OD KOSOVA DO METOHIJE – kritika predstave Berlinski zid – Off Novi Sad\nOD KOSOVA DO METOHIJE – kritika predstave Berlinski zid\nHome/OFFSTAGE/Predstave/OD KOSOVA DO METOHIJE – kritika predstave Berlinski zid\nBy Gost autor: Svetislav Jovanov|2022-03-15T19:18:40+00:0015/03/2022|Predstave|\nBerlinski zid (Kad se mi mrtvi zaigramo živih), tekst i režija Željko Hubač,\nSrpsko narodno pozorište, Novi Sad\nDa je i danas moguće spojiti savremenu porodičnu pripovest i društvenu povest, izbegavajući iskušenja psihološkog detaljiziranja, ali i samodovoljnosti postdramskog manirizma, pokazuje na zanimljiv način nova postavka drame Berlinski zid Željka Hubača, koju je u Srpskom narodnom pozorištu režirao sam autor.\nPremda je od objavljivanja Hubačevog komada prošla gotovo decenija (a napisan je 2009-e), obe njegove pomenute dimenzije i danas poseduju bolnu, akutnu aktuelnost. Naime, okosnicu radnje Berlinskog zida čine tri čvorišta porodičnih zbivanja (seoski ambijent blizu Uroševca), podjednako oblikovana dinamikom ličnih i generacijskih trvenja, kao i kontekstom srpsko-albanskog sukoba na Kosovu, tokom i nakon NATO bombardovanja 1999. godine. Prvo čvorište/čin predočava (uzaludne) napore imućnog seljaka Skendera da sačuva budućnost muških potomaka (pokušajem da sina Faruka odvrati od saradnje sa pobunjenim sunarodnicima), ali i predrasudom uobličenu ideju o „čistoti“ takve budućnosti (nastojanje da prekine vezu sina Petrita sa Srpkinjom Anom). U analognom registru, okidač kobnog niza u drugom čvorištu je opsesija imućnog seoskog gazde Velimira posedom, to jest njegovo odbijanje da podeli zemlju sinovima: zbog okova patrijarhalnog reda, Marija se, umesto za Vasilija (obostrana ljubav), udaje za Raška – da bi, na kraju, prepustivši braću međusobnom uništenju ostala, sa Vasilijevim detetom, na Velimirovoj brizi. No, završnicu ovog niza autor – a u okviru trećeg čvora – efektno „uparuje“ sa krahom veze između Raška i Ane, koja, nakon neuspeha veze sa Petritom, biva – takođe sa tek rođenim detetom – osuđena na samoću.\nBerlinski zid Nina Rukavina i Peđa Marjanović; foto Srđan Doroški\nOdustavši od direktne ideološke „modernizacije“ i napadne „estetizacije“, Željko Hubač je u postavci sopstvenog komada nastojao da se, u stilskom kao i žanrovskom pogledu, približi jednom viđenju koje je u suštini minimalističko, čak asketsko. Svestan da je, u trenutku pojave komada, istorijsko-društveni kontekst/povest neminovno davao (ili nametao!) univerzalnije značenje prizorima porodičnog raspada, opravdano je zaključio kako je, logikom protoka vremena, tok tragičke empatije obrnuo smer: to jest, da problematika Berlinskog zida može sačuvati i pojačati svoju uverljivost samo ako se značenja istorijskog konteksta utemelje u dinamici i simbolici porodičnih priča. Pošavši od tog uvida, Hubač je (u saradnji sa dramaturgom Aleksandrom Milosavljevićem) gradio dramaturško-rediteljski koncept koji podrazumeva ne samo da se evidentna metafora „berlinskog zida“ (nepremostive granice, kobnog razdora i slično) opredmeti kao unutrašnja granica, nego i da se takvo opredmećivanje (od)igra na granični način.\nKao prvi potez u tom smeru, Hubač-reditelj je, bez mnogo obzira prema Hubaču-piscu, dosledno redukovao mnoštvo detalja zapleta i različite opisne elemente psihologije likova: na taj način, iskristalisan je jedinstven, vibrantan tok aktivne emocije. S druge strane, ovaj emocionalni tok postaje sastojak, aspekt i materijal jedne promišljene i dosledne igre sa didaskalijama (onima koje je nudio tekst i dopisanim). U većini kriznih situacija, naime, prikazivanje nasilnih ili iznuđenih postupaka – ubistva, samoubistvo, silovanje – biva zamenjeno sažetim, preciznim, suvoparnim didaskalijama koje izgovaraju sami akteri tih prizora (npr. „Skender ubije Envera“). Ova „podrivačka“ montaža pokazuje se kao višestruko delotvorna: ponavljano izostavljanje čina/radnje koja bi trebalo da pojača ili poentira napetost izaziva uskraćenost, potom teskobu, a na kraju novu vrstu napetosti. S druge strane, sama didaskalija postaje vrsta komentara, upravo zbog „ravnog“ tona saopštavanja; među najefektnije spada, recimo, činjenica da se prizori iz života albanske porodice najavljuju didaskalijom-oznakom „Kosovo“, dok nas u priču o srpskoj porodici uvodi najava „Kosovo i Metohija“. Najzad, kao treće, sažimanje koje se postiže izostavljanjem pomenutih činova dodatno ubrzava tempo radnje.\nBerlinski zid Marija Medenica i Marko Savić; foto Srđan Doroški\nAli, Hubaču, prividno paradoksalno, nije cilj ubrzavanje tempa, već usklađivanje ovako relativizovanog vremena sa raslojavanjem prostora. Dok dva niza stolica koji sleva i zdesna omeđuju središnji prostor zbivanja funkcionišu kao mesta za predah aktera, ali i kao vrsta „lansirne rampe“ (za ulaz u igru), niz stolica smešten u pozadini pozornice ima malo složeniju funkciju, koja prevazilazi konvencionalnu predodžbu „onostranog“ (to jest prostora „zagrobnog života“). S jedne strane, posmatrač relativno brzo uviđa da upućivanje lika prema nizu stolica u pozadini označava da je lik od tog trenutka mrtav. Međutim, potrebno je nešto više vremena da bismo uočili kako nas Hubač, dosledno i nenametljivo, vodi ka daleko mračnijem uvidu: nakon „smene čvorišta“ – ali i saznanja da isti glumci tumače, u gotovo istom „porodičnom rasporedu“, druge likove – počinjemo da shvatamo kako su mrtvi uvek iznova spremni da se (za)igraju živih, to jest, da prošlost uvek vreba na nekoj klupi, kao nepremostivi zid između nas i života.\nU realizaciji Hubačeve intrigantne i zahtevne postavke, glumački ansambl je ispoljio zadovoljavajući opšti nivo emocije i zavidnu koncentraciju. Ipak, primetno najuverljiviju kombinaciju izražajne snage i prigušene napetosti pokazao je Milan Kovačević (u ulogama Skendera i Velimira). Pored njega, natprosečni doprinos je dao Marko Savić (Enver, Dimitrije), a Marija Medenica (Dita, Marija) je pokazala vrhunsku suptilnost i koncentraciju u najzahtevnijim prizorima (nevoljni seks sa Dimitrijem), dok su Nina Rukavina, Dušan Vukašinović i Peđa Marjanović bili na visini zadatka.\nScenografija Željka Piškorića je funkcionalno ostvarila rediteljevu prostornu koncepciju, dok su kostimi Marine Sremac bili usklađeni sa karakterizacijom, ali i sa opštim ambijentom suzdržane sumornosti. Najzad, muzika Irene Popović Dragović na pravi način je poentirala pomenuto minimalističko, asketsko usmerenje ove nesvakidašnje predstave.\nAbout the Author: Gost autor: Svetislav Jovanov\n(1953, Jazak) – dramaturg i teatrolog. Sarađivao sa većinom značajnih pozorišnih reditelja na preko četrdeset predstava. Pisao pozorišnu kritiku, eseje i oglede za Književnu reč, NIN, Politiku, NovaS i časopise Prolog, Polja, Teatron i Scena. Objavio knjige o drami i pozorištu: „Rajski trovači: eseji o dramaturgiji razlike“ (1987), „Obmanuti Eros – žensko pitanje u srpskoj drami“ (2000), „Šekspir, Kot i ja“ (2003) i „Junak i sudbina: poetika nemačke romantičarske drame“ (2011), kao i hrestomatiju „Teorija dramskih žanrova“ (2016)\nPOZORIŠTE, ŽENSKI ROD(OSLOV)\nLJUBAV I DRUGE IGRE – kritika predstave Ludi kamen\nI tako bez veza, stiže me, ipak, rodna, bolna, jeza: Beogradska trilogija\nSESTRA EROS, BRAT TANATOS – kritika predstave Kod Večite slavine, Sonje Petrović\n(META)STAZE ILUZIJE – kritika predstave „Lari Tompson, tragedija jedne mladosti“\nPredstava „Midlseks“: između antičkog mita i savremene kvir drame\nGost autor: Svetislav Jovanov\nPodržite naše autor(k)e\nUkoliko vam se dopada ovaj tekst, častite autora ili autorku kafom\n*da biste platili dovoljno je da posedujete karticu, a paypal je samo posrednik preko kog mi možemo da preuzmemo uplatu\nDrugi Festival filmskih autorki\nO NAMA OFF\nUdruženje je nestranačko, nevladino i neprofitno. Udruženje se zalaže za doprinos kulturnoj sceni organizovanjem kulturnih događaja iz svih oblasti umetnosti koji afirmišu Autorska, Angažovana, Aktuelna i Alternativna umetnička ostvarenja.\nO NAMA IZ OFF-A\nOnlajn magazin Iz Off-a nepretenciozno, a znalački promišlja filmske i pozorišne fenomene.\nMožete nas kontaktirati ili nam svoje tekstove poslati na\nNovosti Iz Off-a\nPratite IZ OFF-A\nOFF Novi Sad Zadržana sva prava kopiranja\nOvaj sajt koristi kolačiće. Da li želiš da ih prihvatiš?\tOk


Završni koncert polaznika besplatnih muzičkih radionica 11. decembra u Feedbacku | MediaPress\nMladi koji su predhodna dva meseca pod mentorstvom profesionalnih muzičara-profesora učili ili usavršavali pevanje, sviranje gitare, basa i bubnjeva, pokazaće šta su naučili na završnom koncertu u sredu 11. decembra od 21 sat u niškom klubu “Feedback”.\nUkupno 22 polaznika, koji su učestvovali na besplatnim muzičkim radionicama, smenjivaće se na bini tokom večeri i predstaviti muziku različitih žanrova.\nU prethodna dva meseca trajanja radionica priliku da usavrše tehnike pevanja pružala je mentorka profesor Jelena Milošević, za gitaru je bio zadužen mentor Lazar Petrović, bas gitaru profesor Vladan Karadžov i za sviranje bubnjeva mentor Đorđe Hartl.\nOvogodišnji ciklus radionica obeležilo je i predavanje kantautora Marka Louisa koji je mladim muzičarima iz Niša pomogao i dao smernice u procesu nastajanja kompozicije i generalno stvaranja autorske muzike.\nNakon koncerta u Feedbacku, polaznike radionica očekuje nastup u okviru novogodišnjeg programa koji se organizuje u našem gradu.\nBesplatne muzičke radionice se održavaju od 2014.godine u Nišu pod okriljem organizacije Štek House sa idejom da mladima pruže besplatno neformalno muzičko obrazovanje. Do sada je realizovano sedam ciklusa u Nišu i prekograničnim saradnjama sa mladima iz Bosne i Hercegovine.\nOvogodišnji ciklus realizovan je uz podršku Kancelarije za mlade Niš i Grada Niša, a u saradnji sa klubom Feedback.\nUlaz na koncert u sredu, 11. decembra je besplatan.\nTag:basBesplatne muzičke radionicebubnjeviClubĐorđe HartlFeedbackgitaraJelena MiloševićKlubkoncertLazar Petrovićmuzičke radionicemuzikanastuppolazniciprofesoriskolaučeniciVladan Karadžov\nPobedite rutinu: Probajte neku novu pozu, probudite strast u vezi


