sposobne... Komentari\nRSD 512.00\tSRBIJA UBIJA


Elektroprivreda spremna za velike investicije | MONDOBA\nElektroprivreda ERS Luka Petrovic Investicije\nElektroprivreda spremna za velike investicije 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n04.10.2019. / 15:51 15:59\nElektroprivreda spremna za velike investicije\nAutor SRNA 04.10.2019. / 15:51 15:59\nDirektor "Elektroprivrede Republike Srpske" Luka Petrović izjavio je danas da je to javno preduzeće spremno da realizuje velike investicije i na taj način iskoristi velike potencijale Srpske u energetici.\n"Znamo koji model možemo da primijenimo u zavisnosti od investitora ili izvođača. Takođe, znamo koji model finansiranja možemo da obezbijedimo. Potrebno je učešće i obično se traži da ono bude 15 do 25 odsto vrijednosti investicije", rekao je Petrović na panelu "Najveći investicioni projekti - energetika, putevi, telekomunikacije" koji je održan u sklopu Međunarodnog sajma nekretnina i investicija u Banjaluci.\nPetrović je istakao da su na ovaj način došli do toga da mogu da realizuju projekat izgradnje solarne elektrane snage 100 megavata u Hercegovini.\n"Imamo riješenu finansijsku konstrukciju za vjetroelektranu `Hrgud` i u toku je tenderska procedura za hidroelektranu `Dabar`. Postoje potencijali Drine i krećemo se prema zajedničkoj investiciji sa Srbijom. Imamo u planu hidroelektrane na Bistrici, hidroelektranu `Cijevna` i vjetroelektranu `Trusina` koja ima potencijal veći od 200 megavata", naglasio je Petrović.\nOn je naveo da je obaveza "Elektroprivrede" da u naredne tri godine otpočne ove investicije.\n"To podrazumijeva primjenu mješovitog modela izvođenja, odnosno finansiranja, te da nađemo adekvatne izvođača i da krenu ozbiljni radovi u naredne tri godine", kaže Petrović.\nPrema njegovim riječima, ne može se ništa uraditi za kratko vrijeme, navodeći da je bivša Jugoslavija gradila hidroelektranu "Trebinje 1" osam godina.\n"Ozbiljna znanja, ozbiljni kadrovi, ozbiljne konsultantske kuće su potrebni da bismo mogli doći do ovih investicija. Plan je da oko 2,5 milijardi KM bude uloženo u narednih 10 godina", kaže Petrović.\nDa smo povećavali cijenu struje samo dva-tri odsto...\nOn je naglasio da "Elektroprivreda" do sada nije imala razvojnu komponentu, jer je vodila socijalnu politiku prilikom kreiranja cijene električne energije koja je znatno ispod tržišnih.\n"Da je naša `Elektroprivreda` svake godine, kao što su to radile sve elektroprivrede u okruženju, povećavala cijene samo dva do tri odsto danas bi na računu imala 100 miliona KM za neophodne investicije", istakao je Petrović.\nOn je rekao da je problem u tome što bankarski sektor u BiH ne može da obezbijedi ni 50 miliona KM prilikom velikih investicija.\n"Treba se udružiti pet banaka pa da obezbijede 100 miliona evra za podršku investiciji, a energetika je zahtjevna u finansijskom smislu i radi se o znatno većim iznosima. Iz tih razloga su nam strane banke bliže", pojasnio je Petrović.\nOn je dodao da "Elektroprivreda Republike Srpske" planira da u narednih 10 godina poveća proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora za 1.000 megavata za šta će biti potrebno 2,5 milijardi KM.\nERS električna energija\nUpravo gledate Turistički biseri Kupresa, Livna, Tomislavgrada, Blidinja... 0 Video Pre 15 h U okviru projekta "Odmori u BiH", koji promoviše domaći turizam, ekipa našeg portala posjetila je protekle sedmice...


Sve o najpoznatijim turističkim destinacija Evrope i celog sveta. Pronađite korisne savete za organizaciju savršenog putovanja. Uživajte u kvalitetnim odmorima.\nOn: 05/07/2022 By: Jelisaveta Simic Posted in Putovanja\nBeograd pruža prilike turistima svih uzrasta da uživaju u njemu. Raznolikost glavnog grada je ono što ga čini vodećom lokacijom u kojoj mnogi odlučuju da provode vikende koje im nakon posete ostaju dugo u sećanju. Svi delovi grada povezani su linijama gradskog prevoza, te posedovanje automobila na putovanju ne predstavlja obavezu. Takođe turisti lako mogu naći smeštaj u mnogobrojnim apartmanima u Beogradu, koji se nalaze u blizini lokacija koje žele posetiti. Svakako bi trebalo unapred osmisliti koje atrakcije i delove grada bi turisti želeli da posete i vikend u Beogradu pretvore u pravu malu avanturu. Postoji mnoštvo opcija, ali svakako treba posetiti lokacije koje jesu simbol glavnog grada Srbije.\nŠetališta u Beogradu\nOdmor u Beogradu ne mora nužno označiti i uživanje u modernim aktivnostima u gradu, postoji veliki broj zelenih površina koje turisti mogu posetiti i uživati u prelepoj prirodi glavnog grada. U velikom broju parkova može se naići na brojne znamenitosti koji će upotpuniti upoznavanje sa prirodnim lepotama Beograda.\nOaza mira mnogim Beograđanim i posetiocima pruža beg od užurbanog života glavnog grada. On je pravo mesto za uživanje koje se nalazi u samom centru grada. Takođe, u njemu postoje mnogobrojne mogućnosti za provođenje vremena, pored šetnje. Brojne misterije ovog mesta čine ga savršenom lokacijom za upoznavanje sa istorijom parka i znamenitostima u njemu. Pun je zelenila, a u njemu se nalaze kafići i restorana sa kojih se prostire opuštajući pogled na prirodu i ostale atrakcije parka. Tako je on prilagođen i deci zbog mnogobrojnih igrališta za njih ali i odraslima.Svakako na Tašmajdanu nalazi se i crkva Svetog Marka koja se ubraja u jedu od najlepših u Beogradu. Pored nje posetioci u parku mogu videti:\nZgradu seizmološke stanice\nSportsko-rekreativni centar Tašmajdan.\nOmiljeno mesto koje se nalazi nekoliko minuta od centra grada jeste i nezaobilazno kupalište tokom letnjih meseci na kojem većina Beograđana rado odlazi. Postoje brojne rekreativne aktivnosti o kojima se posetioci mogu raspitati i zakazati svoj termin, a neke od njih su pejntbol i lasertag, ronjenje, akva ski, bandži džamp i ostale. Zbog ovih akivnosti a i mnogih drugih sličnosti ovo mesto s razlogom nazivaju more Beograda.\nNa Vračarskom brdu nalazi se jedan o najvećih pravoslavnih hramova na svetu, koji kad se prolazi kroz Beograd nije moguće ne videti. Ovo monumentalno zdanje uzdiže se i priziva turiste da ga posete i prošetaju prelepo uređenom predelu ispred hrama, ali i da posete unutrašnjost samog hrama. Hram Svetog Save smatra se simbolom ne samo Beograda, već i srpske vere, kulture i tradicije. U porti Hrama ima dosta klupa, ali tu su prelepe fontane, kao i takav način osvetljenosti tako da noću ovaj monumentalni objekat fascinira sve u Beogradu, pa je razumljivo zbog čega se veliki broj ljudi slika ispred hrama. Bitno je naglasiti da se tokom posete Hrama Svetog Save kao i svih ostalih verskih zdanja mora voditi računa o kodeksu pristojnog oblačenja. Hram se može posetiti svakog dana od 7h do 20h, dok je vreme za jutarnju liturgiju rezervisano za 7:30h, a za večernju od 18h. Unutar Hrama posetioci mogu videti\nSrbi su u svetu poznati kao jako prijatni ljudi koji su uvek raspoloženi za dobar provod, pa i ne čudi činjenica da je kalendar dešavanja u Beogradu uvek prepun raznim festivalima. Mnogi turisti odlučuju se i za posetu glavnog gradu upravo zbog nekog od njih. čak i najprobirljiviji mogu naći neku manifestaciju koja je po njihovom ukusu. Počevši od muzičkih, filmskih, kulturnih, sportskih pa do festivala nauke, hrane i pića. Pre rezervacije vikenda u Beogradu bi zato trebalo proveriti datume ovih manifestacija i tako posetu glavnog grada upotpuniti nekim od ovih zanimljivih događaja. Neki od najpoznatijih jesu:\nBelgrade Beer Fest– petodnevni muzički festival u Beogradu koji se svakog avgusta održava u Beogradu na Ušću. Od svog nastnka 2003. godine pa do sada ubraja se u jedan od najposećenijih festivala u Srbiji. Pored dobre muzike posetioci su u prilici da probaju razne brendove piva na ovom festivalu.\nBEMUS– festival klasične muzike koji ima dugu tradiciju s obzirom da se održava od 1969. godine. Organizuje se svake godine početkom oktobra meseca, jedan je od najznačajnijih događaja u Jugoistočnoj Evropi. Na njemu predstavljaju se umetnici kako na lokalnom nivou tako i iz inostranstva.\nFEST– Filmski festival koji se u Beogradu održava od 1971. godine. FEST 2015. godine postaje pravi takmičarski festival sa selekcijama: Glavni takmičarski program – internacionalna selekcija, program Srpski film – nacionalna selekcija, program Granice – subverzivni i kontroverzni filmovi i filmovi iz regiona koji se takmiče za nagradu Nebojša Đukelić. Takođe uvedena je i nagrada Beogradski pobednik za izuzetan doprinos filmskoj umetnosti, kao i Beogradski pobednik za dosadašnje stvaralaštvo. U istoriju festivala upisani su i mnogobrojni veliki svetski glumci i reditelji koji su bili gosti festivala.\nBITEF– pozorišni festival koji se organizuje svake godine u Beogradu od 1967. godine. Ubraja se u najznačajnije festivale koji pozitivno utiču na srpsku kulturu. Tako je postao jedan od najvećih i najvažnijih evropskih festivala, koji već pola veka prevazilazi sve političke i kulturne barijere i prati evolucijom pozorišne umetnosti.\nLeto na Gardošu– Tradicionalna zemunska kulturna manifestacija u kojoj, zbog raznolikog sadržaja, mogu uživati sve generacije. Prema programu manifestacija je zaista puno tako da su, nedelja i ponedeljak su rezervisani za decu, četvrtak za amaterska pozorišta, a petkom i subotom se održavaju koncerti.\nTura razgledanja grada iz otvorenog turističkog autobusa je možda najbolji način za neodlučne turiste da pogledaju razne znamenitosti Beograda iz udobnosti i uz audio-vodiče. Tako će moći da vide ili saznaju nešto što nisu planirali da posete u Beogradu a što bi ovakve ture u trajanju od oko sat vremena moći da im obezbede. Takođe Beograd se iz otvorenih autobusa može doživeti iz najlepše perspektive, a cene ovakvog razgledanja kreću se od 800 dinara za odrasle i 500 dinara za decu.\nPored nabrojanih mogućnosti postoji još mnogo toga šta bi se u Beogradu moglo posetiti. Vikend u Beoogradu može biti u potpunosti prilagođen željama svakog turiste. Gorenavedeni predlozi donekle su tu da približe određene lokacije koje svakako nijedan turista ne bi trebao propustiti. Glavni grad Srbije predstavlja jedno prelepo mesto, sa dozom urbano i sa dozom mesto koje još uvek odiše starim vremenom. Zato bi u njemu trebalo u maksimalno uživati i upustiti se u avanturu kroz koju vas može provesti.\n5 najposećenijih atrakcija Srbije\nOn: 09/06/2022 By: Jelisaveta Simic Posted in Putovanja\nSrbija može da se ponosi svojom bogatom istorijom, mnogobrojnim važnim kulturnim spomenicima i potpuno bajkovitom i svakako neustrašivom prirodom. Ovo je zemlja znamenitosti, mesto gde se nebo i zemlja dodiruju, gde su podjednako lepi gradovi i sela, planine i ravnice, reke i jezera, zgrade i polja. Sigurno ste nekada razmišljali kako da nekom strancu objasnite šta je to Srbija i kakva je ona zaista. Kako preneti osećaj kada u toplom letnjem povetarcu osetite dušu? Neka se priča sama ispriča, mi ćemo vam u tome pomoći. Upravo zbog priče i pričanja, mi smo u nastavku teksta izdvojili za vas 5 najposećenijih atrakcija Srbije.\nĐavolja varoš predstavlja jednu od najomiljenijih atrakcija lokalnih turista, ali i turista iz celog sveta. Nalazi se kod Kuršumlije, na obroncima planine Radan i zakonom je zaštićeno područje još od 1995. godine. Udaljenost od Beograda do Đavolje varoši iznosi 319 km. Ova lokalitet se sastoji od preko 200 figura od kamena koje su raspoređene u dve jaruge čudnih onostranih imena – Đavolja i Paklena jaruga.\nIako su ljudi ovaj fenomen pokušali da objasne različitim legendama i demonskim onostranim pričama, do ove prirodne pojave je došlo kombinacijom uticaja prirode i čoveka. Ljudi su uništili šume koje su branile eroziju zemljišta vodenim tokovima i tako je nastalo ovo kuršumlijsko čudo. U narodu se veruje da je Bog sprečio greh tako što je okamenio svatove i brata i sestru koji su pošli da se venčaju.\nUspon koji vodi do ove geomorfološke galerije je lagan, ali nekada i klizav. Stoga apelujemo da budete obazrivi. Na putu do fascinantnih kamenih figura, možete naići na izvorište Đavolje vode koja je izuzetno kisela i na izvorište Crveno vrelo. Oko lokaliteta su postavljena tri vidikovca sa kojih je moguć neverovatan pogled.\nKalemegdan je tvrđava i park koji se nalazi na ušću reke Save u Dunav. Ovo mesto je vekovima bilo pogodno za odbranu Beograda i svakako je jedan od najznačajnijih simbola grada. Već početkom 1. veka nastala je čuvena Beogradska tvrđava koja i danas krasi Kalemegdan.\nBeogradska tvrđava nije oduvek imala istu namenu tokom istorije. Ona je menjala svoje ruho i bila rimski kastrum, prestonica despotovine, artiljerijsko utvrđenje. Sastoji se iz Donjeg i Gornjeg grada. Na ulazu stoje Sahat-kula i Stambol kapija. Ova tvrđava čuva vizantijske, rimske, srednjovekovne, austrijske i osmanske tragove, iako je mnogo puta razarana i obnavljana.\nKalemegdan je vaš najbolji svedok prohujale burne istorije Beograda. Park je prepun zelenila, uređenih šetališnih staza, dečjih igrališta, spomenika, fontana i klupa. Međutim, to je samo površinski deo. Zemlja ispod brda krije mnoge tajne prostorije, kanale i misterije. Postoji mnogo legendi koje govore o povezanosti tvrđave sa različitim znamenitostima Srbije kao što je, na primer, kula Gardoš u Zemunu.\nU okviru Kalemegdana nalaze se i Vojni muzej – čuvar antikviteta od praistorije pa do današnjih dana, crkva Ružica – jedinstvena crkva koja je sastavljena od vojnih elemenata, Opservatorija, Zoo vrt i čuveni Rimski bunar – mesto jeze i inspiracije Alfreda Hičkoka.\nResavska pećina spada u jednu od najvećih pećina u Srbiji. Nalazi se u okolini Despotovca, na istoku. Od Beograda, pećina je udaljena 156 km, pa je vreme vožnje 2 časa i 15 minuta, ukoliko se odlučite da krenete auto-putem E-75 sa naplatim rampama. Resavska pećina se prostire na 4.5 km, stoga ne čudi zašto, po svojim dimenzijama, spada u jedne od najvećih. Nadmorska visina ulaza iznosi 484 m, a samo 2830 m je istražena.\nTemperatura u pećini ne prelazi 7 stepeni, pa vam toplo preporučujemo da se dobro obučete, ukoliko ne želite da se prehladite među stalagmitima i stalaktitima. I Resavska pećina je, kao i Đavolja varoš, zakonom zaštićen lokalitet. Starost pećine se procenjuje na negde oko 80 miliona godina.\nSmatra se da je Resavska pećina najbolje organizovana pećina u Srbiji upravo iz razloga što je nakit odlično osvetljen, a stepeništa kojih ima dosta, kao i staze, pristupačne su svima. Svih osam dvorana, koliko ih poseduje, otvorene su za posete, a to su: Dvorana sraslih kolonada, Dvorana košnica, Pećinske orgulje, Koncertna dvorana, Kristalna dvorana, Bobanova dvorana, Koralni kanal.\nUvac je još jedna od najpoznatijih prirodnih atrakcija u Srbiji. Najpoznatiji vidikovac je vidikovac pod imenom Molitva. Ovaj duboki kanjon krečnjačkih stena dom je veličanstvenog beloglavog supa, moćne ptice čiji raspon krila iznosi neverovatnih 2.5 metra. Kanjon je omogućio i neobične meandre rečnog toka po kojima je ova atrakcija poznata u svetu.\nNa sam kanjon vas čeka pogled sa ljuljaške. Naša je preporuka da to nikako ne propustite. Vaš avanturistički duh zadovoljiće vožnja kajakom dok vam pogled seže do litica kanjona i leta beloglavog supa. Moguće je i krstarenje čuvenim meandrima Uvca.\nAko se odlučite da posetite ovu bajkovitu prirodnu znamenitost, posetite i Zlatarsko, Uvačko i Radoinjsko jezero. U kanjonu se nalazi mnogo pećina koje možete obići, a jedna od njih je i Ledena pećina bogata izuzetnim pećinskim nakitom.\nU Takovu, na praznik Cveti, knez Miloš Obrenović se, 1815. godine zakleo na vernost i otpočeo borbu protiv osmanlijskog zla i Drugi srpski ustanak. Hrast ispod kog se zakleo i danas postoji i naziva se Takovski grm koji je dinastija Obrenović poštovala kao porodičnu relikviju. Stablo se nalazi u okviru spomen-kompleksa Drugi srpski ustanak u Takovu, na teritoriji opštine Gornji Milanovac i visoko je 23 metra sa pet velikih grana.\nGrm je počeo da propada, što je narod povezao sa propasti i surovim krajem dinastije Obrenović. Veruje se da je pucanje grana označavalo smrt članova kraljevske porodice, pa je tako nakon pada najveće grane, 1860. godine, umro knez Miloš. Nakon pada manje grane 1868. godine, ubijen je knez Mihailo, dok je nakon oluje koja je iščupala stablo na neki način najavljen slom dinastije. Ostaci prvog grma se čuvaju u Muzeju Drugog srpskog ustanka.\nTakovo je od Beograda udaljeno 129 km, pa će put trajati oko 1 čas i 30 minuta, u zavisnosti od rute koju ste odabrali i kojom ste se uputili do ovog veoma važnog istorijskog mesta. Prilikom posete, u jednom trenutku ćete doći do crkve brvnare, jedne od najstarijih religijskih objekata izgrađenih na teritoriji Srbije. Veruje se da su se baš na tom mestu pričestili učesnici ustanka.\nAko se ikada odlučite da istražite svoju prelepu zemlju, posetite blog Znamenitosti Srbije i saznajte šta vas sve to čeka. Do sledećeg putovanja.