NUKLEARNI TERORIZAM KAO OBLIK UGROŽAVANJA NACIONALNE BEZBEDNOSTI\nAleksandar Petrov, spec.krim.\nU eri globalnog rata protiv terorizma, posebnu pretnju predstavlja mogućnost da se teroristi domognu nuklearnog oružja. Posledice takvog scenarija bile bi nesagledive po globalnu i nacionalnu bezbednost. Kako bi se ovakva namera terorista sprečila, države su ovom bezbednosnom izazovu posvetile posebnu pažnju. Pre svega, neophodno je pojačati bezbednost civilnih nuklearnih postrojenja kako bi se onemogućio teroristički napad na njih, kao i sprovesti aktivne mere sprečavanja krijumčarenja radioaktivnog materijala kako ne bi dospeo u ruke terorista.\nKljučne reči: terorizam, nuklearno oružje, pretnja, nacionalna bezbednost.\nAleksandar Petrov, spec.sci.\nIn the era of the global war against terrorism, the particular threat is the possibility that terrorists could acquire a nuclear weapons. Such scenario would have unexpected consequences to the global and national security. To prevent this intent, states have paid particular attention to this security challenge. First of all, it is necessary to enhance the security of civilian nuclear facilities in order to prevent a terrorist attack on them, as well as to take active measures to prevent the smuggling in order to ensure that the radioactive materials did not end up hands of terrorists.\nKey words: terrorism, nuclear weapon, threat, national security.\nStrah da bi teroristi mogli doći u posed nuklearnog oružja i upotrebiti ga za ostvarenje svojih ciljeva izričito je naglašen poslednjih godina. Međutim, postoji veliki raskorak između nuklearne pretnje i stvarne mogućnosti izvođenja nuklearnog napada. U prošlosti su terorističke organizacije uspevale da izazovu masovna stradanja stanovništva bez upotrebe oružja masovnog uništenja. Konvencionalna oružja još uvek mogu poslužiti za efikasno postizanje ciljeva terorista, što će verovatno i dalje ostati njihov prvi izbor, ali potencijalnu pretnju nuklearnim terorizmom kao vidom ugrožavanja bezbednosti ne smemo prepustiti slučaju. Ugrožavanje svetskog mira stalnom pretnjom ovim vidom terorizma, uticalo je na to da većina zemalja preispita svoja doktrinarna rešenja u sistemu odbrane i da na nov način definišu bezbednosne pretnje i izazove, koji mogu u velikoj meri da ugroze nacionalne interese i međunarodnu bezbednost. S tim uvezi, cilj ovog rada jeste aktuelizovanje problematike o nuklearnom terorizmu kao vidu ugrožavanja bezbednosti u uslovima globalne nuklearne opasnosti.\nOd svih vrsta oružja za masovno uništenje, nuklearno oružje predstavlja najveću pretnju. Nakon okončanja Hladnog rata dva su faktora doprinela povećanoj opasnosti od nuklearnog terorizma. Prvi je strah od moguće opasnosti gubitka kontrole nad nuklearnim materijalom, tehnologija ili nuklearnog oružja u zemljama bivšeg Sovjetskog Saveza, uzimajući pri tom u obzir i lošu ekonomsku situaciju u tim zemljama, gde je veliki broj nuklearnih stručnjaka ostao bez posla i koji mogu biti unajmljeni od strane raznih terorističkih grupa. Drugi faktor su različite krijumčarske aktivnosti povezane sa radioaktivnim supstancama i materijalima koje su vrhunac dostigle upravo raspadom najveće nuklearne sile Hladnog rata, Sovjetskog Saveza (Čižmek, 2003:20). Kada govorimo o nuklearnom terorističkom aktu postoji nekoliko potencijalnih mogućnosti za izvođenje takvog napada. Tako Mijalković i Bajagić (2012:440) potencijalne scenarije nuklearnog terorizma definišu u tri modaliteta:\n1) upotreba nuklearne eksplozivne naprave (nuklearna eksplozija),\n2) napad ili sabotaža na postojećim nuklearnim postrojenjima, i\n3) upotreba tzv. prljave bombe (klasična eksplozija pomoću koje se radioaktivni materijal raspršuje u okolinu).\nSličnu podelu navodi i Čižmek (2003): ’’Teoretski, tri su načina kako teroristi mogu nuklearno delovati. Prvo, oni mogu koristiti fisioni materijal, plutonijum ili visoko obogaćeni uran i pokušati napraviti tzv. ’’improvizovane nuklearne uređaje’’. Drugo, mogu koristiti radioaktivni materijal, raspršiti ga u okolinu s nekim od ’’sredstava’’ sa ciljem da izazovu radioaktivnu kontaminaciju. Treće, mogu napasti neki od nuklearnih pogona, npr. nuklearnu elektranu, sa ciljem da dovedu do radioaktivne kontaminacije, ili kako bi ukrali radioaktivni materijal za sprovođenje radiološkog terorizma’’.\nPored ovoga može se govoriti i o četvrtom modalitetu – činjenici da postoje mogućnosti da teroristi dođu u posed znanja i tehnologije za proizvodnju nuklearnog oružja (Mijalković, Bajagić, 2012:441). Ipak, ovo je malo verovatan scenario naročito ako se ima u vidu da vodeće obaveštajne službe sveta prate i kontrolišu rad nuklearnih stručnjaka, njihove kontakte, aktivnosti nakon prestanka radnog odnosa i slično, upravo iz razloga njihovog mogućeg angažovanja od strane terorističkih organizacija.\nU ovom trenutku svakako najrealniji modalitet upotrebe nuklearnog oružja u terorističke svrhe jeste tzv. Prljava bomba (Dirty bomb) ili Naprava za radiološko raspršivanje (Radiological Dispersal Device). U pitanju je obična konvencionalna bomba čije je jezgro napravljeno od konvencionalnog eksploziva oko koga se nalazi radioaktivni materijal. Prilikom eksplozije dolazi do raspršavanja opasnih radioaktivnih čestica u vazduh i time se izaziva opasna radioaktivna kontaminacija. Iako nije u pitanju klasična nuklearna eksplozija, ovakva bomba ipak može da usmrti na stotine ili na hiljade nedužnih civila i izazove masovni strah sa nesagledivim posledicama. Jedna takva bomba mogla bi da površinu od nekoliko gradskih blokova učini potpuno nemogućom za život u narednih nekoliko decenija ili čak vekova. Naročitu opasnost predstavlja mogućnost da se takva bomba iz vazduha upotrebi pomoću ultralakih dronova čija upotreba u terorističke svrhe postaje sve učestalija, ali i činjenice da prljave bombe mogu biti upotrebljene u slučajevima samoubilačkog terorizma (Mijalković, Bajagić, 2012: 441).\nU nastavku rada, bitno je napraviti i terminološku razliku između pojma nuklearni i radiološki terorizam. Najznačajnija razlika između ove dve vrste sastoji se u tome što se kod nuklearnog terorizma podrazumeva veliko ispuštanje radioaktivnosti u okruženje čime mogu biti obuhvaćena velika područja (eksplozija nuklearne bombe, havarija na nuklearnom objektu ili plovilu na nuklearni pogon). Sa druge strane, radiološki terorizam uglavnom podrazumeva lokalni segment, a ispoljava se u vidu napada na transport sa radioaktivnim materijalima, ili kao teroristički napad upotrebom tzv. prljave bombe.\nVrste nuklearnih pretnji\nSve veća upotreba radioaktivnih materijala u mirnodopske svrhe otvara i šire mogućnosti njihove zlonamerne upotrebe naročito u terorističke svrhe. Međunarodna agencija za atomsku energiju IAEA (International Atomic Energy Agency) identifikovala je sledeće pretnje:\n- nuklearne eksplozivne naprave,\n- nuklearne materijale za izradu improvizovanih nuklearnih naprava,\n- radioaktivne materijale za izradu radiološkog oružja i\n- širenje radioaktivnosti putem sabotaža u postrojenjima u kojima se mogu naći nuklearni i drugi radioaktivni materijali ili putem njihovog transporta (Zirojević, i dr. 2012).\nPostoje dve opcije u izvođenju terorističkog napada radiološkim oružjem pomoću radioloških uređaja i napadom na nuklearna postrojenja. Radioaktivne materije se mogu upotrebiti na aktivni i pasivni način.\nPasivni način podrazumeva emitovanje radijacije sa određene pozicije upotrebom radiološkog uređaja za emitovanje radioaktivnosti koji može biti postavljen ili sakriven u prometnim objektima ili mestima.\nAktivni način izvođenja radiološkog terorističkog napada je onaj kada se koriste radiološki uređaj za raspršivanje i radiološki zapaljivi uređaj. Radiološki uređaj za raspršivanje obuhvata raznovrsnost mehanizama: od eksplozivnih do neeksplozivnih, pasivnih ili aktivnih sredstava. Radiološki zapaljiv uređaj kombinuje vatru sa radioaktivnim materijalom. Jedan od razloga zbor kojeg se teroristi mogu odlučiti za ovaj uređaj, jesu komplikacije koje izaziva, budući da se vatrogasne službe, pored vatre i panike koju ona izaziva, moraju suočiti i sa radijacijom (Tufegdžić, 2010:221).\nDosadašnje pretnje nuklearnim terorizmom\nPretnja terorističkih grupa da će se domoći nuklearnog oružja ili radioaktivnog materijala je danas veća nego ikada pre. Grupe kao što su Al Kaida (Al Qaeda) ili verski kult AUM Šinrikio (Aum Shinrikyo) imale su motivacija i sredstava za kupovinu ili izgradnju nuklearnog oružja (slika 1). Ujedno, nuklearni inventar i proizvodni kompleks bivšeg Sovjetskog Saveza i dalje ostaje veliki potencijalni izvor snabdevanja. Ukoliko bi postali uspešni u svojim namerama, teroristi naoružani nuklearnim oružjem predstavljali bi ozbiljnu pretnju po nacionalnu bezbednost Sjedinjenih Država i njihovih saveznika (Daly, S., et al., 2005).\nSlika 1. Anatomija nuklearne terorističke zavere\nIzvor: The Threat of Nuclear Terror, The Harvard Gazzete, https://news.harvard.edu/gazette/story/2011/06/the-threat-of-nuclear-terror/\nU ovom slučaju, tri situacije ističu se kao poučne: pokušaj sekte AUM Šinrikio da kupi nuklearno oružje od visokih ruskih zvaničnika u 1990. godini, zatim navodni napori Al Kaide da kupi nuklearno oružje i radioaktivni materijal iz različitih izvora tokom 1990. godine, i slučaj krađe nuklearnog materijala iz istraživačkog reaktora u Kinšasi, DR Kongo, 1970. godine, i pokušaj da se proda na ilegalnom tržištu u 1990. godini (Daly, S., et al., 2005).\nMeđu istraživačima koji se bave ovom tematikom zastupljena su dva zaključka u vezi sa direktnom pretnjom nuklearnim terorističkim akcijama: prvo, nabavka i dolazak u posed nuklearnog oružja i dalje predstavlja tešku misiju za terorističke grupe, i drugo, kontrola pristupa nuklearnom naoružanju je ključ za sprečavanje budućih pokušaja nabavke ovog oružja (Daly, S., et al., 2005).\nPojavom najozloglašenije terorističke organizacije današnjice – Islamske države (ISIS) – strah od nuklearnog terorizma je postao naročito naglašen među bezbednosnim stručnjacima širom sveta koji su svoju sumnju opravdavali činjenicom da je ova teroristička organizacija raspolagala bogatstvom koje se merilo u stotinama miliona dolara. Teroristički napad u Belgiji 2016. godine stvorio je pometnju među zvaničnicima EU i SAD naročito nakon saznanja da su teroristi pokušali napad na nuklearnu centralu tako što su likvidirali čuvara zaposlenog u elektrani i dospeli u posed njegove identifikacione kartice za ulazak u samo postrojenje.\nRizik od sajber napada na nuklearne elektrane širom sveta sve je veći. Civilna nuklearna infrastruktura u većini zemalja nije dobro pripremljena za odbranu od takvih napada, a mnogi kontrolni sistemi nesigurni su zbog zastarelog dizajna. Sajber kriminalci, države koje sponzorišu terorizam i teroristi pojačavaju aktivnosti na internetu, što znači da rizik od sajber napada nikada nije bio veći, navodi se u istraživanju britanske analitičke organizacije Četam Haus (Chatham House).\nTakav napad na neku atomsku centralu, čak i najmanji, treba ozbiljno shvatiti zbog štete koja bi bila nenesena oslobađanjem radijacije, upozoravaju analitičari. Sve veća digitalizacija postrojenja i rastuće oslanjanje na komercijalni softver samo povećavaju rizik sa kojim se suočavaju nuklearne elektrane. Postoje slučajevi da su kompjuterski sistemi u nuklearnim centralama najvećim delom izolovani od interneta i da su zato imuni na sajber napade, ali to se može prevazići korišćenjem običnog drajva sa fleš memorijom. Na taj način jedan kompjuterski virus zarazio je iranska nuklearna postrojenja, navode stručnjaci iz organizacije Četam haus koji su sproveli istraživanje o sajber bezbednosti nuklearnih elektrana širom sveta (Baylon, C., et al., 2015).\nIlegalna trgovina radioaktivnim materijalima\nJedna od najvećih pretnji međunarodnoj bezbednosti jeste opasnost da pripadnici organizovanih kriminalnih grupa kao i terorističkih organizacija dođu u posed nuklearnih materijala. Tako se u prvi plan pored nuklearnog razoružanja postavlja i pitanje bezbednog korišćenja nuklearne energije i naročito radioaktivnog otpada nastalog kao produkt rada nuklearnih energetskih postrojenja. Nebezbedan nuklearni materijal zahteva posebne mere predostrožnosti i zahteva konkretne odgovore na eventualne slučajeve krijumčarenja.\nSlučajevi krijumčarenja uranijuma ili plutonijuma, koji se s vremena na vreme otkriju u istočnoj Evropi, potvrđuju sumnje stručnjaka o postojanju crnog tržišta nuklearnih materijala. Tako je u avgustu 2010. godine policija u Moldaviji zaplenila 1,8 kilograma uranijuma 238 u glavnom gradu Kišinjevu (Cveta crna berza uranijuma, 2010). Nakon terorističkih napada u Briselu 2016. godine, čelnik Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) Juki Amano označio je krađu radioaktivnih materijala kao glavnu pretnju pored opasnosti terorističkih napada na blizu 1000 nuklearnih postrojenja u svetu. Prema njegovim rečima IAEA je tokom poslednjih dvadeset godina zabeležila oko 2800 slučajeva trgovine radioaktivnim materijalima (IAEA: Nuklearni terorizam je stvarna pretnja, 2016).\nČinjenica je da velika većina slučajeva ilegalne trgovine nuklearnim materijalima dolazi sa prostora zemalja bivšeg Sovjetskog Saveza. Tako je nedavno Gruzijska služba bezbednosti uhapsila dve osobe zbog posedovanja i pokušaja prodaje oko 40 grama radioaktivnog uranijuma-238 koji se može upotrebiti u proizvodnji nuklearnog oružja (Gruzijci pokušali da prodaju uranijum, 2019).\nPojedine države istočne Evrope poštujući međunarodne preuzete obaveze o nuklearnoj bezbednosti rešile su se svog radioaktivnog otpada nastalog kao nusprodukt rada nuklearnih elektrana ili istraživačkih reaktora. Primera radi, Ukrajina je 2010. godine poslala 50 kilograma takvog otpada u Rusiju gde je ovaj radioaktivni materijal onemogućen za proizvodnju nuklearnog oružja (Ukrajina se oslobađa visokoobogaćenog uranijuma, 2010). Iste godine, iz Nuklearnog instituta u Vinči otpremnjeno je u Rusiju ukupno 333 tone nuklearnog otpada, što je prema podacima Ujedinjenih nacija bila najveća pošiljka te vrste u Evropi. Radioaktivni otpad put Rusije krenuo je preko Mađarske vozom do slovenačke luke Kopar, gde je teret pretovaren na specijalni brod za prevoz opasnog tereta, odakle je otplovio do ruske luke Murmansk. Transport se odvijao u tajnosti iz straha da nuklearni otpad ne bude meta napada terorista. Otpremanje nuklearnog otpada u Rusiju rezultat je ugovora o preuzimanju radioaktivnog otpada koji je Srbija 2008. godine potpisala sa Ruskom Federacijom. Na potpisivanje ovakvog ugovora uticale su Ujedinjene nacije kako bi se sprečila ilegalna trgovina radioaktivnim materijalima (Jadranom u tajnosti putovale stotine tona radioaktivnog otpada, 2012).\nObzirom na svest o težini posledica upotrebe nuklearnog i radiološkog oružja, kao i nekontrolisanog korišćenja radioaktivnih materijala, jasno je zašto borba protiv ilegalne trgovine u ovoj oblasti zauzima značajno mesto u aktuelnim bezbednosnim strategijama velikog broja zemalja. Činjenica da ilegalna trgovina nuklearnim materijalom može da dovede do izrade improvizovanih nuklearnih naprava ukazuje na neophodnost iznalaženja sveobuhvatnog programa nuklearne bezbednosti koji će da sadrži precizne mere i mehanizme za odgovor na navedene akte. U tom smislu, organizovani kriminalitet nastupa kao provereni dobavljač radioaktivnih materijala, dok se kao kupci pojavljuju različite terorističke organizacije. Očigledno je da ova aktivnost organizovanog kriminala stoji u tesnoj vezi sa terorizmom zbog čega i predstavlja poseban predmet interesovanja bezbednosnih službi (Zirojević, i dr., 2012).\nŠtetna dejstva jonizujućih zračenja i njihov uticaj na ljudski organizam i životnu sredinu\nJonizujuće zračenje može biti elektromagnetno ili čestično i poseduje kapacitet da jonizuje materiju i izazove oštećenje ćelija živih organizama (Mlađan, 2015:64).\nJonizujuće zračenje možemo podeliti na prirodno i veštačko. Efekti radijacije na ljudsko zdravlje od prirodnih izvora nisu izrazito negativni jer se ono nikad ne sakuplja u telu. Prirodno zračenje je stalno i veoma slabo. Biološki mehanizam ljudi evolutivno je prilagođen na takvu vrstu zračenja.\nRadijacija je potencijalno opasna za čoveka, naročito što je:\n- ljudska čula ne mogu registrovati,\n- biološke posledice nisu trenutne, već se uočavaju na potomstvu,\n- radioaktivnost opada sa vremenom koje može biti od dela sekunde pa do više miliona godina.\nRadioaktivna materija može da prodre u organizam zračenjem da se u njemu akumulira i tako on postaje izvor zračenja. U organizam mogu dospeti radioaktivne čestice putem vode i hrane. Ukupno radioaktivno zračenje koje čovek prima, može da dostigne velike doze, opasno po zdravlje. Može se pojaviti akutna bolest kao posledica trenutnog ozračenja organizma od velikih doza. Zračenje i hronična radijaciona bolest nastaje kao posledica dugotrajnog izlaganja manjim dozama radijacije. Ljudski organizam može biti oštećen putem spoljne radijacije kada je direktno izložen izvoru radijacije, ili unutrašnjom kontaminacijom preko hrane, vode ili disanjem (Veriš, i dr., 2009).\nBiološki efekti jonizujućeg zračenja prema Mlađanu (2015:65) mogu biti deterministički kao što su katarakta, sterilitet, radijaciona oštećenja kože i stohastički kao što su kancer i genetski efekti. Isti autor navodi da u slučaju izlaganja celog tela ekstremno velikim dozama jonizujućeg zračenja tada nastaje akutni radijacioni sindrom.\nMere zaštite od radijacije i radioaktivnog zračenja\nIzloženost većim dozama radioaktivnosti i jonizujućeg zračenja dovodi do trovanja radijacijom kao i radijacione bolesti koja se ispoljava odumiranjem koštane srži i otkazivanjem rada unutrašnjih organa sa nus pojavama u obliku mutacija dnk ćelija i pojavom degenerativnih bolesti (Zaštita od radijacije i radioaktivnog zračenja, 2011).\nProblem radioaktivnog zračenja je u tome što se ne vidi i što posledice nastupaju danima kasnije. U zaštitne mere kako bi se smanjila ozračenost stanovništva Mlađan (2015) navodi izolaciju kontaminiranih oblasti ili izvora zračenja, evakuaciju, zaklanjanje, zaštitu respiratornih organa, kože i očiju, dekontaminaciju lica, predmeta, površina i objekata, preventivu stabilnim jodom, kao i zaštitu namirnica ograničavanjem konzumiranja, dok dekontaminacija radioaktivno kontaminirane teritorije obuhvata različita dejstva kojima se pre svega ograničava raznošenje radioaktivne prašine strujanjem vetra ili putem kišnih padavina i isto tako vrši odstranjivanje radioaktivnih materija sa kontaminiranih površina, ali i ljudi izloženih radioaktivnom zračenju.\nU Republici Srbiji mere zaštite od jonizujućeg zračenja propisane su Zakonom o zaštiti od jonuzujućih zračenja i o nuklearnoj sigurnosti (član 8.).\nPreventivne mere u suprotstavljanju nuklearnom terorizmu\nDržave imaju obavezu da zaštite svoje stanovništvo od terorističkih napada. To je njihova obaveza koju su preuzele i implementacijom odgovarajućih međunarodnih dokumenata.\nIzmeđu ostalog, Rezolucijom Saveta bezbednosti iz 2001. godine svim državama je nametnuta obaveza da uspostave odgovarajući zakonodavni, regulatorni i institucionalni okvir, uključujući i obavezu:\n- da se uzdrže od pružanja bilo kakvog oblika aktivne ili pasivne podrške grupama ili pojedincima umešanim u terorističke akte;\n- da sprečavaju i suzbijaju finansiranje terorizma;\n- da suzbijaju vrbovanje članova terorističkih grupa;\n- da onemoguće snabdevanje terorista oružjem;\n- da spreče kretanje teroriste ili terorističkih grupa;\n- da uskrate utočište onima koji finansiraju, planiraju, podržavaju ili izvršavaju terorističke akte, ili pružaju utočište takvim licima;\n- da se staraju da svako lice koje učestvuje u finansiranju, planiranju, pripremanju ili izvršenju terorističkih akata ili u pružanju podrške terorističkim aktima bude izvedeno pred lice pravde;\n- da pruže jedna drugoj najveću moguću uzajamnu pravnu pomoć u vezi sa krivičnopravnim pitanjima koja se odnose na terorizam (Sprečavanje terorizma i borba protiv nasilnog ekstremizma i radikalizacije koja vodi ka ekstremizmu, 2014).\nAvgusta 2003. godine u Beču je održan regionalni sastanak zemalja članica Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA), na kome je naglašena potreba za regionalnom saradnjom, koja treba da doprinese sprečavanju krijumčarenja i ilegalne trgovine nuklearnog materijala, odnosno da radioaktivni otpad, nastao kao produkt komercijalne eksploatacije nuklearnih elektrana ne dospe u ruke terorista. Ovo zasedanje IAEA bilo je posvećeno sprečavanju takozvanog nuklearnog terorizma. Tada je predviđeno usvajanje dokumenta o strategiji tehničkog odeljenja IAEA za borbu protiv nuklearnog terorizma. IAEA je izrazila interes da pomogne onim zemljama koje poseduju nuklearni materijal, posebno onima koje su dodatno ugrožene kriminalom. Tako se razmatraju mere za nadgledanje, kao i stručna pomoć IAEA u izradi i dopuni nacionalnih zakonodavstava u vezi sa nuklearnim materijalima (Nuclear Security – Measures to Protect Against Nuclear Terrorism, 2003).\nPrema Gaćinoviću (2008:36) preventivne mere u borbi protiv savremenog terorizma predstavljaju veoma značajnu delatnost demokratskog društva, koje je istinski opredeljeno za trajno suprotstavljanje savremenom terorizmu. Kako se rezultati ovih mera ne vide odmah i pošto dolaze tek nakon dužeg vremena, mnogi izražavaju skepticizam prema demokratskoj preventivi u borbi protiv terorizma. Isti autor navodi da bi prevencijom trebalo da se otkloni podrška iz inostranstva nosiocima terorističke delatnosti; istraži uloga sredstava za masovno komuniciranje i spreči njihovo korišćenje od strane terorističkih organizacija.\nTakođe, terorističke aktivnosti bi se znatno smanjile kad sredstva javnog informisanja ne bi prenosili posledice njihovih akcija.\nČinjenica koja posebno zabrinjava je da preko stotinu zemalja nema adekvatne mere kontrole i nadzora za sprečavanje krađa nuklearnog i radiološkog materijala, te deo preventivnih mera treba da bude usmeren ka obezbeđenju i povećanoj sigurnosti radioaktivnih izvora. Veliki broj država, agencija i međunarodnih organizacija sada se slažu u pogledu neophodnosti preduzimanja odlučnije akcije kako bi se efikasno sprečila zloupotreba radioloških materija (Tufegdžić, 2010:227).\nMeđu prvima na opasnost od nuklearnog terorizma uvidela je Međunarodna agencija za atomsku energiju. Između ostalog, polje rada ove međunarodne agencije, kako navodi Tufegdžić, jeste održavanje i poboljšavanje standarda sigurnosti radioaktivnih izvora i izdavanje uputstava koja se koriste širom sveta. Agencija je objavila brojna uputstva, kodove i tehnička dokumenta sa preporukama o merama sigurnosti i obezbeđivanja nuklearnih elektrana i radioaktivnih izvora. Godine 2008. izdala je priručnik o prevenciji nuklearnog terora – ’’Borba protiv ilegalne trgovine nuklearnog i drugog radioaktivnog materijala’’. Priručnik sadrži preporuke o prevenciji, detektovanju i prikladnom odgovoru na potencijalni nuklearni i radiološki napad. Agencija je propisala i osnovne međunarodne bezbednosne standarde za zaštitu od jonizujuće radijacije i bezbednosti radioaktivnih izvora, kojima se zahteva od vlasnika radioaktivnih izvora da odgovorno evidentiraju i obezbede izvore od mogućih oštećenja ili krađa (Tufegdžić, 2010:227).\nNa samitu o nuklearnoj bezbednosti održanom 2016. godine u Vašingtonu, delegacije iz više od 50 zemalja razgovarale su o nuklearnim pretnjama i načinima da se one umanje i spreče. Jedan od ciljeva samita jeste jačanje međunarodne mreže organizacija da bi nastavile da rade na nuklearnoj bezbednosti širom sveta. Tadašnji američki predsednik Barak Obama poručio je tim povodom da i dalje postoji opasnost da se teroristi domognu nuklearnog oružja, i ujedno pozvao svetske lidere da ulože više napora u obezbeđivanju nuklearnih postrojenja širom sveta (Obama: Postoji opasnost da se teroristi domognu nuklearnog materijala, 2016).\nNa prethodno održanim samitima, razgovaralo se o smanjenju upotrebe visoko obogaćenog uranijuma, obezbeđivanju nuklearnog materijala i sprečavanju njegovog krijumčarenja, kao i o terorizmu. Istaknuto je da Međunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA) mora biti centralna figura za koordinaciju svetskih napora u globalnoj nuklearnoj bezbednosti.\nBezbednost nuklearnih objekata važna je komponenta nacionalne bezbednosti kome se pridaje poseban značaj. U Sjedinjenim Američkim Državama, nuklearne elektrane spadaju u najzaštićenije objekte.\nPrema američkom Institutu za nuklearnu energiju (Nuclear Energy Institute – NEI), industrija nuklearne energije u SAD ima najviše bezbednosne standarde od bilo koje druge grane američke industrije. U prilog tome svedoči i podatak da su kompjuterski sistemi američkih nuklearnih elektrana izdvojeni i izolovani od interneta da bi se zaštitili od spoljnih sajber napada. Stalno unapređenje bezbednosnih mera industrije nuklearne energije posledica je terorističkih napada 11. septembra 2001. godine na Sjedinjene Države.\nSve američke nuklearne elektrane imaju tri bezbednosne zone (Slika 2.).\nPodručje kojim upravlja vlasnik (Owner-Controlled Area) predstavlja tampon zonu koja okružuje štićeni prostor elektrane koji kontroliše pristup objektu.\nZaštićeno područje (Protected Area) obuhvata područje bliže elektrani koje obuhvata više fizičkih barijera i najsavremenije elektronske sisteme koji sprečavaju neovlašćeni pristup objektu. Pristup ovom području je izrazito ograničen i uključuje nekoliko kontrolnih punktova.\nVitalno područje (Vital Area) nalazi se u okviru zaštićenog područja i u njemu su smeštene zgrade reaktora kao najkritičnijeg objekta elektrane. Vitalno područje je dodatno obezbeđeno fizičkim barijerama kao i elektronskim sistemima zaštite i kontrole pristupa (Florida Power & Light Company, Plant Security).\nSlika 2. Zone bezbednosti oko nuklearne elektrane\nIzvor: Florida Power & Light Company, https://www.fpl.com/clean-energy/nuclear/plant-security.html\nRepublika Srbija takođe preduzima opsežne mere nuklearne bezbednosti.\nPrema Zakonu o zaštiti od jonizujućeg zračenja i o nuklearnoj sigurnosti (čl. 46.) mere nuklearne sigurnosti i bezbednosti koje se preduzimaju kod svih aktivnosti u vezi sa nuklearnim objektima, nuklearnim materijalima, radioaktivnim otpadom, kao i u slučaju akcidenta, jesu:\n1) obezbeđivanje uslova za lociranje, projektovanje, izgradnju, probni rad, puštanje u rad, korišćenje, trajan prestanak rada i dekomisiju nuklearnih objekata;\n2) ispunjavanje kriterijuma za ocenu sigurnosti nuklearnih objekata;\n3) obezbeđivanje uslova za promet i korišćenje nuklearnih materijala;\n4) obezbeđivanje i sprovođenje mera zaštite od jonizujujućih zračenja u nuklearnom objektu i njegovoj okolini;\n5) utvrđivanje propisanih uslova koje moraju ispunjavati lica koja rade u nuklearnom objektu;\n6) obezbeđivanje uslova za sakupljanje, evidentiranje, obrađivanje, skladištenje i odlaganje radioaktivnog otpada;\n7) fizička zaštita nuklearnog objekta;\n8) sprečavanje nedozvoljenog prometa nuklearnih materijala;\n9) obezbeđivanje uslova za sprovođenje Plana delovanja u slučaju akcidenta.\nUpravljanje nuklearnim objektima u Republici Srbiji je delatnost od opšteg interesa (čl. 48a Zakona).\nU samom Zakonu regulisana je i bezbednost nuklearnog objekta gde je propisano da je vlasnik nuklearnog objekta dužan da obezbedi fizičku zaštitu i druge mere bezbednosti nuklearnog objekta, nuklearnog materijala i radioaktivnog otpada, uključujući i mere bezbednosti u toku transporta nuklearnog materijala (čl. 61, st. 1.).\nTakođe, Vlada Republike Srbije propisuje mere bezbednosti nuklearnih objekata i nuklearnih materijala i prati njihovo sprovođenje u skladu sa programom radijacione i nuklearne sigurnosti i bezbednosti (čl. 61. st. 3. Zakona).\nSumirajući izlaganja u ovom radu jedno od glavnih pitanja koje se postavlja jeste da li terorističke grupe imaju mogućnosti i sposobnosti da izvrše napad nuklearnim oružjem. Videli smo da su u stručnim bezbednosnim krugovima izdvojena tri modela eventualnog terorističkog napada nuklearnim oružjem. Ono što posebno zabrinjava jeste činjenica da bi takav napad bio usmeren isključivo i jedino protiv civilnog stanovništva.\nPrevencija pretnji od upotrebe nuklearnog oružja u terorističke svrhe zahteva trenutnu i snažnu globalnu strategiju sprovođenja svih oblika zabrane i kontrole daljeg širenja nuklearnog oružja. S tim u vezi, Međunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA) upozorava svetske lidere da se moraju bolje zaštititi od opasnosti nuklearnog terorizma.\nMeđunarodni terorizam, kao i ilegalna trgovina odnosno krijumčarenje radioaktivnim supstancama mora biti na stalnoj meti međunarodnih snaga i predmet stalne borbe protiv njega. U ovom slučaju, u borbi protiv nuklearnog terorizma moraju se kombinovati sva sredstva koja su na raspolaganju savremenim državama – vojna moć, diplomatija, obaveštajne aktivnosti, tajne akcije, kontrola oružja za masovno uništenje... Važno je i otkrivanje potencijalnih namera tzv. otpadničkih režima da pomognu terorističkim grupama kako bi došle u posed nuklearnog oružja ili radioaktivnog materijala neophodnog za izgradnju improvizovanih oblika nuklearnog odnosno radiološkog oružja. U ovom slučaju od ključne je važnosti uloga obaveštajnog sistema država koje učestvuju u međunarodnoj koaliciji u borbi protiv terorizma.\nU osnovi nuklearni terorizam bi se mogao razumeti kao jedan od faktora kojima se ugrožava nacionalna bezbednost svake zemlje i koji je u današnjem svetu sve više prisutan kao mogućnost i realna pretnja. Nuklearna opasnost i strah od ovog vida terorizma kao fenomen savremenog doba zasigurno svojom nepredvidljivošću predstavlja veliku pretnju čovečanstvu.\n’’Jadranom u tajnosti putovale stotine tona radioaktivnog otpada’’, Maritime Connector, 27.03.2012., http://maritime-connector.com/news/national-croatian/jadranom-u-tajnosti-putovale-stotine-tona-radioaktivnog-otpada/\n’’Ukrajina se oslobađa visokoobogaćenog uranijuma’’, Radio Slobodna Evropa, 31.12.2010., https://www.slobodnaevropa.org/a/2264106.html\nBaylon, C., Brunt, R., Livingstone, D. (2015). Cyber Security at Civil Nuclear Facilities: Understanding the Risk. London, Chatam House, The Royal Institute of International Affairs.\nČižmek, A. (2003): ’’Nuklearni i radiološki terorizam’’. V. simpozij HDZZ, Stubičke Toplice, 19-24.\nDaly, Sara A., Parachini, John V., Rosenau, W. (2005). Combating Nuclear Terrorism – Lessons from Aum Shinrikyo, Al Qaeda and the Kinshasa Reactor, RAND Corporation, Santa Monica, https://www.rand.org/pubs/research_briefs/RB165.html\nGaćinović, R. (2008) ’’Pravno organizacioni aspekti antiterorističkog delovanja’’. Strani pravni život, (3), 27-52.\nMatić Andrija (2016). ’’IAEA: Nuklearni terorizam je stvarna pretnja’’, Ekonomske vesti, 25.03.2016. http://ekonomskevesti.com/energetika/iaea-nuklearni-terorizam-je-stvarna-pretnja/\nMijalković, S., Bajagić, M. (2012). Organizovani kriminal i terorizam. Beograd, Kriminalističko-policijska akademija.\nMlađan, D. (2015). Bezbednost u vanrednim situacijama. Beograd, Kriminalističko-policijska akademija.\nNuclear Security – Measures to Protect Against Nuclear Terrorism (2003). International Atomic Energy Agency - IAEA, General Conference, 20 august 2003, Vienna, https://www-legacy.iaea.org/About/Policy/GC/GC47/Documents/gc47-17.pdf\nObama: Postoji opasnost da se teroristi domognu nuklearnog materijala, Blic, 01.04.2016., https://www.blic.rs/vesti/svet/obama-postoji-opasnost-da-se-teroristi-domognu-nuklearnog-materijala/v4qp2m2\nSprečavanje terorizma i borba protiv nasilnog ekstremizma i radikalizacije koja vodi ka ekstremizmu: Pristup putem rada policije u zajednici (2014). Beč, OEBS. https://www.osce.org/sr/secretariat/117669?download=true\nTufegdžić, D. (2010): ’’Radiološko oružje kao sredstvo terorizma’’. Revija za bezbednost, 4 (3), 218-230.\nVeriš, A. i dr. (2009). Uticaj radioaktivnog zračenja na ljudski organizam, 1st International Conference Ecological Safety in Post-Modern Environment, Banja Luka, Panevropski univerzitet Apeiron\nZakon o zaštiti od jonizujućih zračenja i o nuklearnoj sigurnosti, Službeni glasnik RS, br. 36/2009 i 93/2012.\nZaštita od radijacije i radioaktivnog zračenja, Postoji li efikasna zaštita od radijacije i radioaktivnog zračenja? 17.03.2011., https://www.bastabalkana.com/2011/03/zastita-od-radijacije-i-radioaktivnog-zracenja/\nZirojević, M., Gajić, D., Vojnić, S., (2012) Ilegalna trgovina radioaktivnim i drugim opasnim materijalima, u: Organizovani kriminalitet, izazov XXI veka, Bjelajac Željko (ur.). Zbornik radova sa Međunarodne naučne konferencije, Pravni fakultet za privredu i pravosuđe: Novi Sad, 314-327.\nFlorida Power & Light Company, Nuclear Plant Security, https://www.fpl.com/clean-energy/nuclear/plant-security.html\n’’Cveta crna berza uranijuma’’, Blic, 14.11.2010., https://www.blic.rs/vesti/svet/cveta-crna-berza-uranijuma/gbdv0hb\n’’Gruzijci pokušali da prodaju uranijum’’, Blic, 14.03.2019., https://www.blic.rs/vesti/svet/gruzijci-pokusali-da-prodaju-uranijum/l130rtz