\nVikend putovanje kroz Bosnu - Organizujte savršen odmor\nOn: 15/03/2022 By: Jelisaveta Simic Posted in Putovanja\nSvake nedelje željno iščekujete petak i pravite planove za vikend, ali vam ih neko ili nešto uvek poremeti? Onda izaberete da ipak ostanete kod kuće i uživate u toplini svoga doma. Kažu da svaka promena prija čoveku, pa vam savetujemo da izađete iz svoje zone komfora i počnete da istražujete svet. Krenite sa nama u jednu uzbudljivu avanturu, koja će ispuniti sva vaša očekivanja! Pažljivo isčitajte sve što smo za vas pripremili i pođite spremni na nezaboravno putovanje kroz Bosnu i Hercegovinu, državu koja će vas ugostiti kao nijedna druga!\nSarajevo – mesto gde vaše vikend putovanje počinje\nSarejevo – autor: CAP89 Getty Images, izvor: Canva\nPoći ćemo od Sarajeva, glavnog grada Bosne i Hercegovine, čija izuzetna istorija i arhitektura privlači veliki broj domaćih i stranih turista. Čim uđete u ovaj grad, preporučujemo da posetite čuvenu Baščaršiju, izgrađenu pre 6 vekova. Ona će vam, poput Šeherezade iz Hiljadu i jedne noći, pričati jednu zanimljivu priču o kulturi naroda sa ovih prostora, njihovim patnjama, nadama i snovima. U ovom delu Sarajeva nalaze se najpoznatije sarajevske znamenitosti, kao što su Gazi Husrev-begova džamija, Sahat kula i čuvena česma Sebilj. Savetujemo vam da se malo zadržite na ovom mestu kako biste se odmorili od puta i isprobali najukusnije bureke, ćevape ili baklave u regionu.\nKad krenete iz Sarajeva, sledeće stajalište bi vam moglo biti Vrelo Bosne, spomenik prirode udaljen od centra svega 18 km. Ulaznica u ovaj popularni lokalitet košta samo 2 konvertibilne marke, odnosno 120 dinara, a lepota koju on skriva zaista nema cenu. Čuveni fijakeri, koji predstavljaju svojevrstan simbol ovog mesta, već više od sto godina prevoze posetioce magičnom alejom platana i kestenova. Verujemo da će se oni naročito dopasti zaljubljenim parovima i svima koji još uvek veruju u bajke i srećne krajeve.\nSarajevske planine – oživite duh Olimpijade\nDok ste još uvek u Sarajevu, savetujemo vam da posetite neku od popularnih olimpijskih planina, na kojoj se možete odmoriti i učestvovati u brojnim zanimljivim aktivnostima. To su planine: Trebević, Igman, Bjelašnica i Jahorina, do kojih lako možete stići iz centra. Na svim ovim planinama čekaju vas čist vazduh i magične slike, koje će vas ostaviti bez teksta. Takođe, pristupačne cene doprinose njihovoj primamljivosti. Na primer, cena dnevne skijaške karte na Bjelašnici i Igmanu koštaće vas 30 konvertibilnih maraka, dok ćete na Jahorini za malo novca uživati u ovdašnjim restoranima, koji će vas oduševiti svojom kvalitetnom uslugom i ukusima koje ćete dugo pamtiti.\nTrebinje – grad koji morate upoznati\nTrebinje – autor: Russiese O Getty Images, izvor: Canva.png\nKako preskočiti ovaj magični grad i ne posvetiti mu bar malo vremena?! Vodimo vas u Trebinje, grad sunca i platana, nezaboravnog pesnika Jovana Dučića i čuvenih mostova na Trebišnjici! Posetite Hercegovačku Gračanicu, pravoslavni manastir u kom se nalaze posmrtni ostaci pomenutog pesnika ili Muzej Hercegovine, koji će vam otkriti sve što vas zanima o istoriji naroda sa ovih prostora. Ako želite da uživate u čarobnim slikama, obiđite gradske mostove, neme svedoke svih događaja koji su obeležili istoriju Trebinja. Među njima se, po lepoti, posebno izdvajaju Perovića most, Most Ive Andrića i nesalomivi Kameni most. Kao nezaobilazno mesto Trebinja izdvaja se i Letnja bašta Platani, smeštena u samom centru. Na ovom mestu se možete odmoriti, popiti kafu ili neki osvežavajući napitak i uživati u bajkolikom prizoru, za koji su zaslužni drvoredi stogodišnjih platana.\nMostar – nezaobilazni deo vašeg putovanja\nMostar – autor: alexeys Getty Images; izvor: Canva\nKako napustiti ovu magičnu zemlju i ostati samo 2-3 dana u njoj?! Znamo da će vam biti teško da se vratite svojoj kući nakon ovog kratkog odmora. Ali ne razmišljajmo sada o tome. Ostao nam je još jedan grad koji moramo posetiti – to je Mostar, grad koji će vam ispričati kako je moguće poštovati verske razlike i živeti bez problema u jednoj multinacionalnoj zajednici. U ovom gradu obavezno morate posetiti Stari most, građevinu nastalu davne 1566. godine, za vreme turske vladavine. Tu je i Muzej Stari most, koji će vam prikazati istoriju mostarskog mosta kroz vekove. U njemu se nalazi ulaz u podzemne prostore i iskopine mosta, koje možete posetiti za samo 5 konvertibilnih maraka, odnosno 300 dinara. Kada ste već u ovom gradu, savetujemo vam da obiđete i Hamam muzej, jedini hamam u Mostaru, koji je danas očuvan. Ovaj hamam sagrađen u klasičnom osmanskom stilu datira iz 16. veka, te u njemu možete saznati nešto više o osmanskim običajima i kulturi, koja je na ovaj grad ostavila snažan pečat.\nVreme nam je da završavamo svoje putovanje i vratimo se kući puni utisaka i divnih sećanja. Nadamo se da smo uspeli da vam pomognemo u planiranju savršenog mini-odmora, koji će vas oraspoložiti i predstaviti vam Bosnu i Hercegovinu u najlepšem svetlu. Ukoliko želite da dopunite ovu našu malu rutu, savetujemo vam da posetite već pomenuti sajt Bookaweb, jer vas na njegovom blogu Znamenitosti Bosne i Hercegovine očekuju najpoznatije lokacije, koje vredi obići i posvetiti im pažnju i vreme.\nŠta posetiti u Bosni i Hercegovini?\nOn: 11/02/2022 By: Jelisaveta Simic Posted in Putovanja\nU zemlji džamija, mostova, dobre kafe i još bolje hrane na svakom koraku može se pronaći atrakcija i destinacija vredna pažnje. Ukoliko tragate za putovanjem ispunjenim uzbudljivim istorijskim turama i celodnevnim boravkom u netaknutoj prirodi, Bosna i Hercegovina je mesto za vas. Na svetsko sportskoj mapi sija od 80ih godina, a nije strana ni svetskim i domaćim filmadžijama. Pođimo zajedno na kratku virtuelnu turu kroz lepote BiH, koja će vam zagolicati maštu taman toliko da vas inspiriše na putovanje.\nOd Baščaršije do planina – Posetite živopisno Sarajevo\nNa putu kroz Bosnu i Hercegovinu ne smete zaobiđi njene gradove, centre kulture i istorije. Rustična energija kojom odišu njihove kaldrme, miris sveže samlevene kafe i panorama kroz koju se prepliću zelenilo i raznovrsna arhitektura samo su početak onoga što će vas dočekati. Zavirite u Sarajevo, koje čuva Begovu džamiju iz 16.veka, prvu u svetu koja je u svoje odaje uvela struju. Pravi duh kulturnog centra ova lepe zemlje osetićete šetnjom kroz čuvenu Baščaršiju. Uličice koje se prepliću i čuvaju tajne starih zanata vodiće vas do centralnog mesta, sebilja iz 19 veka.\nMesto susreta starih i mladih, omiljena lokacija lokalni golubova i idealna lokacija za fotografisanje u jednom, stari deo Sarajeva neizbežan je deo svake posete Bosni. Ukoliko se u Sarajevo uputite tokom avgusta ne propustite i filmski festival sa dugom tradicijom, a možda vam se posreći da vidite i po koju Holivudsku zvezdu. Na svega 30 minuta od centra Sarajeva ponosno stoje Olimpijske planine Bosne i Hercegovine. Oči sveta 1984. godine bile su uprte u Jahorinu, Igman, Trebević i Bjelašnicu, koje danas možete posetiti u bilo koje doba godine. Jedan klik vas deli od stranice Sarajevo, na kojoj ćete pronaći skup korisnih turističkih informacija.\nProšetajte mostovima Bosne i Hercegovine\nNesumnjivo je da su mostovi simbol Bosne i Hercegovine. Da li biste smeli da skočite u hladnu Neretvu? Bilo da želite da se oprobate u ekstremnom sportu zavidne tradicije ili ste ljubitelji arhitekture, Stari most u Mostaru će vas ostavti bez daha. Istorija Starog mosta obojena je nizom rušenja, ali ovo kameno čudo iz 16. veka opstalo je dovoljno dugo da bude svrstano na listu Uneskove svetske baštine. Svakog jula na njegovim ogradama videćete hrabre skakače u borbi za titulu najboljeg. Stari most je ušuškan između kamenih kućica i džamija, te nas ne čudi što u ove magične predele dolaze turisti u velikom broju.\nNa drugom kraju zemlje, u lepom starom Višegradu, čeka vas na Drini ćuprija. Most Mehmed- Paše Sokolivića, ovekovečen nobelovskim delom Ive Andrića, vredan je razglednica. Odoleo je turbulentnoj istoriji, čestim oštećenjima tokom ratovanja i zubu vremena, pa je tako danas jedna od najposećenijih atrakcija Bosne i Hercegovine. Prepoznatljiv je po lukovima, čak 11 njih koji dostižu širinu i do 15 metara i oslikavaju se u bistroj vodi iznad koje se uzdiže. Primetićete blagi uspon u središtu mosta, koji vas poziva da se na njemu zaustavite i uživate u prirodi koja vas okružuje.