Amman-Sarajevo – BHDINFODESK\nTag : Amman-Sarajevo\nby Editor 14/08/2019 0180\nAvio kompanija Jordan Aviation od danas će u uspostaviti let Amman-Sarajevo. Letovi će se obavljati u avionu Boeing 737-300. Prošle godine charter letovi za Amman...


KTS Line DIY - Black Tea Edition aroma 20ml\nŠifra proizvoda: KTS Line DIY - Black Tea Edition aroma 20ml\nKTS Line Tea Edition DIY aroma - Black 20ml\nLine je kolekcija vrhunskih aroma iz KTS-a. Proizvodi iz Line serije su već drugu godinu za redom među najprodavanijim u preko 300 vape prodavnica širom Evrope. Uvereni smo da ćete i Vi naći svog favorita među ovim originalnim kombinacijama intezivnih ukusa.\nKTS Line Black je najpopularnija KTS aroma već drugu godinu za redom. U ovoj verziji je ta fantastična mešavina ukusa kupine, ličija i borovnice, sa veoma blagim coolingom u pozadini, obogaćena kombinacijom ukusa crnog i zelenog čaja.\nKTS Line DIY arome dolaze u "20 za 120" pakovanju. Cilj je da se korisnicima koji nemaju iskustva sa samostalnim spremanjem e-tečnosti maksimalno olakša ulazak u ovaj svet.\nNaime, u originalnoj Chubby Gorilla bočici zapremine 120ml se nalazi 20ml KTS Line arome. Za fabrički preporučeno doziranje (tj. upotrebu) je dovoljno samo da dodate 100ml nikotinske baze odgovarajuće jačine, i nakon nekoliko dana sazrevanja imaćete tečnost spremnu za upotrebu!\nArome su upakovane u originalne Chubby Gorilla bočice, trenutno najkvalitetnije na vape tržištu. Izrađene od čvrstog materijala i sa tankom kapaljkom pogodne su za transport i svakodnevno korišćenje, pa ovako spremljenu DIY tečnost ne morate presipati u druge bočice.\nBočice poseduju bezbednosni čepom (Child proof, štiti od neželjenog otvaranja) i sigurnosni prsten (garantuje da bočica nije otvarana pre nego što je preuzmete).\nKTS Line DIY - Silver aroma 20ml\nKTS Line DIY - Black aroma 20ml\nKTS Line DIY - Bronze aroma 20ml\nKTS Line DIY - White aroma 20ml\nKTS Tea Time DIY - Honig aroma 20ml\nKTS Tea Time DIY - Melone aroma 20ml\nKTS Tea Time DIY - Granatapfel aroma 20ml\nKTS Tea Time DIY - Blaubeere aroma 20ml\n4-u-1 otvarač za bočice\nThe Fluid - Bastard aroma 20ml\nThe Fluid - Blondie aroma 20ml\nThe Fluid - Creamoncello aroma 20ml\nOznake: kts line, DIY, tea\nINHALIKA U SUBOTICI, PANČEVU i NIŠU\nNedavno smo otvorili prodajne objekte u ova 3 grada. Spisak prodajnih objekata sa mapama možete videti na stranici Inhalika prodavnice.\nPoziv da se priključite Facebook zajednici vapera Srbije je i dalje otvoren. Posetite Vape klub Srbija, mesto gde razmenjujemo iskustva, informacije i preporuke.


krva prodata za bitkoin seljak.me marko maras | MobIT | Vijesti\n19. September, 18:50\nKRAVA U GORNJOJ MORAČI PLAĆENA BITCOIN NOVČIĆEM: Njeno ime će vas tek nasmijati! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nKRAVA U GORNJOJ MORAČI PLAĆENA BITCOIN NOVČIĆEM: Njeno ime će vas tek nasmijati!\n04.03.2021. / 14:56\nŠto se ne bi krave kupovale kriptovalutama!\nKriptovalute od kada su izašle 2009. godine su izazvale pravu pometnju na tržištu, te tako možete uz pomoć digitalnih novčića da kupite i picu ukoliko to želite.\nAli, ova vijest će vas nasmejati!\nNaime, jedna krava je prodata za najpopularniju kriptovalutu - Bitcoin! Platforma seljak.me je organizovala prvo digitalno selo koje je u Crnoj Gori povezalo kupce i prodavce poljoprivrednih proizvoda. Upravo je tu kupljena krava za najpopularniji i najvredniji digitalni novčić. Ponosna vlasnica Anđela Bojić je platila 0,03 Bitcoin-a, što je otprilike 1.350 eura za ovu kravu koja se sada zove Bitkoinka!\nOna je otkrila da razlog ovakve kupovine leži u spoju poljoprivrede i modernih tehnologija: ,,U dogovoru sa kolegom Markom krava je plaćena Bitcoin-ima, kad sam mu rekla da moji roditelju imaju u planu da kupe kravu predložio je da napravimo nešto inovativno i da to bude prva krava plaćena kriptovalutom u Crnoj Gori a možda i šire. Kao mlada osoba koja je aktivno uključena u poljoprivredu što kroz porodičnu proizvodnju, što kroz sadašnji posao, smatram da budućnost poljoprivrede leži u zdravom spoju poljoprivrede i tehnologije, a samo modernizovanje poljoprivrede povećava šanse da se mlađe osobe ohrabre našim iskustvom, a nadam se da će se poljoprivrednici ugledati i početi da koriste neke savremene metode u poljoprivredi u ovom slučaju koristiti ovakav način plaćanja”, rekla je ona za tu platformu.\nSlične riječi upućuje i osnivač sajta www.seljak.me koji ima niz neiscrpnih ideja u zanimljivom spoju poljoprivrede, modernih tehnologija, ali odnedavno i novog načina plaćanja, prema njegovim riječima:\n,,Cilj ove transakcije je bio da još jednom kroz svoj rad ukažemo na spoj inovacije i poljoprivrede. Kriptovalute, od kojih je najpoznatija bitkoin su postale svakodnevnica. Nedavno je čak odrađen i prvi fudbalski transfer koji je realizovan kroz kriptovalute pa je naša misao bila kad mogu transferi kao i mnoge druge aktivnosti da se plaćaju kriptovalutama zašto da ne može i krava. Koleginica Anđela Bojić mi je saopštila da će u narednom periodu, njena porodica, koja se bavi stočarstvom u Gornjoj Morači planirati kupovinu krave. Dogovorili smo se da ovu transakciju odradimo kroz bitkoin i na taj način otvorimo jedno novo polje poljoprivrede naše zemlje, a prvenstveno poljoprivrednicima pokažemo kolike su mogućnosti digitalizacije poljoprivrede. Zahvaljujući agentu za kriptovalute Novaku Svrkoti transakcija je uspješno realizovana, na obostrano zadovoljstvo kupca i prodavca. Ovo je sigurno prva krava u regionu koja je kupljena kriptovalutama, a koliko raspolažemo sa informacijama može biti i šire“.\n,,Dodao bih da želimo da iskažemo zahvalnost prema UNFAO i EBRD-u, od kojih smo dobili podršku za unaprijeđenje postojećih kapaciteta i zahvaljujući toj podršci možemo digitalizaciju da podignemo na jedan novi nivo. Uskoro očekujte još noviteta na polju digitalizacije poljoprivrede. Nadamo se da će Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u narednom periodu imati sluha za naše ideje s obzirom da ozbiljnije inovacije zahtijevaju i ozbiljniji pristup ovoj temi, kako kroz kadar i infrastrukturu, tako i kroz i finansije. Prihvatamo i podršku u kriptovalutama“ šaljivom notom zaključio je Marko Maraš .\nKAKO KUPUJEMO HRANU, JESMO LI EKONOMSKE PATRIOTE? (VIDEO)\nUpravo gledate ADŽIJIN MOST-MOST KOJI PODSJEĆA NA PROHUJALA VREMENA! 0 Video Prije 11 min Uprkos tome što zbog neuređenog okoliša sada gotovo niko preko njega ne prolazi, Adžijin most ne ostaje neprimijećen.\nUpravo gledate UPOZNAJTE MLADU NADU CRNOGORSKOG TENISA – NAĐU KNEŽEVIĆ 0 Video Prije 10 min Devetogodišnja Nađa Knežević je na Svjetskom prvenstvu održanom prošle sedmice osvojila prvo mjesto, a sjajna...\nUpravo gledate ŽIVOT U KATUNU: „KADA SAM UPOZNAO LJUDE ZAVOLIO SAM ŽIVOTINJE“ 0 Video Prije 19 min Život Naca Šćepanovića u katunu „Rečanske rupe“ počinje 1976. godine, od tada on svake godine na Bjelasici provodi...\nUpravo gledate OSNOVNA ŠKOLA NA CIJEVNI: Šmek nekih davnih vremena 0 Video Prije 7 min U vremenu kada je sve oko nas digitalizovano, djeca nastavu prate preko računara i školovanje postaje sve...