\nVodopadi Bosne i Hercegovine\nNije tajna da se brojni turisti upute u ove krajeve Evrope upravo sa namerom da istraže što više vodopada. Na toj listi visoko se kotira vodopad Kravica, izvanredno delo prirode na reci Trebižat. Slapovi impresivne visine od 25 metara tokm letnjih meseci dočekuju i par hiljada ljudi dnevno, koji se u njihovom podnožju kupaju ili voze u gumenim čamcima. Ne propustite da do Kravice dođete nakon što se spusti mrak, žubor vode i osvetljeni slapovi prirediće vam nenadmašivu atmosferu. Ne čudi nas što je baš ovaj vodopad našao svoje mesto u kultnom filmu Orlovi rano lete. Za svega 4 KM (oko 240 dinara), koliko će vas koštati ulaznica, moći ćete da uživate u njegovoj snazi i lepoti, kampiralištu i interesantnoj pećini u neposrednoj blizini. Priuštite sebi ručak u nekom od lokalnih restorana, uživajte u lokalnim specijalitetima i time upotpunite doživljaj.\nNe smete propustiti ni najviši vodopad Nacionalnog parka Una, Štrbački buk. Sa 24 metara visine pada vode impozantne snage, koja se dalje nadovezuje na niz nižih vodopada. Vodena zavesa bajkovitog izgleda odličan je uvod u prirodne lepote koje vam ovaj nacionalni park Bosne i Hercegovine sprema. Odvojite vreme da se divide mestu koje je nekada bilo dom brojnim mlinovima, a danas rado dočekuje niz zadivljenih ljubitelja prirode. Uputite se na obližnje Martinbrodske slapove ukoliko se rado upuštate u adrenalinske sportove na vodi, ili pak odmorite svoje telo i um pecanjem na nekoj od obala.\nNemojte se zaustaviti sa istraživanjem, za koje smo sigurni da vam je zabavno pored toga što je korisno. U blogu Atrakcije u Bosni i Hercegovini, koji vas pozivamo da posetite, pronaći ćete detaljan prikaz najposećenijih atrakcija. Mi jedva čekamo neke od njih ponovo da posetimo, posebno tokom aktivnih letnjih meseci. Nadamo se da ćete dati šansu biseru Balkana već na svom sledećem odmoru.\nMauricijus kao nestvarno lepa afrička zemlja\nOn: 07/09/2021 By: Jelisaveta Simic Posted in Putovanja\nRepublika Mauricijus je ostrvska država koja se nalazi u jugozapadnom delu Indijskog okeana. Poznata je po bogatoj istoriji, a tome je doprinela mešavina indijskog, afričkog i evropskog uticaja. Možda je njen najbolji opis dao Mark Tven, rekavši: Najpre je napravljen Mauricijus, a zatim raj. Mauricijus je najrazvijenija država afričkog kontinenta, poznata kao veliki proizvođač i izvoznik šećera. Osim toga, država značajan prihod ostvaruje i od turizma.\nDanas je Mauricijus veoma popularna turistička destinacija koja privlači turiste iz celog sveta. Prekrasno more, retke životinje, divna priroda i beskrajno duge bele peščane plaže su samo deo bogate ponude Mauricijusa. Ono što je posebno privlačno turistima osim uživanja na vodi je svakako planinarenje po šumovitim predelima, posmatranje neobičnih ptica, kao i organizovani obilazak najudaljenijih krajeva. Kako biste stigli na neku od željenih destinacija, možete po vrlo povoljnoj ceni rezervisati taksi koji će vam neprestano biti na usluzi.\nKoje je najbolje vreme za putovanje na Mauricijus?\nOva destinacija je aktuelna tokom cele godine, jer zimski period traje od decembra do aprila, a letnji period od maja do oktobra. Tokom letnjeg perioda temperature su visoke i prisutan je veći procenat vlažnosti. Za razliku od njega, iako se zimski period takođe odlikuje visokim temperaturama, procenat vlažnosti je tokom njega znatno niži. Više o klimi, sezonama, valuti, letovima, venčanjima i smeštaju na Mauricijusu pročitajte u ovom fenomenalnom vodiču.\nIskustvo brojnih turista koji svake godine u sve većem broju posećuju ovo bajkovito mesto govori u prilog tome da je ovo ostrvo očaravajuće i nudi niz zanimljivih sadržaja. Lokalno stanovništvo je veoma ljubazno i prijateljski raspoloženo, tako da će vam sa zadovoljstvom pričati o svom načinu života, običajima, a neretko će vas ponuditi i tradicionalnim specijalitetima. Na Mauricijusu je život sporiji, ali i neuporedivo lepši.\nPosebna draž Mauricijusa se ogleda u šarenolikosti, jer se na jednom mestu sreću različite kulture i rase ljudi. S obzirom na to da ima dosta Evropljana, Afrikanaca, Indijaca, Pakistanaca i Kineza to je sasvim razumljivo. Zvanični jezici su engleski i francuski, ali su dosta zastupljeni kreolski i mauricijuski jezik. Glavni grad Mauricijusa je Port Luis koji istovremeno predstavlja i najveću luku u Indijskom okeanu. Port Luis je kulturni, ekonomski i politički centar Mauricijusa.\nKakva je hrana na Mauricijusu?\nBez obzira na to da li je reč o hrani ili o piću, ovde možete da očekujete nesvakidašnje ukuse. Hrana na Mauricijusu predstavlja kombinaciju kreolske, evropske, indijske i kineske kuhinje, a samim tim i mešavinu različitih ukusa.\nGlavni specijaliteti su riba i morski plodovi, a prilozi koji idu uz to su pirinač, razne vrste indijskih začina i nudle. Obavezno pre nego što naručite neko jelo probajte stepen ljutine, jer uglavnom su sva jela začinjena ljutim sosom. Hobotnica takođe predstavlja jedan od specijaliteta i služi se na razne načine. Osim morskih plodova, na meniju su često i kreolske kobasice kuvane u kreolskom sosu, koje takođe predstavljaju jedan od specijaliteta na ovom rajskom ostrvu.\nObavezno probajte rum sa Mauricijusa, koji je izuzetno aromatičan. Gotovo svi voćni kokteli koji se služe na ostrvu su pravljeni na bazi ruma. Ukoliko ste ljubitelj piva ne propustite da probate Feniks. Reč je o lokalnom pivu koje je izuzetnog ukusa. Omiljeni bezalkoholni napici su čaj, bademovo mleko i indijski jogurt.\nKako provesti vreme na Mauricijusu?\nOdmor na Mauricijusu predstavlja istinsko uživanje za svakoga, jer obiluje raznovrsnim sadržajima. Bilo da odaberete šetnju morskim dnom sa specijalnom kacigom, ili da plivate sa delfinima i uživate u njihovoj igri, svakako nećete pogrešiti. Krstarenje oko Mauricijusa je nešto što ne bi trebalo da propustite, jer predstavlja nesvakidašnji doživljaj. O prošlosti Mauricijusa ćete najviše saznati kroz sjajnu muzejsku postavku u Port Luisu. A o uživanju na prelepim plažama Mauricijusa, izlišno je i govoriti.\nDoživite čari hodanja po Indijskom okeanu\nOvde ćete imati jedinstvenu priliku da prošetate morskim dnom noseći specijalnu kacigu, koja je tako dizajnirana da će vam kosa ostati potpuno suva. U pratnji vodiča možete sasvim bezbedno ušetati u jato riba. Osećaj je neprocenjiv.\nPlivajte sa delfinima\nNe samo da možete posmatrati uzbudljivu igru delfina već ovde u pratnji lokalnog vodiča možete plivati zajedno sa njima. Od vaših afiniteta zavisi koju opciju ćete odabrati, a svaka od njih ima posebnih draži.\nNe propustite krstarenje oko Mauricijusa\nVožnja katamaranom je ovde izuzetno popularna, tako da ćete u lokalnim agencijama moći da odaberete jednu od više ponuđenih varijanti krstarenja. Uživaćete u vožnji do manjih ostrva a ništa manji užitak neće predstavljati ni romantična vožnja u večernjim satima.\nUpoznajte istoriju Mauricijusa\nUkoliko ste zaljubljenik u istoriju, obavezno posetite Apravaši gat. Uvršten je u Uneskovu listu svetske baštine i nalazi se u glavnom gradu Mauricijusa, Port Luisu. Apravaši gat simbolizuje mesto na koje se davnih godina doselilo pola miliona ljudi iz raznih krajeva Afrike, Male Azije, Indije, Singapura i Malezije, kako bi radili na plantažama šećerne trske. Zahvaljujući neverovatnoj muzejskoj postavci, moći ćete mnogo da saznate o stanovništvu, običajima i uopšte o prošlosti Mauricijusa.\nPlaže na Mauricijusu – od usamljenih do luksuznih\nMauricijus predstavlja pravi raj za sve one koji vole istinski kontakt sa prirodom, jer postoje plaže koje nisu komercijalizovane i na kojima ćete imati samo ono što ponesete sa sobom. Na takvim plažama se ne izdaju ležaljke i ne postoje restorani. A ono što predstavlja ogromnu prednost je prirodna hladovina koje ima svuda zahvaljujući bujnoj vegetaciji. Naravno, postoje i one druge koje se odlikuju luksuznim rizortovima, ali dovoljan je sam pogled na bele plaže, tirkiznu vodu, koralne grebene i čarobnu vegetaciju kako biste osetili neopisiv mir i spokoj.\nOva prelepa plaža se nalazi na istočnoj obali Mauricijusa. Dugačka je oko 10 km i predstavlja parče zemaljskog raja.\nPlaža Blue Bay (Plavi zaliv)\nKada sletite na Mauricijus, dah će vam zastati od pogleda koji se pruža na ovu plažu. Nalazi se na jugoistočnom delu ostrva i smatra se jednom od najlepših plaža. Bogata je podvodnim svetom, tako da je dobila status pomorskog rezervata.\nOva neobična plaža se nalazi na krajnjem jugu Mauricijusa. Okružena je vulkanskim stenama. More je ovde neprestano uzburkano i zbog toga je zabranjeno kupanje.\nOvo je omiljena plaža lokalnog stanovništva. Smeštena je na zapadnom delu Mauricijusa i oduše nestvarnom lepotom. Dužinom cele plaže su smešteni brojni apartmani, restorani, barovi i luksuzni hoteli.\nBez obzira na to da li ćete veći deo odmora provesti aktivno ili ćete uživati u ispijanju koktela na nekoj od prelepih plaža, sigurni smo da će poseta ovoj nestvarno lepoj afričkoj zemlji biti doživljaj koji se ne zaboravlja.