Turistički kompleks na Avali otvoren za posetioce – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Slobodno vreme > Život > Turistički kompleks na Avali otvoren za posetioce\nRTV Vojvodina 12/06/2017 Život\nBEOGRAD – Turistički kompleks oko Avalskog tornja, koji se prostire na površini od oko 500 kvadratnih metara i u čije uređenje je, u cilju unapređenja turističke ponude, Ministarstvo trgovine i turizma i telrkomunikacija uložilo 47 miliona dinara, otvoren je danas za posetioce.\nRadovi na uređenju tog kompleksa počeli su krajem septembra 2016.\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić kazao je nakon obilaska podnožja tornja, gde je urađeno novo igralište za decu, teretan na otvorenom, etno-galerija, suvenir kuća i menjačnica, rekao da Avalski toranj prošle godine posetilo 137.000 turista, a da se očekuje da ove godine bude prodato više od 180.000 ulaznica.\n“Mi već u prvih pet meseci imamo rast broja posetilaca na Avali za više od 10 odsto i sa ovim sadržajima njihov broj će biti veći sigurno”, rekao je Ljajić.\nPrema njegovim rečima cilj je da Avala postane glavna turustička destinacija u Beogradu i Srbiji i da što više dece i školskih ekskurzija posećuje tu destinaciju.\nLjajić je naglasio da ovo uređenje prostora oko Avalskog tornja, koji je nekada bio parking i skladište, puno znači za Beograd koji beleži rast turista i procene su da će ove godine posetiti ga oko milion turista, od kojih je 80 odsto stranih.\nGradonacelnik Beograda Siniša Mali rekao je da je Avalski toranj simbol Beograda i Srbije, ali da nije dovoljno iskorišćen turistički potencijal.\n“Ovo je deo naše strategije da privučemo više turista u Beograd”, kazao je Mali naglašavajući da su radovi na uređenju ovog kompleksa primer kako zajedničkim radom mogu da se ostvare dobri rezultati.\nMali je najavio da će grad i dalje raditi na privlačenju turista u prestonicu, dodavši da se već sređuje Skadarlija, da je otvorena fontana na Slaviji, a da će se sređivati i Trg Republike, bezistan i podzemni prolazi u gradu.\nSKANDAL NA CEREMONIJI PRIJEMA U NATO: Podignuta pogrešna zastava Crne Gore\nPodrška Ministarstva Novom Sadu za EPK 2021\nPodunavski dani Janoša Hercega 2016.


Support programs for families and children in European union\nProgrami podrške porodici i deci u Evropskoj uniji\nOutline of the support programs for families and children in European Union, its context, underlying objectives and measures, is the aim of this paper. Given the diversity of European family policies, this overview offers insight into current situation in the area of family policy and highlights the need for greater harmonization and better coordination of national legislation in this area. One part is dedicated to the impact of economic crises on the family and repercussions that it had on the family policies of the member states.\nPrikaz programa podrške porodici i deci na nivou Evropske unije, konteksta, ciljeva i mera koji se nalaze u njihovoj osnovi, predmet je ovog rada. Imajući u vidu diverzifikovanost evropskih politika porodice, ovaj prikaz pruža uvid u aktuelno stanje u sferi porodične politike i ukazuje na potrebu za većom harmonizacijom i boljom koordinacijom nacionalnih zakonodavstava u ovoj oblasti. Jedan deo posvećen je i uticaju ekonomske krize na porodicu i reperkusijama koje je ona imala na porodičnu politiku država članica.\nchild / family / family policy / benefits / crises / dete / porodica / politika porodice / beneficije / kriza\nGodišnjak Fakulteta političkih nauka, 2013, 7, 9, 177-191\nUR  - http://rfpn.fpn.bg.ac.rs/handle/123456789/415\nAB  - Outline of the support programs for families and children in European Union, its context, underlying objectives and measures, is the aim of this paper. Given the diversity of European family policies, this overview offers insight into current situation in the area of family policy and highlights the need for greater harmonization and better coordination of national legislation in this area. One part is dedicated to the impact of economic crises on the family and repercussions that it had on the family policies of the member states.\nAB  - Prikaz programa podrške porodici i deci na nivou Evropske unije, konteksta, ciljeva i mera koji se nalaze u njihovoj osnovi, predmet je ovog rada. Imajući u vidu diverzifikovanost evropskih politika porodice, ovaj prikaz pruža uvid u aktuelno stanje u sferi porodične politike i ukazuje na potrebu za većom harmonizacijom i boljom koordinacijom nacionalnih zakonodavstava u ovoj oblasti. Jedan deo posvećen je i uticaju ekonomske krize na porodicu i reperkusijama koje je ona imala na porodičnu politiku država članica.\nT1  - Support programs for families and children in European union\nT1  - Programi podrške porodici i deci u Evropskoj uniji\nauthor = "Pantelić, Marina and Burgund, Anita",\nabstract = "Outline of the support programs for families and children in European Union, its context, underlying objectives and measures, is the aim of this paper. Given the diversity of European family policies, this overview offers insight into current situation in the area of family policy and highlights the need for greater harmonization and better coordination of national legislation in this area. One part is dedicated to the impact of economic crises on the family and repercussions that it had on the family policies of the member states., Prikaz programa podrške porodici i deci na nivou Evropske unije, konteksta, ciljeva i mera koji se nalaze u njihovoj osnovi, predmet je ovog rada. Imajući u vidu diverzifikovanost evropskih politika porodice, ovaj prikaz pruža uvid u aktuelno stanje u sferi porodične politike i ukazuje na potrebu za većom harmonizacijom i boljom koordinacijom nacionalnih zakonodavstava u ovoj oblasti. Jedan deo posvećen je i uticaju ekonomske krize na porodicu i reperkusijama koje je ona imala na porodičnu politiku država članica.",\ntitle = "Support programs for families and children in European union, Programi podrške porodici i deci u Evropskoj uniji",\npages = "191-177",\nPantelić, M.,& Burgund, A.. (2013). Support programs for families and children in European union. in Godišnjak Fakulteta političkih nauka\nUniverzitet u Beogradu - Fakultet političkih nauka, Beograd., 7(9), 177-191.\nPantelić M, Burgund A. Support programs for families and children in European union. in Godišnjak Fakulteta političkih nauka. 2013;7(9):177-191.\nPantelić, Marina, Burgund, Anita, "Support programs for families and children in European union" in Godišnjak Fakulteta političkih nauka, 7, no. 9 (2013):177-191,


U Metkoviću održano javno izlaganje Plana upravljanja zaštićenim područjima i područjima ekološke mreže Delta Neretve - Zaštita prirode DNŽ\nU Metkoviću održano javno izlaganje Plana upravljanja zaštićenim područjima i područjima ekološke mreže Delta Neretve\nJavna ustanova za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode Dubrovačko-neretvanske županije izradila je Prijedlog Plana upravljanja zaštićenim područjima i područjima ekološke mreže Delta Neretve, koji je javno predstavljen u Gradskom kulturnom središtu Metković, 13. siječnja 2022. godine. Plan upravljanja zaštićenim područjima i područjima ekološke mreže donosi se temeljem Zakona o zaštiti prirode (Narodne novine br. 80/13, 15/18, 14/19 i 127/19) i Uredbe o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže (Narodne novine br. 80/19).\nSudionike su uvodno pozdravili ravnateljica Javne ustanove za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode Dubrovačko-neretvanske županije Marijana Miljas Đuračić i viša stručna savjetnica Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja, Uprave za zaštitu prirode Marijana Kapa.\nPored javnih institucija, javnom izlaganju prisustvovalo je i lokalno stanovništvo kao dionici koji imaju važnu ulogu u poznavanju područja, vrijednostima i ugrozama istih te su njihova iskustva, mišljenja kao i svakodnevno djelovanje u ciljanom području imalo veliki utjecaj u izradi Prijedloga Plana upravljanja. Rezultati prikupljeni tijekom radionica koristili su se prilikom obrade podataka i njihovom implementiranju u konačan dokument predmetnog Plana upravljanja zaštićenim područjima i područjima ekološke mreže Natura 2000 Delta Neretve.\nJavno izlaganje prijedloga Plana upravljanja sastojalo se od uvodne prezentacije o konceptu izrade plana upravljanja, procesu nastajanja te glavnih sastavnica istoga kao i prikazivanju kratkog filma o prirodnim vrijednostima doline rijeke Neretve.\nNakon obrazloženja sastavnih dijelova izrade dokumenta, slijedila su pitanja sudionika na koja su odgovarali predstavnici Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja, Uprave za zaštitu prirode, Zavoda za zaštitu okoliša i prirode pri nadležnom Ministarstvu te predstavnici Javne ustanove za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode Dubrovačko-neretvanske županije.\nPlan upravljanja zaštićenim područjem i/ili područjem ekološke mreže je strateški dokument javne ustanove za upravljanje zaštićenim područjima i područjima ekološke mreže koji se donosi za razdoblje od deset godina uz mogućnost izmjene i/ili dopune nakon pet godina. Provodi se kroz godišnje programe zaštite, očuvanja, korištenja i promicanja zaštićenog područja. Iako je to upravljački dokument javne ustanove, sve pravne i fizičke osobe koje obavljaju djelatnosti u zaštićenom području dužne su se pridržavati plana upravljanja.\nPlan upravljanja sadrži analizu stanja zaštićenog područja, određene ciljeve upravljanja i aktivnosti za njihovo postizanje, pokazatelje provedbe plana i upravljačke zone zaštićenog područja sukladno Zakonu o zaštiti prirode.\nU dolini rijeke Neretve zaštićeno je sedam područja sukladno Zakonu o zaštiti prirode (Narodne novine br. 80/2013, 15/2018, 14/2019 i 127/2019) u kategorijama posebnog ornitološkog rezervata (Pod Gredom, Prud, Orepak, Modro oko i jezero Desne, Kuti), posebnog ornitološko-ihtiološkoga rezervata (Ušće Neretve) te značajnog krajobraza (Predolac-Šibenica).\nU području Neretve nalazi se i jedan zaštićeni mineral Kamene kugle u Općini Pojezerje.\nOsim toga, područje doline rijeke Neretve značajno je za očuvanje stanišnih tipova i vrsta te područje očuvanja značajno za ptice koja su proglašena Uredbom o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže (Narodne novine br. 80/2019).\nDolina rijeke Neretve prepoznata je i kao Ramsar područje – močvara od međunarodne važnosti. Cilj Ramsarske konvencije je očuvanje vlažnih staništa na Zemlji koja su od presudne važnosti za opstanak mnogih biljnih i životinjskih vrsta i njihovih zajednica od kojih čovjek ima mnogostruke koristi i u određenoj mjeri ovisi o njima. Konvencija o vlažnim staništima (Ramsarska konvencija) donesena je 02. veljače 1971. godine u iranskom gradu Ramsaru.\nPrepoznati prirodni resursi neretvanskog kraja su: vodno bogatstvo, šume, plodno tlo, povoljan geografski položaj, karakteristična klima i pjeskovita morska obala. Kao izrazita specifičnost delte Neretve, nastale ljudskim djelovanjem, odnosno melioracijom, ističe se jendečki krajobraz, jedinstven krajolik obradivih površina ispresijecanih vodenim kanalima.\nPredškolci obilježili Međunarodni dan bioraznolikosti i Dan zaštite prirode u Republici Hrvatskoj na Baćinskim jezerima23 svibnja, 2022 - 10:29\nArhiva Odaberi mjesec svibanj 2022 (11) travanj 2022 (15) ožujak 2022 (23) veljača 2022 (7) siječanj 2022 (10) prosinac 2021 (7) studeni 2021 (19) listopad 2021 (16) rujan 2021 (11) kolovoz 2021 (4) srpanj 2021 (12) lipanj 2021 (15) svibanj 2021 (17) travanj 2021 (7) ožujak 2021 (25) veljača 2021 (8) siječanj 2021 (7) prosinac 2020 (8) studeni 2020 (7) listopad 2020 (12) rujan 2020 (9) kolovoz 2020 (1) srpanj 2020 (11) lipanj 2020 (13) svibanj 2020 (5) travanj 2020 (2) ožujak 2020 (1) veljača 2020 (12) siječanj 2020 (5) prosinac 2019 (17) studeni 2019 (10) listopad 2019 (9) rujan 2019 (10) kolovoz 2019 (4) srpanj 2019 (6) lipanj 2019 (8) svibanj 2019 (16) travanj 2019 (9) ožujak 2019 (11) veljača 2019 (10) siječanj 2019 (4) prosinac 2018 (3) studeni 2018 (9) listopad 2018 (7) rujan 2018 (3) kolovoz 2018 (5) srpanj 2018 (2) lipanj 2018 (5) svibanj 2018 (6) travanj 2018 (6) ožujak 2018 (4) veljača 2018 (2) siječanj 2018 (1) prosinac 2017 (5) studeni 2017 (4) listopad 2017 (3) rujan 2017 (1) kolovoz 2017 (2) srpanj 2017 (1) lipanj 2017 (9) svibanj 2017 (14) travanj 2017 (3) ožujak 2017 (3) veljača 2017 (3) siječanj 2017 (2) prosinac 2016 (2) studeni 2016 (1) listopad 2016 (4) rujan 2016 (8) kolovoz 2016 (2) srpanj 2016 (2) lipanj 2016 (5) svibanj 2016 (5) travanj 2016 (8) ožujak 2016 (5) veljača 2016 (3) siječanj 2016 (2) prosinac 2015 (2) studeni 2015 (6) listopad 2015 (7) rujan 2015 (3) svibanj 2015 (4) travanj 2015 (4) ožujak 2015 (1) veljača 2015 (6) siječanj 2015 (3) prosinac 2014 (1) studeni 2014 (4) listopad 2014 (5) ožujak 2014 (4) veljača 2014 (1) siječanj 2014 (1) listopad 2013 (2) srpanj 2013 (2) veljača 2013 (1) listopad 2012 (2) kolovoz 2012 (1) srpanj 2012 (1) svibanj 2012 (2) siječanj 2012 (2) prosinac 2011 (3) studeni 2011 (1) listopad 2011 (1) kolovoz 2011 (1) srpanj 2011 (1) lipanj 2011 (2) svibanj 2011 (1) veljača 2011 (1) siječanj 2011 (2)\nI ove godine, Javna ustanova pridružila se globalnom prebrojavanju ptičjih...\nNajava pete dioničke radionice u okviru izrade Plana upravljanja za zaštićena...