Hezbollah smanjio vojnu prisutnost u Siriji | Rat u Siriji Vijesti | Al Jazeera\nHezbollah smanjio vojnu prisutnost u Siriji\n"Niti jednu sirijsku regiju nismo u potpunosti napustili, no nema potrebe da brojke ostanu iste", kazao je Nasralah (EPA)\nŠiitski pokret Hezbollah smanjio je svoju vojnu prisutnost u Siriji nakon jenjavanja ratnih sukoba, no njegovi su borci i dalje raspoređeni po čitavoj zemlji, rekao je u petak čelnik Hezbollaha Hasan Nasralah.\nTeško naoružan šiitski libanki pokret koga podržava Iran odigrao je ključnu ulogu u ratu u susjednoj Siriji, pomogavši predsjedniku Basharu al-Assadu u ponovnom zauzimanju većeg dijela zemlje.\n“Niti jednu sirijsku regiju nismo u potpunosti napustili, no nema potrebe da brojke ostanu iste”, kazao je Nasralah u intervjuu za Hezbollahovu televiziju al-Manar. “Reducirali smo snage u skladu s potrebama u aktuelnim okolnostima”, dodao je.\nSirija rascjepkana na komade\nAsadova je vojska porazila pobunjenike i militantne ISIL-a uz pomoć ruskih zračnih snaga i milicija koje podržava Teheran. No, više od osam godina ratovanja ostavilo je Siriju rascjepkanu na komade pod američkim, ruskim, turski i iranskim utjecajem, koje neće biti lako uskoro ponovo međusobno spojiti.\nNa sjeverozapadu zemlje, posljednjem velikom pobunjeničkom uporištu, vojna akcija suočila se protuudarom koji podcrtava odlučnost Turske da tu regiju zadrži izvan Assadovih ruku.\nHezbollah našao nove izvore finansiranja nakon sankcija SAD-a\nLibanska grupa Hezbollah, koju podržava Iran, mijenja metode finansiranja zbog američkih sankcija Teheranu. Odlukom o ponovnom uvođenju mjera Iranu, Trumpova administracija želi smanjiti njegov utjecaj na Bliskom Istoku. Međutim, Hezbollah je našao nove izvore finansiranja.\nNasrallah prijeti odgovorom na američke sankcije Iranu\nTeheran i njegovi saveznici drže mnoge jake adute u svojim rukama, kaže generalni sekretar Hezbollaha.


Izvor: RTS, 13.Nov.2019, 00:29\nFizički obračun Hosea Luisa Čilavera i Faustina Asprilje obeležio je duel fudbalskih selekcija Paragvaja i Kolumbije u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo 1998. godine. Više od 20 godina kasnije, otkriveno je šta se sve desilo posle meča.\nSvi se sećaju tragične smrti Kolumbijca Andresa Eskobara, koji je ubijen posle autogola na Svetskom prvenstvu 1994. godine, ali malo ko zna da je kolumbijski kartel želeo da likvidira golmana paragvajske selekcije Hosea Luisa Čilavera. Samo zahvaljujući reakciji Faustina Asprilje, do toga nije došlo.\nUtakmica u Asunsionu...\nNezavisne Novine: Apsrilja otkrio kako je spasio život Čilavertu\nOTKRIVENA DUGO ČUVANA TAJNA: Narko kartel Pabla Eskobara želeo da LIKVIDIRA legendarnog golmana Paragvaja! Fudbaler Kolumbije zaradio pesnicu i sačuvao mu živu glavu\nFizički obračun legendarnih fudbalera Hosea Luisa Čilavera i Faustina Asprilje obeležio je duel selekcija Paragvaja i Kolumbije u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo 1998. godine. Više od 20 godina kasnije, javnost je saznala šta se sve deševalo nakon tog meča.


Dakle, motivaciono pismo je svakako krucijalni deo vašeg ličnog marketinga i stoga bi svakako bilo pametno posvetiti se kvalitetnoj izradi istog, piše nordiasenter.com.\nDa biste to postigli pogledajte ponuđene savete i napišite motivaciono pismo koje će u kombinaciji sa vašim iskustvom i obrazovanjem (CV) postati efikasno sredstvo samopromocije koje će vam pomoći da dobijete željeno zaposlenje:\n1. Krenite tako što ćete navesti vaše lične podatke sa leve strane koji će bi praćeni podacima organizacije ili osobe kojoj se obraćate. Pod podacima se podrazumeva vaše ime, prezime, adresa, imejl adresa i eventualno broj telefona. Isto važi i za organizaciju kojoj se obraćate s tim što treba da navedete i osobu preko koje aplicirate (ukoliko je njeno ime navedeno u oglasu). S leve strane treba da stoji datum i mesto, dok skroz dole treba da stoji naslov koji obaveštava onog koji čita o poziciji za koju se prijavljujete (često jedna institucija može da ima više oglasa za različite pozicije).\n2. Recite nešto ukratko o sebi, vašem iskustvu i zašto mislite da ste prava osoba za ovaj posao. Ovaj deo treba da navede poslodavca da pročita ostatak vašeg motivacionog pisma pošto jako veliki broj poslatih prijava ne biva pročitan do kraja. Usled velikog broja prijava poslodavac će se zadrži samo na onim prijavama koje mu se istog trenutka učine kao zanimljive. Ukoliko se prijavljujete za poziciju koja je oglašena, obavezno spomenite gde ste našli oglas. Ako šaljete motivaciono pismo otvorenog tipa, trebalo bi da odgovara profilu institucije kojoj ga dostavljate. I svakako spomenite i da li ste autorizovali diplomu (ukoliko je to aktuelno).\nFoto: screenshot/ Linkedin, Shutterstock / RAS Srbija\n3. Pređite na deo gde ćete priča o vašem iskustvu i obrazovanju. Takođe imajte na umu da je ovo najvažniji deo koji treba da demonstrira da ste kvalifikovani za ovaj posao. Ovde je ključ da pažljivo iščitate tekst oglasa i zatim povežete vaše iskustvo sa onim što je traženo u opisu posla. Mnogi kandidati se sapliću ovde, pošto napišu motivaciono pismo koje je generičko, tj. jedno identično pismo koje šalju svim poslodavcima. Loša vest je da poslodavci ne vole to pošto na taj način mogu da vide da se niste nešto preterano trudili da zainteresujete baš tu, određenu organizaciju kojoj se obraćate. Ali dobra vest je da vam se šanse značajno povećavaju ukoliko ih ubedite da se vaše kvalifikacije odlično uklapaju u traženi profil.\n4. Recite nešto o vama kao osobi i šta radite u slobodno vreme. Skandinavcima je jako bitno da zaposleni uživa u životu (po mogućnosti u prirodi) i da ima neke hobije. Stoga motivaciono pismo nije u potpunosti posvećeno vašim profesionalnim podvizima, već treba nešto da kaže i o tome kako možete da se uklopite kao „osoba” u njihovo društvo.\n5. Na samom kraju uputite na CV i navedite vreme kada ste dostupni za intervju. Takođe navedite da li možete da dođete lično na intervju ili ste dostupni drugim putem (npr. putem Skajpa). Kada se budete potpisivali, bilo bi efektno ukoliko biste skenirali vaš potpis i kao takvog ga uneli u vaše motivaciono pismo, zaključuju na sajtu noridasenter.com.\nSrećno i ne zaboravite da sreća prati hrabre.\nNije to bas tako,poslodavac ima obavezu da prvo trazi svedskog gradjanina za posao pa tek onda nekog iz zemalja van eu ali taj koji izvan eu trazi posao mora da ima neko posebno znanje ili preduslov koji poslodavac nemoze da nadje na domacem trzistu rada ili jednostavije da zna nesto specijalno sto niko ne nudi na trzistu rada u svedskoj npr.a za to je sana super minimalna i js jedna stvar ako vas poslodavac ne pozna i trazite posao na slepo sanse su gotovo nikakve zato nije lepo da palite narod,ne mozete u Svedskoj tako dobiti posao ako ste npr.pekar,vozac,kranista ili slicno a ne zivite u Svedskoj i da mi objasnite na kom cete jeziku komunicirati na poslu mozda na Srpskom...\nNostrifikacija, licenca ili autorizacija... NIJE ISTO! Korak po korak kako da vaše školovanje bude PRIZNATO u Švedskoj, Norveškoj i Danskoj\nAKO STE SRBIN U ŠVEDSKOJ, EVO ŠTA VAM JE SVE ZABRANJENO: Obavezno pročitajte ova pravila ponašanja\nJugoslavija, Grčka i Turska su 28. februara 1953. godine, pre 65 godina u Ankari potpisali sporazum o političkoj, privrednoj i vojnoj saradnji. Ovaj sporazum je ostao u istoriji poznat kao Balkanski savez.


Galerija Grafički kolektiv, 08 - 27. novembar 2004.\nIlustracija i grafički dizajn je u poslednje vreme u priličnoj meri postao tehnička veština. Još od pojave letraseta, krasnopis i kaligrafija su potisnuti i drugi plan. Naravno, to je prouzrokovalo i pojavu uniformnosti i ujednačavanja. Izgubljena je posebnost i tzv. ličnost pojedinih izdanja i grafičkih rešenja. No, zato je veliki broj različitih stvaralaca dobio mogućnost da se ogleda i pretstavi kao neka vrsta umetnika sa posebnim talentom. Uopstalom, dovoljno je upotrebiti knjige i pojedine prezentacije koje srećemo na medijima i da se lako u to uverimo.\nPostoje grupe na Fakultetima koje imaju brigu i zadatak da školuju buduće kreatore. To su otseci za opremu i ilustraciju knige. No, sve postaje potrošeno pa i ono što je bila legitimnost. I pojedinost. I zato je izložba u galeriji Grafički kolektiv interesantna i poučna. Vladimir Radibratović je beogradski đak ali je karijeru ostvario u Atini. Kako sam kaže, otišao je na dvadeset dana ali je ostao do dana današnjeg i čak je osnovao vlastitu školu. Kod nas je bio vrlo značajan realizator naslovnih stranica raznih dnevnih i nedeljnih glasila. Isticao se maštovitošću i zanatstvom koje je bilo na vrhunskom nivou. Za njega, u predgovoru katalogu, profesor Fileki piše: ”Još za vreme studija isticao se kao talentovan crtač i vešt portretista(...). Širok dijapazon Vladimirovog umetničkog potencijala ogleda se u velikom broju grafičko-likovnih disciplina, kao što su politička karikatura, editorijali reklame ilustracije, moden ilustarcije, za čiju realizaciju koristi razne likovne tehnike počev od klasičnih (ulje, gvaš, kolaž), pa do er braša i bodi arta. Pored svega ostalog valja spomenuti i jedan broj vrlo uspelih fontova grčkog pisma”. Tako o njemu profesor. ja bih dodao da je on jedan od naših grafičkih dizajnera koji su se izborili za svoje, naravno zapaženo, mesto u svetu. Ja bih samo onako usput, pomenuo Blažinu koji je davne, 1990. godine dobio prvu nagradu i naravno realizaciju grafičke identifikacije Francuskog kulturnog centra. Dakle, imamo čime da se dičimo i šta da izvezemo u tu famoznu Evropu, a ne samo da uvozimo i da polako postajemo bezlični.\nVladimir Radibratović je rođen u Novom Sadu, 1962. godine. Kao što sam pomenuo on je završio Fakultet primenjene umetnosti u Beogradu. Prva ilustracija mu je bila naslovna strana ”Sveta kompjutera”, 1984. Od 1991. živi i radi u Atini gde je osnovao i CIA studio - Calligraphy and Illustration Art Studio.


mleveni keks Arhive - MarinaS Taste\nSnikers baklava nije autentično turski desert nego ukusna varijacija na temu baklave u kojoj nadev treba da dočara ukus Snikers čokoladica. Za recept se imam zahvaliti gđi Milanki Stanisavljević sa...\nKad se svojevremeno pojavio Oreo keks u mlevenom izdanju poželela sam bila da sa njim napravim neku finu poslasticu. Ne zato što volim ukus tog keksa (nije mi odbojan, al nisam ni oduševljena), nego...


Zlatibor kao centar investicija - Gradi se obilaznica, veza sa aerodromom Ponikve, aktivira se Ribničko jezero, sve ulice široke 6 metara - OGLASNA TABLA\nZlatibor kao centar investicija – Gradi se obilaznica, veza sa aerodromom Ponikve, aktivira se Ribničko jezero, sve ulice široke 6 metara\n5 јуна, 2021 0317\n– Ovih dana biće raspisan tender za nabavku i izgradnju veličansvetene fontane na jezeru. Očekuje da ona tokom leta zaživi, i predstavljaće svojevrsnu atrakciju – zaključio je Arsen Đurić.\nVremenska prognoza za nedelju – 6. jun


Možda još 200.000 ljudi bez posla – Nadlanu.com\nMožda još 200.000 ljudi bez posla\nDo kraja godine, ukoliko Vlada ne preduzme mere, mnoga preduzeća će biti prodata, a moguće je da još 200.000 ljudi ostane bez posla, upozorili su u petak privrednici na mnadžerskom …\nMOKRA GORA, 1. aprila 2011. (Beta) – Do kraja godine, ukoliko Vlada ne preduzme mere, mnoga preduzeća će biti prodata, a moguće je da još 200.000 ljudi ostane bez posla, upozorili su u petak privrednici na mnadžerskom forumu na Mokroj Gori koji organizuje Ekonomski institut – Mokrogorska škola menadžmenta.\nVlasnik MK grupe Miodrag Kostić rekao je da država mora da obezbedi dugoročne izvore finansiranja ili subvencije da bi onima koji žele da investiraju, omogućila da uzimaju kredite uz otplatu na 10 do 15 godina.\nDodao je da je bolje da država, umesto što prodaje Telekom, sada proda poljoprivredno zemljište jer za njegov zakup može dobiti vrlo malo, i da novac od prodaje zemljišta stavi u Fond za razvoj i preko poslovnih banaka ga plasira u privredi.\nKostić je kazao i da Narodna banka Srbije i Ministarstvo finansija treba da usklade politiku i dodao “da se NBS ponaša kao da je centralna banka Švajcarske i da ne treba da sprovodi politiku žandara ili MMF, već da uskladi politiku sa Ministarstvom”.\nDragoljub Vukadinović, predsednik kompanije Metalac i savetnik potpredsednice vlade Verice Kalanović, ocenio je da treba formirati razvojnu banku da bi se pomogle privreda i infrastruktura. Vukadinović ne očekuje u predizbornoj godini bilo kakve reforrme.


Rukometašice Srbije devete na Svetskom prvenstvu - Dnevni list Danas\nPočetna » Novo » Sport » Rukometašice Srbije devete na Svetskom prvenstvu\n2Piše: Danas Online 13. decembra 2017. 13.02\n„Ovo Svetsko prvenstvo ne utiče na put do Tokija. Imamo Evropsko prvenstvo naredne godine u Francuskoj, koji će sigurna sam biti jako dobar turnir za nas. Imaćemo prenošenje bodova, imati pravo na kiks. Pokazali smo svima da možemo da igramo sa najboljima. Videćemo gde smo grešili i šta možemo da popravimo. Ne tražim alibi, ali mi smo kompletni postali prvog decembra u Lajpcigu. Za deset dana smo ovo uspele da napravimo. Šta će biti za godinu dana“, prokomentarisala je golman Marija Čolić.\nreprezentacija srbije, rukomet\n"Crnogorke su posle pobede nad Srbijom takmičenje završile u četvrtfinalu, porazom od Francuske."\nEh daje bilo moguće prikazati Francuskinje da su to Srpkinje Crnogoke bi ih opet pobedile.\n“Neznanje je jedini porok”- Alber Kami. Koliko će još puta da nas pobeđiju Crnogorci i Crnogorke u košarci, vaterpolu, rukometu… pa da naši treneri, bolje reći ljudi u Savezima, lupe se po glavi i zapitaju – Zašto?! Naše su rokometašice bile bolje od Nemica i Holagnđanki, a pobedili su izuzetno dobre Korejanke. Od sve te tri reprezentacije Crnogorke nisu jače.No, kada su Srpkinjama došle na red njihove Sestre po krvi, kao da im je bilo žao, neke su to izjavile kada su doznale ko su im protivnice: “Baš mi je žao, a volele smo da i one odu što dalje”. Psiha pokreće fizičku snagu, a to ne znaju naši treneri, pa i odlični strateg, znalac rukometa i Čovek izvanarednog karatrera, sadašnji trener Obradović. Ako ne uče psihologiju, ili nema ko da ih nauči, onda bi trebalo da su više obrazovani u pogledu istorije. A istorija kaže (nažalost to naši istoričari ne znaju da napišu): Najočuvaniji deo srpskog naciona su Crnogorci i Hercegovci, pa i Krajišnici. Jer, porazom od Turaka srpska vlastela je listom prelizila u islam. Dok ostatak srpskoga roda u Crnoj Gori su se spremali da zaustave upad turskih četa, dobrom hranom, zato su najvišlji i najlepši u Evropi, no i fizičkim vežbanjem, pa makar samo bacanje kamena s ramena. Čak su oplemenili i Albance. Tako što je deo porodice Kastratović postali su Albanci, od kojih Skederbeg Kastrioti je postao simbol borbe za oslobođenje od Turaka. Dok je namlađi sin Vasin, poznato pleme Vasojevići, po imeni Kraso, postao Albanac od koga je i danas poznato i jedno od najvećiih albanskih plemena na Kosmetu – Krasnići. E sada za kraj što delo krasi. Crnogorci, ovoga pita Crnogorke, osećaju se izazvane, onferiorne od Srpkinja. Jer u Beogradu živi četirt puta više žitelja nego u celoj Crnoj Gori. A među Srpkinjma ima i naboljih cnogorskog porekla, verujem da je to ne samo Lekić već i Tomašević, a možda još neka. One kao rođene sestre svojih protivnica osećaju se superiornije, pa se nisu mentalno priperamale da ponize svoje Crnogorke. No, i ostale igračice. Dok u isto vreme Crnogorke koje se usećaju da su omalovažene, jer ne žive u Beorgadu već u maloj Podgoprici, njihov ego je aktivirao psihu, a ona fizički energiju do najvišeg mogućeg nivoa. Kada sam video da su povele sa tri razlike isključio sam tv, a uključio sam ga da proverim da li su Srpkinje uspele da probude svoju energiju, no i svoje umeće, koja nisu niža od Crnogorki, bilo je 11:6. Od tada više nisam proveravao. Ostala je samo nada da će pri kraju ipak da ih pobede, no to je bila i moja želja. A tugujem za našim odličnim timom i trenerom, a ljutim zbog neznanja sportske psihologije svih u Savezu.\n14. decembra 2017. u 12.35