Tenis Autor:Miodrag Dimitrijević25. okt. 202121:20 > 21:31\nMnogi bi voleli da znaju šta u ovom trenutku prolazi kroz glavu Novaka Đokovića. Srpski teniser se nalazi u jako delikatnoj situaciji i o njemu piše cela planeta.\nDok je Novak Đoković u punom treningu, i dok se sa ostalim našim igračima priprema za predstojeće izazove (čak i reprezentativne) mnogo toga mora da razreši u glavi.\nSjajne vesti: Novak želi da donese Srbiji novu veliku titulu\nNovakove komšije na jezeru kod Rume – tu je Nedović pravio svadbu iz bajke\nI umesto da se govori o teniskim temama, o rekordima i generalno o igri koju bi mogli da gledamo od 1. do 8. novembra u Parizu na mastersu, priča se o vakcini, zdravlju, vizama, dolascima i odsustvima. Ipak, sve ono što se nalazi u drugom delu rečenice u vezi je sa dešavanjima od 17. januara 2022. godine u Melburnu na Australijan openu.\nNovak je javno naveo da ne želi da se objašnjava da li je ili nije primio vakcinu (iako će se to u nekom trenutku i saznati), a njegov stav je podržao i Medvedev kome se ta ideja i te kako sviđa. Tu mantru je preuzeo.\n„Dopalo mi se šta je Novak rekao o tome. Rekao je da je vakcinacija privatna stvar i da ne bi trebalo da se objavljuje javno, takođe sam i ja odlučio da ne objavljujem medicinske stvari. Naravno, svi igraču mogu da kažu da su povređeni, ali će morati da im se veruje na reč. Neću reći da li sam vakcinisan ili nisam. Želim da igram u Australiji. Pravila su jasna: Ako nisi vakcinisan, moraš da ideš u karantin na dve nedelje“, rekao je Medvedev.\nI zaista, izgleda da su ljudi sada zainteresovaniji za zdravstveni karton Đokovića nego za ono zbog čega je i postao popularan. O tenisu je malo reči čak i u momentima kada Novak može da stigne do rekordne 37. masters titule, što nije uspeo nikada.\nPariz je stavljen u drugi plan, a mnogo je bitnije sve ono što se dešava van terena i što se tiče vakcine. Stanje koje je u sportu po pravilu neodrživo i dovešće u jednom trenutku do zvaničnog regulisanja od strane ATP ili WTA kako bi se izbegla nagađanja i lov u mutnom.\nI dok Novaka bombarduju različitim pitanjima nije tajna da on i sam mora da razreši neke stvari. Njegov dolazak u Beograd kao da nam govori da ima neke obaveze koje mora da završi (o kojima za sada možemo samo da nagađamo) i tako ponovo vrati svoj pravi fokus. Da li ga okupira akademija, obaveze prema sponzorima, vreme koje žele da provede sa porodicom, šta god to bilo svakako da je Novaku bio potreban mir kako bi sve vratio na svoje mesto.\nNakon emotivnog finala US Opena bilo mu je neophodno nekoliko nedelja medijske ilegale, što je podrazumevalo i odsustvo sa turnira. To je uradio i pored toga što se igrao Indijan Vels.\nKoliko je Novaku bio neophodan „reset“? Naučio je dobro koliko ga je igranje na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru koštalo kada je u sezoni 2017 nije uspeo da osvoji nijednu masters titulu. To je jedina godina od 2010. da mu se to desilo. Te 2017. je podigao samo dve titule.\nIpak, ukoliko neko u savremenom sportu poznaje samog sebe i sopstvene mogućnosti to je Đoković. Znao je da mu je pauza preko potrebna, te je odlučio da ona potraje potencijalno duže od dva meseca (zavisi da li će, kao što je i dalje po planu, putovati u Pariz).\nDeluje da je mir pronašao tako što se privremeno sklonio od reketa (neko vreme u Beogradu nije trenirao) i što je baterije punio upravo u Srbiji sa povremenim putovanjima van Beograda.\nSve ovo znači da je Novak ponovo pronašao fokus i da bi mogao da bude onaj pravi. Kada se u čitavu priču o ovoj delikatnoj situaciji doda i činjenica da je Novak nakon Tokija poručio da ga muči nekoliko povreda (zbog kojih možda nije bio na 100 odsto u Njujorku) ova odluka postaje i te kako racionalna.\nSvi ovi faktori su uticali na to da je Đokoviću bila potrebna pre svega medijska izolacija, sloboda da uživa u običnim stvarima (poput vožnje bicikle pored reke) i toplina porodičnog doma odakle je često crpeo dodatnu energiju.\nNije nikakva tajna da je u ovom trenutku tenisu i te kako neophodan Đoković jer je bez njega sila u „belom sportu“ posebno poljuljana.\nATP ParizAustralijan openNovak Đokovićpovredevakcina


BPS: Uspešno protekla i treća radna akcija u selu\nNešto više od tridesetak meštana Bačkog Petrovog Sela, minule subote, učestvovalo je u novoj radnoj akciji, ovog puta lokacija je bila stadion i okolina stadiona fudbalskog kluba „Jedinstvo“ u tom naseljenom mestu.\nNakon čišćenja kišmolske plaže i centra sela, i u ovoj akciji se pokazao pravi primer zajedništva, volje i želje svih generacija, koje su se ujedinile da urede prostor gde najmlađi Petrovoselci sa roditeljima, sportisti i rekreativci provode slobodno vreme.\nAkcija je organizovana na inicijativu Mesne zajednice „8. oktobar“ iz Bačkog Petrovog Sela i fudbalskog kluba „Jedinstvo“, a uz podršku lokalne samouprave, Javnog preduzeća „Komunalac“ i „Potisja – Bečej“ DOO. Osim stanovnika, akciju čišćenja stadiona, dečijeg igrališta i okoline, pomogli su „Agropromet“, Zemljoradnička zadruga „Tisa“, članovi Ribolovačkog udruženja „Kečiga“, udruženja građana „Da Vinči“.\nNaredna radna akcija meštana Bačkog Petrovog Sela biće organizovana ponovo na kišmolskoj plaži u tom naselju. Planovi su da se postave svlačionice i nameste tuševi kako bi kupališna sezona pokraj Tise bila još ugodnija za sve posetioce.


Časopis Muzika POZIV ZA RADOVE | Muzikološko Društvo Federacije Bosne i Hercegovine\nČasopis Muzika POZIV ZA RADOVE\nDatum: October 1st, 2014\nRedakcija časopisa za muzičku kulturu Muzika, čiji rad pomažu Muzikološko društvo Federacije Bosne i Hercegovine i Muzička akademija u Sarajevu, poziva autore da daju svoj doprinos časopisu originalnim naučnim i stručnim prikazima za brojeve 44 i 45.\nPrijave za broj 44, koje uključuju ime i prezime autora, afilijaciju, kratku biografiju, naslov rada i abstract (cca. 100 riječi), potrebno je poslati Redakciji do 15. 12. 2014. godine. Kompletne radove moguće je poslati do 15. 02. 2015. godine.\nPrijave za broj 45, koje uključuju ime i prezime autora, afilijaciju, kratku biografiju, naslov rada i abstract (cca. 100 riječi), potrebno je poslati Redakciji do 15. 03. 2015. godine. Kompletne radove moguće je poslati do 15. 05. 2015. godine.\nMolimo da prijave i radove za šaljete na adresu: muzika@muzikolosko-drustvo.ba\ndr. Lana Paćuka\nDoc. Dr. Amra Bosnić\nDr. Amila Ramović\nDr. Naida Hukić\nDr. Tamara Karača Beljak\nEnisa Hajdarević Šojko\nKristina Džambo Čustonjić\nMr. Amra Toska\nMr. Nerma Hodžić-Mulabegović\nOzrenka Bjelobrk Babić\nZbornik radova “Muzika u društvu”, 1998\nZbornik radova “Muzika u društvu”, 2000.\nZbornik radova “Muzika u društvu”, 2002.\nZbornik radova “Muzika u društvu”, 2004.\nZbornik radova “Muzika u društvu”, 2006.\nZbornik radova “Muzika u društvu”, 2008.\nZbornik radova “Muzika u društvu”, 2010.\nZbornik radova “Muzika u društvu”, 2012\nGodišnja skupština MDFBIH | Poziv članstvu May 10, 2019


Saobraćajni fakultet, 5.53ara, uknjižena - Optimist Nekretnine\nKačerska, Voždovac, Saobraćajni fakultet\nOptimist nekretnine Vam nude odličnu investiciju za investitora. Poseduje se informacija o lokaciji. Planirana gradnja je oko 900m2. Na placu od 5.53 ara su dve kuće i jedna pomoćna zgrada. Površina zgrada je 160m2, od toga uknjiženo 71m2. Za svaku preporuku.\nNaselje: Saobraćajni fakultet\nId nekretnine: 31468\nPovršina: 160.0 m2\nOptimist nekretnine Vam nude novu, odmah useljivu kuću. Potpuno nova i opremljena nameštaj ...\nOptimist nekretnine Vam nude novu, odmah useljivu kuću. Potpuno nova i opremljena nameštajem. Kuća ima 82m2 + teras ...\n2 2 91.0 m2detalje\nzainteresovan sam za [ Saobraćajni fakultet, 5.53ara, uknjižena ]\nBeli potok, 500m2, 54ara


Naredne sedmice mogla bi biti poznata sudbina Miralema Pjanića, odnosno mogao bi konačno da sazna u kojem klubu će igrati u sezoni 2021/22.\nPoznato je da je Barcelona odlučila bez odštete pustiti Pjanića ukoliko pronađe klub. Katalonci pokušavaju da se riješe njegove visoke plate i on je samo jedan u nizu igrača na koje Barcelona više nema namjeru računati.\nOsim toga, bh. reprezentativac je izgubio na samopouzdanju i svjestan je da nije sreća ostati na Camp Nou i grijati klupu ili čak sjediti na tribinama. I sam je stoga spreman na odlazak, a najrealnije je da karijeru nastavi u Italiji.\nPrva opcija bio je Juventus, ali povratak u Torino više nije tako izgledan. Italijanski list Gazzetta dello Sport nedavno je objavio da je Barceloni predložena razmjena u kojoj bi umjesto Pjanića došao Aaron Ramsey, no to Barceloni ne odgovara. Druga prepreka za Pjanićev odlazak u Torino je Manuel Locatelli.\nOvaj italijanski reprezentativac je prva želja Stare dame i očekuje se da on dođe iz Sassuola i da zauzme mjesto u veznom redu. S obzirom na ovu situaciju, Calciomercato.it tvrdi da je Pjanićeva alternativa u Seriji A Inter. Spomenuti izvor navodi da će Pjanićev agent Fadil Ramadani narednih dana boraviti u Milanu kako bi dogovorio mogući prelazak Bosanca u redove aktuelnog prvaka Italije.\nInter igra Ligu prvaka i to bi mogao biti dodatni motiv za Pjanića, koji se povezivao i sa Romom, ali Joseu Mourinhu on sada nije potreban.\nPjanić iščekuje vijesti pripremajući se s Barcelonom za novu sezonu, a mogao bi biti u timu za pripremnu utakmicu protiv Nastica koja se igra u srijedu 21. jula na stadionu Johan Cruyff.\nSvi imaju svoje favorite, ali Fabio Cannavro smatra da samo jednom čovjeku pripada Zlatna lopta


Kako ružni komentari na društvenim mrežama utječu na nas? – Edukacija – Prvi korak prema prevenciji nasilja na internetu\nKako ružni komentari na društvenim mrežama utječu na nas?\nby pineduka | 2. December 2020.\nJeste li nedavno pročitali neki ružan komentar ostavljen na Facebooku, Instagramu ili Twitteru, upućen vama, vašem prijatelju ili nekoj poznatoj osobi? Vjerojatno jeste. A kako to utječe na nas, koliko nas mogu povrijediti i kakve posljedice mogu imati negativni online komentari?\nŽivimo u svijetu u kojem je komunikacija putem društvenih mreža postala dio svakodnevnice. Osim povezivanja i stvaranja online prijateljstava, osjećaja pripadnosti i socijalne podrške, konstruktivnih kritika, pohvala na račun poslovnih uspjeha i izgleda, postoji i negativna strana virtualnogsvijeta, u kojem se često mogu zamijetiti pogrdni komentari te govor mržnje. Iako se većina slaže da je za takve komentare najbolji „lijek“ ignoriranje te da ih kao takve ne trebamo uvažavati, istraživanja ipak pokazuju kako neumjesni komentari ostavljaju traga.\nMeđu svim nabrojenim pozitivnim aspektima koje nam društvene mreže pružaju, one također mogu predstavljati alat i teren za elektroničko zlostavljanje. Elektroničko nasilje ili cyberbullying je sve prisutnije, što ne iznenađuje, uzevši u obzir da su društvene mreže dio života današnje mladeži pa se posljedično nasilje među djecom i mladima prilagodilo tehnologiji. Istraživanja pokazuju da je jedan od najčešćih oblika elektroničkog nasilja postavljanje uvredljivih ili pogrdnih komentara na društvenim mrežama. Iako se čini da nam tuđi komentar ne može uvelike naštetiti, valja naglasiti kako je ovakav tip nasilja jednako opasan i s bolnim posljedicama poput drugih vrsta zlostavljanja. Štoviše, nasilnik koji ostavlja ružne komentare često je zaštićen pod lažnim imenom i zlostavlja iz sigurnosti svojeg doma, što žrtvu čini ranjivijom i bespomoćnijom.\nNasilje putem interneta vrlo negativno utječe na žrtvu, posebice na djecu i mlade, a posljedice su najčešće internalizirane poteškoće, poput depresivnosti, usamljenosti te niskog samopoštovanja. Čitanje pogrdnih komentara o sebi može dovesti do negativnog viđenja samoga sebe jer kada smo stalno izloženi negativnim komentarima nerijetko se dešava da počnemo vjerovati u ono što nasilnik objavljuje na društvenim mrežama. Zašto je to tako? Samopoštovanje je subjektivna procjena sebe i na temelju te procjene određujemo vlastitu vrijednost. Kako smo društvena bića u stalnoj interakciji s drugima, važno nam je kako izgledamo u očima drugih pa je jedan od aspekata na temelju kojeg se procjenjujemo i to koliko mislimo da smo vrijedni drugima. Tako čitajući razne pogrdne komentare upućene sebi, percipiramo da drugima nismo lijepi, pametni ili uspješni, što pak nažalost narušava našu sliku o sebi. Upravo zbog toga potrebno je osvijestiti da su ružni komentari najčešće upućeni od ljudi koji imaju za cilj kritizirati i vrijeđati u većini slučajeva neopravdano i da iste ne shvaćamo osobno. Savjet je graditi samopoštovanje na relevantnim mišljenjima i konstruktivnim kritikama, što zasigurno nisu pogrdni komentari na društvenim mrežama.\nBilić, V. (2014). „Correlates and outcomes of cyberbullying and cybervictimization“, u: M. Orel (ur.) The new vision of future technologies, Ljubljana: Eduvision, str. 71– 84.\nGalina, A. (2017). Upotreba društvenih mreža i razina samopoštovanja adolescenata (Doctoral dissertation, University of Rijeka. Faculty of Humanities and Social Sciences. Department of Pedagogy).\nHill, C. L. (2014). An investigation of the connections between use of Facebook and the self-esteem/well-being of students with disabilities in the University Of Iowa Reach Program. Iowa: The University of Iowa.


Sutra potvrđeni rezultati, počinje konstituiranje institucija vlasti | Poskok\nApelacijski odjel Suda BiH odbio je svih 35 podnesenih žalbi političkih subjekata na prvostupanjske odluke Središnjeg izbornog povjerenstva. SIP BiH je 27. listopada utvrdio rezultate općih izbora, a zakonska obveza do kada se oni moraju i potvrditi je 11. studeni, odnosno najkasnije 30 dana od dana njihovog održavanja.\nRok da se započne konstituiranje nove vlasti na razini BiH, odnosno održi konstituirajuća sjednica novog saziva Zastupničkog doma Parlamenta BiH je 30 dana od potvrđivanja rezultata općih izbora. Konstituirajuća sjednica Zastupničkog doma Parlamenta FBiH treba biti održana u roku od 20 dana od dana potvrđivanja rezultata izbora, Narodne skupštine Republika Srpska 15 dana, a županijskih skupština u FBiH u roku od 10 dana.


Opština Svilajnac dobila 15 miliona dinara od Ministarstva energetike - Portal035\nAleksinčani ukrali nakit iz zlatare DM u Paraćinu\nOpština Svilajnac dobila 15 miliona dinara od Ministarstva energetike\nSvilajnac je jedna od 20 opština koje su juče potpisale Ugovore. Ministarstvo energetike je za ove projekte obezbedilo pola milijarde dinara, a oni znače uštedu energije i niže račune, ali, znače i smanjenje emisije ugljen-diosksida.\nOpština Svilajnac potpisala je juče u Vladi Republike Srbije Ugovor sa Ministarstvom rudarstva i energetike o dodeli sredstava koja će biti iskorišćena za rekonstrukciju OŠ “Stevan Sinđelić” u selu Vojska. Ugovor je potpisala zamenik predsednika opštine Dragana Radević, koja je ovom prilikom istakla da je ovo prva velika rekonstrukcija ove škole posle 35 godina:\n“Na školi će se raditi kompletna fasada sa termoizolacijom, zamena spoljašnje stolarije, termoizolacija na tavanici, zamena oluka, rekonstrukcija kotla i grejnih instalacija, postavljanje nove unutrašnje rasvete. Ukupna vrednost radova je oko 24,5 miliona dinara, od čega 14,7 miliona dinara obezbeđeno ovim projektom od Ministarstva, a 9,8 obezbedila je opština Svilajnac. Tako će ova ustanova dobiti bolje uslove za rad svojih učenika, ali i svojih zaposlenih.” – izjavila je ona.\nUgovore je svečano uručila Prva potpredsednica Vlade i Ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović, koja je istakla da opštine koje su dobile sredstva treba da služe kao primer drugim opštinama:\n“Ove opštine i gradovi dobili su sredstva jer su bile brze, efikasne i inventivne u svojim projektima i tačno su znale šta žele i za koje namene su im potrebna sredstva” – rekla je Mihajlović u svom obraćanju.\nSvilajnac je jedna od 20 opština koja su danas potpisala Ugovore.


Srpkinja prala pare za mafijaše ozloglašene “Ndrangete” - Prnjavorski informativni portal\nSrpkinja prala pare za mafijaše ozloglašene “Ndrangete”\nSrpkinja Aleksandra Dobričanović (34) uhapšena je u policijskoj akciji „Valpoličela“ zajedno sa još dvije osobe zbog sumnje da učestvovala u pranju novca za mafijašku organizaciju Ndrangetu preko građevinskih firmi u Veroni.\n“Aleksandra Dobričanović (34) i Karlo Skarilja (24) uhapšeni su, a protiv Frančeska Frontere je podignuta krivična prijava. Oni se terete za kriminalno udruživanje, iznudu, pljačku i pronevjeru”, ističe italijanska Arena.\n“Sud je donio odluku da Aleksandri Dobričanović nakon hapšenja odredi kućni pritvor zbog dvoje maloljetne djece”, navodi Il matino di Padova.\nSuperlaka “huajra” bez krova


🚌 Autobus Mrčajevci → Minhen - Autobuske Karte | AutobuskiPrevoz.com\nAutobus Mrčajevci - Minhen\nAutobuske karte za Mrčajevci Minhen kupite po najnižoj ceni na tržištu. Informišite se o redu vožnje, rezervišite mesto u autobusu i izaberite način plaćanja.\nMrčajevci - Minhen\nJednosmerna: 4.880,00 RSD\nPovratna: 9.760,00 RSD\nInformacije za Autobus Mrčajevci - Minhen\nMrčajevci - Minhen se nalaze na udaljenosti od 0 km.\nNa ovoj stranici predstavljeni su svi autobuski prevoznici sa kojima je AutobuskiPrevoz.com ostvario saradnju želeći da vam ponudi autobuske karte po najnižoj tržišnoj ceni. Takođe, obratite pažnju na akcije koje često imamo u našoj ponudi a koji vam mogu znatno smanjiti cenu autobuske karte za relaciju Mrčajevci - Minhen. Nakon što se odlučite za datum i vreme, kliknite na "Rezerviši" i popunite neophodna polja ili nas pozovite na 011 405 31 51 radi rezervacije. Kao poslednji korak izaberite način plaćanja među kojima su lično preuzimanje u Balkanskoj 35 - 39.\nOno što je bi turisti trebalo obići u Minhenu je Trg Marienplaz iz 1158. godine, koji je služio kao pijačno mesto gde su se sastajali trgovci i razmenjivali dobra. Znamenite crkve i katedrale su takođe obavezna stanica prilikom obilaska, ali i fenomenalni Dvorci Bavarska i Kapija pobede..


Odbojkašice sigurne protiv Japana - Televizija Kopernikus TV K::CN\nOdbojkašice sigurne protiv Japana\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije pobedila je u Sendaiju selekciju Japana sa 3:0 u setovima, 25:21, 25:20, 25:20 u drugom kolu Grupe D drugog vikenda Gran Prija.\nIzabranicama Zorana Terzića je to prva pobeda u Japanu pošto su juče poražene od Brazila, a četvrti trijumf u ovogodišnjem izdanju Gran Prija. Najefikasnija u pobedničkoj ekipi bila je Milena Rašić sa 18 poena, Brankica Mihajlović je upisala 14, a Sanja Malagurski poen manje. Stefana Veljković je meč završila sa 10 poena. U redovima Japana najbolja je bila Sarina Koga sa 15 poena.\n„Utakmica je bila tačno onakva kakvu smo i očekivali. Bilo je potrebno da se borimo za svaki poen i budemo veoma strpljivi. Igrali smo dosta dobro i koncentrisano u nekim delovima utakmice, ali u pojedinim delovima nismo bili na visokom nivouSve u svemu, dobili smo Japan 3-0, što je dobro jer se retko dešavalo da ih pobedimo maksimalnim rezultatom“, rekao je selektor odbojkašica Zoran Terzić.\nOdbojkašice Srbije se u nedelju u trećem, poslednjem kolu drugog vikenda sastaju sa Tajlandom.\n„Očekujem sličnu, možda još težu utakmicu protiv Tajlanda jer oni igraju specifičnu odbojku, nikad ne znaš odakle će ići napad. Moraćemo da serviramo bolje nego u poslednje dve utakmice“, dodao je Terzić.\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije je prošlog vikenda u Turskoj ostvarila sve tri pobede maksimalnim rezultatom.


Cijenjeni partneri od 01.07.2019. naša veleprodaja je na novoj lokaciji:\nSlavonska avenija 72, 10000 Zagreb\nROCCAT® Score je namijenjen aktivnim igračima koji očekuju da njihove slušalice za uši proizvode istu kvalitetu zvuka kao i njihova velika braća.\nJedinstveni dizajn dvostrukih zvučnika omogućuje puni spektar zvuka. Uronite u moćni bas i oštre, jasne srednje i visoke tonove.\nJedinstveni dizajn dvostrukih zvučnika udvostručuje kvalitetu zvuka. Izuzetno velik zvučnik od 10 mm pruža bas, a njegov partner od 6,8 mm briljira sa preciznim srednjim i visokim tonovima. Oboje su izrađeni od visokokvalitetnih neodimijskih magneta. Posebno razvijena akustična komora harmonično spaja dva zvuka kako bi savršeno uravnotežili zvuk. Pozadinska buka eliminira se pasivnim blokovima koji otklanjaju buku.\nUŽITAK I USOBNOST\nROCCAT Score su iznimno lagane tako da je briljantan zvuk jedini podsjetnik na to da ih nosite. Kukice za uši imaju kabel koji zadržava oblik tako da se mogu prilagoditi profilu uha što omogućava da su slušalice čvrsto fiksirane dok ste vi u pokretu. Jastučići od memorijske pjene se neprimjetno prilagođavaju vašim ušima savršeno se uklapaju.\nOsjetljivost pri 1kHz: -42dB\nOmjer signala i šuma:> 55dB\nIzmjereni Frekvencijski odziv: 50 ~ 12.000 Hz


Kako poboljšati fizičko i metalno zdravlje zaposlenih? -\nKako poboljšati fizičko i metalno zdravlje zaposlenih?\nZdravlje zaposlenih je verovatno glavna želja, interes i motor i ličnih i poslovnih agendi u 2021. U okruženju koje je puno izazova kao i prošle godine, sve veću važnost imaju nove alatke i platforme koje omogućavaju ispunjavanje poslovnih aktivnosti. Jedna od glavnih briga je kako podržati timski rad.\nJedan od elemenata na koji se kompanije mogu osloniti su tehnologije koje ujedinjuju platforme gde zaposleni mogu koristiti alate koji im dozvoljavaju da postignu balans: od ishrane do usvajanja ili produbljivanja zdravijeg životnog stila, mogućnosti fizičkog treninga ili započinjanja meditacijskih praksi za poboljšanje svakodnevnog kvaliteta života.\nUzmimo u obzir i to da bi prema informacijama iz konsultantske kuće Gartner, 41% zaposlenih htelo da nastavi sa kuća-posao šemom, budući da je pre pandemije samo 30% radilo od kuće s vremena na vreme i da će same okolnosti sada biti takve da će sve više ljudi preći na ovakav model rada.\nZnamo koliko je godina puna izazova, pa zato delimo ovih pet akcija koje vam mogu pomoći u rešavanju zabrinutosti za rad timova početkom 2021. godine:\nIstražite fleksibilne šeme – Timovi imaju različite potrebe na putu ka ostvarenju svojih ciljeve. Važno je da se razmotre brojni pristupi kako bi se kreirale politike koje pružaju timovima da profitiraju koliko god je to moguće od benefita rada od kuće i da adekvatno postignu svoje ciljeve. Zapamtite da pokazivanje fleksibilnosti uveliko ide ka izgradnji mreža podrške i vrednosnih odnosa koji su od koristi svima.\nPosmatajte blagostanje kao integrisani koncept – Jedno od glavnih pouka koje je 2020-ta ostavila je to da je fizičko blagostanje jednako važno kao i emocionalno, zbog uticaja koji ima na socijalne veštine, kao i na pravilnu koncentraciju, empatiju, generisanje ideja i timski rad. Prema sopstvenoj studiji Gympass-a na regionalnom nivou, 77% anketiranih korisnika istaklo je važnost kompanija koje nude rešenja za blagostanje, međutim, samo 34% kompanija imalo je pristup koji je takođe uključivao emocionalni aspekt, a ne samo fizički.\nOjačajte rezilijentnost – Nije slučajno što kompanije koriste fraze i slike povezane sa sportskim svetom: „Oči ka cilj“ ili „postizanje tržišnog pozicioniranja nije kratka trka, to je maraton“. Fizička aktivnost je sjajan učitelj tako da i od pojedinca i od formiranih timova treba izvući prednosti koje imaju, pa poboljšavati komunikacione veštine. To je iskustvo koje na pozitivan način mogu iskoristiti i lideri i same kompanije.\nNegujte saradnju – Saradnja je ključan sastojak u svakom procesu, u ovom novom kontekstu, na timove mogu uticati geografske barijere rada na daljinu. Međutim, pokretanje diskusija o postojećim izazovima vezanim za fizičku aktivnost i blagostanje preko online platformi može biti okidač za razgovore koje članovima tima omogućava da budu kreativni, inovativni i bliski.\nNe zaboravite brigu o sebi – HR oblast je jedna od mnogih koje su pretrpele izvesne posledice tokom 2020-te godine. Takođe je važno da oni koji su odgovorni za optimalno funkcionisanje timova budu uključeni u program fizičke i emocionalne nege, uz rutinu vežbanja i praćenja aktivnosti ili meditacije, joge i saveta za bolji kvalitet sna. Srećni zaposleni nisu sinonim samo za zdrave ljude, već i za produktivnost, lojalnost kompaniji, aspekte koji pružaju zdravije radno okruženje.\nKompanije su jedan od produktivnih pokretača svake ekonomije. One ne mogu zaboraviti da su entiteti sastavljeni od ljudi koji udružuju napore, talente, disciplinu i interese da bi postigli zajednički cilj. Pristupi su postali obuhvatniji, a mere usvojene za fizičku i emocionalnu brigu timova, imaće pozitivan uticaj koji omogućava razvoj potencijala i kapaciteta za povećanje blagostanja.\nTags: blagostanje, brend poslodavca, employees, employer branding, health, HR, HR marketing, posao, rad od kuce, work, work from home, zaposleni\nAdriana Kovčin: “Employer branding je mnogo više od par slika na društvenim mrežama”