"Vraćanje nevinosti":Šta je to i zašto neki hoće da ga zabrane | Novosadski informativni portal 021\n"Vraćanje nevinosti":Šta je to i zašto neki hoće da ga zabrane\nAktivisti u Britaniji traže zabranu operativnih zahvata „vraćanja nevinosti“ obnavljanjem himena. Oni kaži da žene koje se podvrgavaju ovom zahvatu rade to iz straha da će biti prognane - ili čak ubijene.\nBBC 24.02.2020. | 20:49 > 05:20\nThere has been a rise in the number of women having cosmetic surgery on their genitals\nAktivisti u Velikoj Britaniji pozivaju vladu da zabrani operativni zahvat „vraćanja nevinosti".\nŽene koje se podvrgavaju ovoj operaciji u većini slučajeva su Muslimanke iz konzervativnih sredina, kojima preti izopštenje ili, u ekstremnim slučajevima, čak smrt, ukoliko njihovi muževi ili porodica otkriju da su imali seks pre braka.\nOne se odlučuju za medicinski postupak „vraćanja devičanstva", poznat i kao himenoplastika.\nZahvat se sastoji od obnavljanja himena, sloja membrane na ulasku u vaginu.\nBez zdravstvene koristi\n„Neprobijen himen" doživljava se kao znak nevinosti za žene koje se nalaze pod pritiskom da prve bračne noći dokažu svoju „čestitost".\nAktivisti koji pozivaju na zabranu zahvata, od koje nema nikakve zdravstvene koristi, kažu da on iskorišćava ženske strahove i osećanje sramote.\nAli, postoji zabrinutost da bi zabrana povećala opasnost po Muslimanke primoravši da zahvat počne da se izvodi na crno.\nPrema smernicama Opšteg medicinskog saveta (GMC) u Velikoj Britaniji, pristanak pacijenta na podvrgavanje operaciji mora da se dovede u pitanje ukoliko postoji sumnja da se „daje pod pritiskom ili tokom stanja uznemirenosti koje je izazvala neka druga osoba".\n„Život u strahu"\nHalaleh Taheri, osnivačica organizacije „Bliskoistočne žene i društvo" ispričala je za BBC Njuz o marokanskoj studentkinji koja se krije u Londonu nakon što joj je rečeno da je njen otac angažovao nekoga da je ubije.\nNakon što je 2014. godine stigla na studije u Veliku Britaniju, žena koja danas ima 26 godina upoznala je jednog muškarca i počela da živi s njim.\nAli kad je njen otac saznao za njihovu vezu, zahtevao je da se ona smesta vrati u Maroko, gde ju je odveo na kliniku na „test nevinosti" i otkrio da njen himen više nije netaknut.\nMuslimanka sakriva lice\nOna je pobegla nazad u London, ali sada živi u stalnom strahu da će njen otac otkriti gde boravi.\nČetrdesetogodišnja asistentkinja rođena u Maroku rekla je za BBC da nakon što je bila primorana da se podvrgne ovom zahvatu u svojim dvadesetim godinama ne može sebe da zamisli da prisiljava vlastitu decu da rade isto.\n„Nikad ne bih mogla da im uradim takvo nešto. Trudim se da ih učim da budu slobodne."\nTrenutno postoje najmanje 22 privatne klinike širom Velike Britanije koje nude operativni zahvat obnove himena, prema nedavnom istraživanju sprovedenom za list Sandej tajms.\nOne naplaćuju i do 3.000 funti po zahvatu, koji traje oko sat vremena.\nAktivisti borbe za ženska prava kažu da takve klinike profitiraju od Muslimanki koje se plaše šta će im se dogoditi ukoliko nisu „čestite" za svoju prvu bračnu noć.\nMnoge navode detalje zahvata na svojim internet stranicama, a londonski Ginea centar čak poručuje ženama koje posete njihov sajt da se „neki brakovi poništavaju" ukoliko muž otkrije da je ženin himen probijen.\nBBC Njuz je kontaktirao kliniku radi komentara, ali nije dobio nikakav odgovor.\nU Velikoj Britaniji ovaj zahvat košta i do 3.000 funti\nBritanski ministar zdravlja Met Henkok rekao je da će istražiti načine kako da se okonča ova „užasna praksa", ali je Ministarstvo zdravlja odbilo da komentariše kako bi potencijalna zabrana mogla da se sprovede u delo.\nAli Taheri je rekla: „Devojke bi mogle da završe mrtve ukoliko se zabrana ovog zahvata ne sprovede uz odgovarajuću pažnju."\nDoktor Kalid Kan, profesor Ženskog zdravlja u Bartsu i na Londonskoj školi medicine, koji je prisustvovao zahvatu iz prve ruke, rekao je da zabrana „nije pravi odgovor".\nDok god su pacijentima dostupne „dobre i kvalitetne informacije", odluke bi trebalo prepustiti svakoj pojedinačnoj ženi.\n„Mislim da su motivi lekara iskreno zaštita od zlostavljanja", dodao je on.\nMeđutim, doktorka Naomi Krauč, koja predsedava Britanskim udruženjem pedijatrijske i adolescentske ginekologije, brine da će žene i devojke biti primoravane na zahvat „od kog nema nikakve zdravstvene koristi".\n„Dužnosti lekara jasno su definisane u standardima koje je postavio GMC", rekla je ona.\n„Nas kao zdravstvene radnike obavezuje zakletva da ne činimo zlo pacijentima a svaka časna služba koja se bavi ovim zahvatima podložna je reviziji i istrazi."\nKolin Melvil, medicinski direktor i direktor obrazovanja i standarda pri GMC-u rekao je da je od vitalnog značaja da lekari na prvom mestu razmišljaju o „ranjivosti i psihološkim potrebama svojih pacijenata".\n„Ukoliko se pacijent nalazi pod pritiskom drugih da se odluči za neki put, njegov pristanak možda nije dobrovoljan. Ukoliko lekar proceni da dete ili mlada osoba ne žele kozmetičku intervenciju, ona ne bi smela da se izvodi", rekao je on.\nDrugi kozmetički zahvati na genitalijama, kao što je labioplastika, kada se usmine vagine skraćuju ili preoblikuju, postaju sve popularniji, naročito među mladim ženama, iz svih slojeva društva u Velikoj Britaniji.\nPostoji zabrinutost da žene ne dobijaju dovoljnu psihološku podršku\nA aktivisti kažu da se vrlo malo toga zna o dugoročnim posledicama takvih zahvata i zabrinuti su da žene ne dobijaju dovoljno psihološke podrške pre nego što se odluče za jedan takav operativni zahvat.\nTaheri kaže: „Ove žene na nekom nivou ne vide sebe kao ništa više od objekta požude, umesto kao ljudsko biće."\n„Za muslimanske žene, pokretačka snaga je osećanje sramote i strah od kazne."\n„Za druge, to je nedostatak zadovoljstva vlastitim telom, koji se potpiruje onim što im društvo nameće da je normalno."\n30.03.2020. BBC 0\nDa li biste pojeli zeleni kolačić ili popili plavi „šejk sirena"? Dobro došli u svet mikroalgi i cijanobakterija, „superhrane budućnosti", koja bi sve većoj svetskoj populaciji mogla da donese sigurnost.\nStanovnicima glavnog grada Rusije je zabranjeno da napuštaju domove osim ukoliko idu kod lekara, u apoteku ili prodavnicu.\n30.03.2020. BBC 2\nLjudi koji se bore protiv lažnih vesti u Srbiji savetuju kako da se zaštitite.\nPrinc Hari je otputovao sa porodicom u Kaliforniju, usred brzog širenja korona virusa po Severnoj Americi.\nPipanje predmeta na kojima je virus, pa čak i pipanje sopstvenog lica, nisu glavni načini širenja virusa, kažu stručnjaci.\n29.03.2020. BBC 1\nVeliki broj građana Srbije morao je prethodnih dana da pređe na rad od kuće - kako to izgleda i koji su sve problemi?\n29.03.2020. BBC 0\nMeđu svim vestima koje deluju zabrinjavajuće, još uvek postoje razlozi za nadu.\n29.03.2020. BBC 5


Izgradnja integriteta ključna za borbu protiv korupcije u sigurnosnom sektoru, zaključili su učesnici OSCE-ovog kursa | OSCE\nPočetna stranica Novosti Vijesti i izvještaji za štampu Izgradnja integriteta ključna za borbu protiv korupcije u sigurnosnom sektoru, zaključili su učesnici OSCE-ovog kursa\nSARAJEVO 16 mart 2016\nSARAJEVO, 16. mart 2016. godine – Misija OSCE-a u Bosni i Hercegovini, u saradnji sa Ministarstvom sigurnosti BiH, organizovala je danas specijalistički kurs o izgradnji integriteta u sigurnosnom sektoru, kojem je prisustvovalo više od 30 predstavnika ovog sektora iz cijele Bosne i Hercegovine.\nNa kursu se diskutovalo o Sigurnosnoj politici BiH i načinima izgradnje kapaciteta u svrhu smanjenja rizika od korupcije na svim nivoima vlasti u BiH.\n„Jačanje sistema koji promovira integritet će biti jedan od osnovnih izazova u kontekstu tekuće reforme odbrambenog i sigurnosnog sektora,“, istakao je šef Ureda za sigurnosnu saradnju Misije OSCE-a u BiH, dr Michael Delacruz. “Korupcija iscrpljuje oskudne resurse i uništava povjerenje javnosti u institucije, kao i kapacitete tih institucija, te ograničava njihove mogućnosti da djelotvorno odgovore na sigurnosne izazove”.\nZamjenik ministra sigurnosti i predsjedavajući Interresorne radne grupe za praćenje provođenja Sigurnosne politike BiH, Mijo Krešić, je izjavio: “Moramo raditi na jačanju integriteta institucija sigurnosnog sektora i njihovoj transparentnosti, jer ćemo na taj način ojačati cijeli sistem i doprinijeti boljoj obavještenosti bosanskohercegovačke javnosti o tome kako sigurnosne institucije ispunjavaju svoje zakonske obaveze i troše javni novac. ”\nPomoćnik direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH, Vladica Babić, naglasio je važnost Strategije za borbu protiv korupcije BiH za period od 2015. godine do 2019. godine. “Ovaj dokumenat obuhvata institucije na svim nivoima vlasti, koje će dati svoj doprinos u borbi protiv korupcije kroz provođenje aktivnosti predviđenih Akcionim planom za borbu protiv korupcije.”\nMisija OSCE-a u BiH i Interresorna radna grupa za provođenje Sigurnosne politike BiH od 2007. godine organizuju kurseve u svrhu većeg razumijevanja Sigurnosne politike BiH od strane zvaničnika sigurnosnog sektora i razmjene informacija o njenom provođenju u praksi.


Presuda Stanišiću i Simatoviću u Hagu 30. juna | Tacno.net\nPresuda Stanišiću i Simatoviću u Hagu 30. juna\nAutor 👤RSE 28.6.2021. u 13:18\nU Srbiji uhapšeno šest osoba osumnjičenih da su članovi grupe Veljka Belivuka\nObilježen 2. oktobar Dan oslobođenja Tuzle 1943.\nHaški sud izreći će u sredu, 30. juna, posle ponovljenog suđenja, prvostepenu presudu bivšim čelnicima Službe državne bezbednosti (SDB) Srbije Jovici Stanišiću i Franku Simatoviću Frenkiju, optuženim za zločine nad nesrbima tokom ratova u Hrvatskoj i BiH.\nPo nalogu suda, Stanišić i Simatović, koji su bili privremenoj slobodi u Srbiji, vraćeni su 24. juna u sudski pritvor u Sheveningenu (Scheveningen), potvrdila je u ponedeljak, 28. juna, agenciji Beta predstavnica Suda Helena Eglston (Eggleston).\nTužilaštvo tražilo doživotni zatvor, odbrana oslobađanje\nU završnoj reči, aprila ove godine, tužioci su zatražili da sud Stanišića (71), bivšeg načelnika Službe državne bezbednosti (SDB) Srbije, i Simatovića (71), glavnog operativca SDB, osudi na kaznu doživotnog zatvora zbog progona, ubistava, deportacija i prisilnog premeštanja Hrvata i Bošnjaka u periodu 1991-95.\nTa krivična dela u optužnici su kvalifikovana kao zločini protiv čovečnosti i kršenje zakona i običaja ratovanja.\nBranioci su zatražili da Stanišić i Simatović budu oslobođeni zato što njihova krivica navodno nije dokazana.\nPrema optužnici, Stanišić i Simatović bili su protagonisti udruženog zločinačkog poduhvata, na čelu sa predsednikom Srbije Slobodanom Miloševićem, čiji je cilj bilo uspostavljanje srpske dominacije na delovima Hrvatske i Bosne i Hercegovine (BiH) nasilnim i trajnim uklanjanjem nesrpskog stanovništva.\nKako su tvrdili tužioci, „smrtonosan doprinos“ tom poduhvatu Stanišić i Simatović dali su preko „specijalnih jedinica“ SDB Srbije koje su počinile zločine u Hrvatskoj i BiH – Crvenih beretki, Srpske dobrovoljačke garde (SDG) Željka Ražnatovića Arkana i Škorpiona.\nOdbrana je pobijala da su te formacije bile u sastavu SDB Srbije i pod komandom Stanišića i Simatovića, prikazujući ih kao odmetnike ili jedinice Republike Srpske Krajine ili Republike Srpske.\nPo braniocima, pripadnici SDB Srbije u Hrvatskoj i BiH legitimno su prikupljali obaveštajne podatke ili su zakonito štitili tamošnje Srbe i sprečavali prelivanje rata u Srbiju.\nPresudu Stanišiću i Simatoviću izreći će veće predsedavajućeg Bartona Hola (Burton Hall) sa Bahama, u kojem su još sudije Džozef Masanče (Joseph Masanche) iz Tanzanije i Seon Ki Park iz Južne Koreje.\nPonovljeni proces je počeo 13. juna 2017. godine. Prvooptuženi Stanišić nije prisustvovao suđenju jer ga je raspravno veće, odmah posle uvodnih reči, pustilo na lečenje u Srbiji, pošto je utvrđeno da pati od hronične bolesti organa za varenje i depresije.\nOdbrane Stanišića i Simatovića su od juna 2019. do decembra 2020. saslušale 29 svedoka.\nNajduži postupak u istoriji Haškog tribunala\nProces neće biti okončan ni kada bude 30. juna izrečena presuda, zato što i optužba i odbrana imaju pravo da se žale.\nTo je najduži postupak u istoriji suda u Hagu.\nHapšenje i isporučivanje Stanišića i Simatovića\nStanišića i Simatovića uhapsile su vlasti Srbije tokom operacije Sablja posle ubistva premijera Zorana Đinđića, 12. marta 2003. godine. Stanišić je prebačen u Hag 11. juna, a Simatović 30. maja te godine. Od tada ih je sud više puta puštao na privremenu slobodu u dugim vremenskim periodima.\nPrvo suđenje počelo pre 12 godina\nU maju 2013, Haški tribunal je prvostepenom presudom Stanišića i Simatovića oslobodio krivice.\nPo toj odluci, prvostepeno veće je pogrešilo u primeni prava i tumačenju činjenica propuštajući da „razumno obrazloži“ nalaz da Stanišić i Simatović nisu bili učesnici u udruženom zločinačkom poduhvatu.\nApelaciono veće kao propust navelo je i to što u prvostepenoj presudi nije bilo razmotreno da li su Stanišić i Simatović delili zločinačku nameru drugih učesnika u tom poduhvatu.\nApelaciono veće je 2015. usvojilo i žalbu Tužilaštva na nalaz prvostepene presude da Stanišić i Simatović nisu pomagali i podržavali zločine počinjene nad nesrbima u Hrvatskoj i BiH zato što njihova pomoć, uključujući i slanje Crvenih beretki na ratišta, nije bila „direktno usmerena“ na počinjenje zločina.\nPo žalbenoj presudi, prvostepeno veće je standard „direktne usmerenosti“ pogrešno primenilo, suprotno dugogodišnjoj sudskoj praksi i međunarodnom običajnom pravu po kojem za zločine može biti odgovoran svako ko pruža pomoć počiniocu, ako ima saznanja da bi ta pomoć mogla biti iskorišćena za činjenje zločina.\nPremda je optužene oslobodilo krivice, prvostepeno veće je 2013. utvrdilo da su Stanišić i Simatović opremali, obučavali, finansirali, kontrolisali i na ratišta u Hrvatskoj i BiH slali Crvene beretke koje su, s drugim jedinicama, „počinile zločine deportacije i prisilnog premeštanja na mnogobrojnim lokacijama u Hrvatskoj i BiH“.\nPo prvostepenoj presudi, Crvene beretke, Škorpioni i Arkanovci „počinili su veliki broj ubistava Hrvata, Bošnjaka i drugih nesrba u Hrvatskoj i BiH“.\nStanišić i Simatović, po toj presudi, Crvenim beretkama nisu, međutim, „upravljali“ u tim operacijama, iako su njihovo učešće „organizovali“.\nPrvostepeno veće je zaključilo da je postojala „razumna mogućnost“ da su, upućujući Crvene beretke van Srbije, Stanišić i Simatović imali „ograničenu nameru…uspostavljanja i održavanja srpske kontrole nad velikim delovima Hrvatske i BiH“.\nTagovi: Franko Simatovićhaški sudratni zločinstanišić


Vesti online / Srpski informativni portal / "Prestanak padavina tek 11. marta, do tada nećemo biti mirni"\nSve ekipe na terenu: Predrag Marić\nMarić, koji je u Čačku sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem obišao najugroženija mesta, poručio je da je najvažnije da u novom talasu poplava nije bilo ljudskih žrtava, te da sve službe moraju da rade koordinisano kako ne bi došlo do većih nesreća.\n- Razmišljamo da u Čačak pošaljemo pripadnike Vojske Srbije, pored već prisutne Žandarmerije i pripadnika Sektora za vanredne situacije. Opasnost nije prošla kada je reč o ostalom delu Republike i moramo biti budni i oprezni - istakao je Marić.\nOn je naglasio da bi trebalo pratiti situaciju na velikim rekama, kako bi se u svakom trenutku moglo reagovati.\n- Vodostaj je opao za 80 centimetara, kad se steknu uslovi krenućemo sa ispumpavanjem vode. U Konjevićima je bilo ugroženo 150 domaćinstava, evakuisano je 27 ljudi. U Lučanima je 70 domaćinstava pod vodom, oko dvadesetak ljudi je evakuisano. Niko nije izgubio život, to je najvažnije - rekao je Marić za televiziju B92.\nPonovo se postavlja pitanje da li je sve ovo moglo da se spreči.\n- Imam utisak da se donekle radi, dinamika nije na onom nivou na kom bismo voleli da bude, često je to u vezi sa finansijskim sredstvima i to je priča koja traje dugo. Meni je važno da su opštinski štabovi dobro shvatili naša upozorenja, ljudi su dali maksimum, ali je palo 80 litara vode po kvadratnom metru, a ne 40 ili 50 kako je bilo najavljeno. Ne bih upućivao reči smirivanja dok ne prođe 11. mart i dok se ne isprate sve padavine nećemo biti mirni - rekao je Marić za B92.