Autor: Vladimir Simović Konstantan stres na poslu, ubistvena monotonija, kontinuirano kršenje radnih prava. Mnogo ljudi stavilo bi znak jednakosti između svoje situacije i ovog spiska, ali malo ko bi, pretplaćen na konzumiranje reportaža o glamuroznom životu sportista, pretpostavio da je ovo početak priče o životu manje i više poznatih fudbalera.…\nAutorka: Tatjana Greif O fenomenu maskulinosti na ”brdovitom” Balkanu, u državama i državicama koje su izrasle na zgarištu nekad zajedničke domovine Jugoslavije, mogli bismo pisati do u nedogled. Kulturno, istorijski, folklorno, etnološki, sociološki i politički to je i inače neiscrpna zona. Maskulinost i njen ekstremni aspekt mačizam, »pravi«, prirodom dat…\nGovoriti o čovekovoj slobodi volje posle toliko hiljada godina istorije, isto je što i tražiti od krokodila da napusti močvaru i da se nastani na Trafalgar Square-u, pošto je kao vrsta milione godina proveo srećno u vodi i mulju. Znači da ono što nazivamo svojom prokletom sudbinom zapravo je neka…\n(Paul-Louis Thomas, Vladimir Osipov, Grammaire du bosniaque, croate, monténégrin, serbe, Institut d’études slaves, Paris 2012, str. 621) U izdanju Instituta za slovenske studije u Parizu, nedavno je na francuskom jeziku objavljena prva zajednička Gramatika bosanskog, hrvatskog, crnogorskog, srpskog jezika iz pera koautorskog para koji čine poznati slavista sa Sorbone profesor…


KTC obeležio 25. godina uspešnog poslovanja - Retail Serbia\nKompanija koja pored supermarketa poseduje veliki broj benzinskih stanica i vrtnih centara do pre nekoliko godina poslovala je i u Srbiji sa supermarketima srednjeg formata koji su se nalazili u Vojvodini. Nakon povlačenja sa našeg tržišta, fokus je prebačen na matično na kome su se otvorili novi prodajni objekti. U drugoj polovini 2016. godine, KTC je otvorio dva nova maloprodajna objekta Supermarket Petrinja i Supermarket Grubišno Polje, koji se prostiru na po 800 kvadrata prodajnog prostora i koji nude veliki izbor artikala.\nKompanija je otvorila i benzinske stanice na dve nove lokacije, uz hipermarket koji se nalazi u Varaždinu i u mestu Pitomača. KTC je početkom prošle godine otvorio i novi vrtni centar koji se nalazi u Križevcima i koji nudi veliki izbor za kućne vrtove ali i profesionalnim kupcima. Centar je zaposlio 12 novih radnika.\nDatum poslednje izmene 14 februar 2017


Svi mladi su otišli, ali Miloš (26) je ostao: Od živine koja se šepuri na imanju zarađuje fine pare - Biznis Telegraf.rs\n25/10/19 | 11:57 ≫ 12:01\nNiko ne bi poverovao da se može pristojno zarađivati od uzgoja ukrasnih kokošaka, paunova, ćurki i gusaka\nDok mnogi mladi iz mačvanskih sela napuštaju ognjišta, Miloš Kokanović (26) je ostao je da živi na dedovini u Klenju, kod Bogatića. Imao je priliku da ode u inostranstvo ili Beograd, gde žive roditelji, ali je prevagnula ljubav prema zemlji i poslovima na imanju, koje je zavoleo još kao dete.\nZasnovao je svoju porodicu i sa suprugom Katarinom, vaspitačicom bez stalnog zaposlenja, pre četiri meseca dobio naslednicu Kalinu.\nMiloš obrađuje tri hektara zemlje, a umesto svinja ili junadi, na njegovom imanju se šepuri živina, od koje tokom cele godine kaplje dinar po dinar u kućni budžet.\nNiko ne bi poverovao da se može pristojno zarađivati od uzgoja ukrasnih kokošaka, paunova, ćurki i gusaka, ali Miloš "neverne Tome" razuverava svojom računicom jer uspeva sve da se proda, od jajeta do mesa koje se zbog svojih vrednosti sve više traži.\n- Odrastao sam na selu, gde sam od dede naučio skoro sve o seoskim poslovima, a najviše sam zavoleo životinje. Naše dvorište je uvek bilo puno razne živine, a nekada je deda uzgajao i kuniće. Ta usađena ljubav iz detinjstva je najviše uticala da se umesto tova junadi i bikova posvetim ovim lepim životinjama. Od stoke u štali imam samo jednu kozu koja daje mleo i šest krmača čiju prasad prodajem, a paunova i živine iz godine u godinu imam sve više - kaže Miloš.\nOvaj mladi čovek je mudro u ljubavi iz detinjstva otkrio kako lepo da zarađuje bez prevelikog ulaganja i, možda još važnije, preteranog rizika. Potvrđuje nam svoju teoriju brojnim primerima stočara koji su ovog leta zbog niskih cena tovnih svinja i junadi na velikim gubitku.\n- Nestabilnost otkupnih cena je najveći problem na selu. Najteže je kad seljak nešto proizvede i proda i ne samo što ne zaradi, već nema dovoljno ni da uloži u novu proizvodnju. Tako sada zbog niskih cena za jednog bika kojeg mesecima hraniš možeš da kupim jedno, eventualno dva teleta za novi turnus tova - konstatuje Miloš.\nSa paunovima i živinom je, međutim, sasvim drugačije.\nPosla ima kao i oko stoke, ali sve može da se proda, od jajeta i pilića do mesa, a od gusaka još i salo i perje. Miloš brine o svemu. Njegov "običan" radni dan počinje obilaskom živine kada podeli hranu, sipa svežu vodu i prekontroliše brojno stanje.\nMalo češće obilazi kada se legu pilići, iako nove životinje na svet dolaze u prirodnim uslovima, na gnjizdarama koje same naprave.\n- Imam sve rase paunova, koje sve više ljudi kupuje zbog prelepog šarenog perja i njihove gracioznosti da bi im krasili dvorišta. Treba, međutim, sačekati tri godine da im izraste takvo perje i dve za ženke i tri za mužjake da polno sazreju i počnu da legu jaja. Ženka u proleće snese od deset do dvadeset jaja, različito je od rase. Jedno jaje može da se proda od 5 do 8 evra, mlado pile košta između 20 i 30, a par odraslih paunova se prodaje od 140 do 350 evra, zavisi koje su rase odnosno boje. Najjeftiniji su plavi, a najskuplji beli - objašnjava Miloš.\nU prošlosti su se u Mačvi, pored kokoški, gajile guske i ćurke, koje se danas mogu primetiti samo u ponekom dvorištu. Međutim, njihovo meso je sve traženije jer sadrži malo masti, pa je Miloš u tome video svoju šansu. Odrasla guska ili par ćurki mogu da se prodaju skuplje od praseta, a guske su nešto isplativije jer se puno traži guščije salo. Miloš ga sam topi, a upakovano u teglice prodaje kao prirodan dodatak ishrani u lečenju brojnih bolesti.\nMiloševa druga velika ljubav je folklor.\nU seoskom kulturno-umetničkom društvu prvi put je na sceni zaigrao sa šest godina, a poslednjih petnaest je aktivan u folklornom ansamblu "Đido" u Bogatiću sa kojim je putovao širom sveta. Sa bogatim iskustvom on sada svoje znanje i veštine prenosi najmlađima kao koreograf u nekoliko sela, a honorar od ovog angažmana, osim što uvećava kućni budžet, ulaže u proširenje svoje živinske farme.\n- Od svake ljubavi po malo i moja porodica može pristojno da živi. Znam da su roditelji uvek tu da pomognu, ali se supruga i ja trudimo da samostalno živimo kada su finansije u pitanju. Oboje pripadamo generacijama koje, za razliku od novih, poštuju druge vrednosti. Na selu se uvek preživljavalo tako što mora da se radi više poslova. Većina mladih danas nije spremna za takav izazov zato što nemaju radne navike koje se stiču u porodici - dodaje na kraju Miloš.\nOn će uskoro završiti studije informatike, planiraju da prošire porodicu, ali kuću i imanje na selu neće napustiti i kada bi dobili stalno zaposlenje.\nVideo: Kako da vam ovo ne ulepša dan: Da li ste ikada čuli kokošku kako kija?!\n26. oktobar 2019 | 10:26\nNajvaznija je mindjusa od svega!\nPotajte ga za par godina dali mu je jos uvek lepo!\n25. oktobar 2019 | 16:56\nMačvanski Djordje Čvarkov.Bravo.


Čubrilović osniva Demokratski savez - mojKontakt portal\nČubrilović osniva Demokratski savez\nNova politička partija čije su osnivanje inicirali donedavni zamjenik predsjednika DNS-a Nedeljko Čubrilović i ostali članovi Nezavisnog demokratskog kluba u Narodnoj skupštini Republike Srpske imaće naziv Demokratski savez\nOvu informaciju za Srnu danas je rekao član Inicijativnog odbora za osnivanje nove stranke Boran Bosančić.\nOn je istakao da bi naziv stranke i definitivno trebao da bude potvrđen na sutrašnjoj sjednici Inicijativnog odbora.\n“U opticaju je bilo više naziva, ali je odlučeno da to bude Demokratski savez. Jedina dilema je da li će skraćenica biti DS ili DEMOS, ali bi i ona trebalo da bude otklonjena na sutrašnjem sastanku Inicijativnog odbora”, rekao je Bosančić.\nPrema njegovim riječima, Inicijativni odbor će, osim naziva stranke, razmatrati i prijedlog njenog statuta i programa koji su osnovni akti političke organizacije.\nBosančić je naglasio da raste podrška osnivanju nove političke partije i da će se mnogi gradski i opštinski odbori DNS-a priključiti Demokratskom savezu.\n“Za sada je uz nas 28 gradskih i opštinskih odbora, a iz DNS-a će izaći i 70 odbornika i 67 članova Glavnog odbora. Sigurno je da će biti i dodatnih ljudi koji će nam se priključiti”, kaže Bosančić.\nDemokratskom savezu priključiće se i Snaga Hercegovine, čije je sjedište u Trebinju i čiji su kandidati na posljednjim izborima bili na listama DNS-a.\n“Predsjednik Snage Hercegovine Slobodan Šaraba je u Inicijativnom odboru za osnivanje nove političke organizacije i biće i budući predsjednik regionalnog odbora Demokratskog saveza”, istakao je Bosančić.\nOsnivačka skupština Demokratskog saveza, kako je ranije najavljeno, trebalo bi da bude održana 22. decembra u Banjaluci.\nTada će biti usvojeni osnivački akti stranke, a biće izabrano i rukovodstvo, odnosno predsjednik, zamjenik predsjednika, potpredsjednici, Predsjedništvo i Glavni odbor.\nPrevious Previous post: Nezdrav vazduh u Sarajevu, osjetljivi stanovnici mogu imati tegobe\nNext Next post: Preminuo glumac Božidar Bole Stošić\nŠarović odobrio 600 000 USD za saniranje zagađenja u poslovnoj zoni “Incel”\nKuzmiću bolje, u srijedu operacija gornje vilice\nMakron završio posjetu Srbiji, Vučić ga ispratio\nKuzmić bio za volanom poršea\n17. 07. 2019., 00:50


2. listopada 2015. srednja.hr Istaknuto, Novosti\nIstrijani tvrde da je na maturi manjkalo pitanja o antifašističkom pokretu u Hrvatskoj\nPostavlja se pitanje, na koji način novinari, koji prozivaju maturante ustašama, tumače ostale rezultate istraživanja – je li mogu će da bi samo 18,4% ustaša bilo protiv kažnjavanja javnog isticanja fašističkih simbola u javnosti ili da bi 2/3 ustaša podržalo zaštitu prava SVIH nacionalnih manjina u RH. Možda pojedini novinari imaju drugačije viđenje fašističkog uređenja nego što su nam to pokazali povijesni primjeri. Naravno, cilj nije opravdavati stavove maturanata koji smatraju da NDH nije bila fašistička tvorevina. Međutim, okriviti isključivo mlade ljude koji odrastaju bez ikakvog građanskog odgoja, koji se povijesti i tumačenjima povijesti uče na stadionima, koji žive u društvu u kojem su već 60 godina tema prijepora partizani i ustaše, krajnje je podlo i nisko.\nIz moje perspektive: Nikola Baketa, doktorand na Fakultetu političkih znanosti Sveučilišta u Zagrebu, preuzeto uz dozvolu sa goo.hr


Šta je šimer za lice - Akademija\nIpak, niste baš sigurne o kakvom se proizvodu radi – da li je u pitanju vrsta pudera ili senke, kao ni na koje se delove lica tačno nanosi.\nAko ste ikada čule za šimer, sigurno ste se zapitale koja je uloga tako značajnog proizvoda tokom šminkanja. Korišćenje šimera ima svoja pravila tokom nanošenja.\nObično se nanosi na najisturenije delove – lice: ispod obrva, jagodičnu kost, iznad usana, telo: ključna kost, grudi, ramena.\nŠta je šimer za lice i koje teksture postoje?\nŠimer je varljiv, i morate ga testirati na koži, ne samo zbog alergije, već i zbog kvaliteta i količine presijavanja. Trebalo bi lagano da se razmazuje i da ostavlja mekan i jednak sjaj. Ukoliko se lomi na svetlucave delove, ostavite ga i tražite dalje, jer vam ni najskuplje četke neće pomoći pri nanošenju.Ako koristite šimer u prahu, obaveno koristite manju četku.