UNDP Office – BOSNIA AND HERZEGOVINA – Javni poziv za prijavu prijedloga projekata za podršku provedbe inicijativa i projekata definisanih u lokalnim gender akcionim planovima (LGAP) na području partnerskih jedinica lokalnih samouprava (JLS)\n20. Septembra 2021. in Javni pozivi\nJZU BRC “Aquaterm” Olovo – Javni oglas za izbor i imenovanje direktora\nJZU BRC Aquaterm Olovo – Javni oglas za izbor i imenovanje direktoraPreuzmi\n13. Septembra 2021. in Javni oglasi\nJavni poziv – Plan kapitalnih investicija za 2022. godinu\nJavni poziv – Plan kapitalnih investicija za 2022. godinuPreuzmi\nInformacije o projektuPreuzmi\nProcjena troškova projektaPreuzmi\n24. Avgusta 2021. in Javni pozivi\nPoziv potencijalnim korisnicima sredstava iz Budžeta Općine Olovo za 2022. godinu\nPoziv potencijalnim korisnicima sredstava iz Budžeta Općine Olovo za 2022. godinuPreuzmi\nObavještenje o nabavci udžbenika za sve učenike prvog razreda\nNačelnik Općine Olovo, g-din Đemal Memagić će i ove godine dati svoj doprinos te iz svojih ličnih sredstava izvršiti kupovinu udžbenika za školsku 2021/2022.godinu svim učenicima koji kreću u prvi razred. Ukupno na području naše Općine upisano je 69 prvačića – OŠ ”Olovo” -54 i OŠ ”Hasan Kikić” Solun -15 prvačića.\nOpćina Olovo će svakako nastaviti podržavati ovakve projekte, koji imaju za cilj unapređenje obrazovnog sistema u našim školama.\nNašim prvačićima želimo sreću i puno uspjeha u učenju i radu.\n23. Avgusta 2021. in Press, Zajednica\n20. Avgusta 2021. in Javni oglasi\nUspješno okončana realizacija projekta između Općine Olovo i Fonda za zaštitu okoliša FBiH -Izrada projektno tehničke dokumentacije, deponija “Gradina”\nOpćina Olovo u saradnji sa Fondom za zaštitu okoliša FBiH, upješno je okončala realizaciju projekta „Izrada projektno tehničke dokumentacije na nivou glavnog projekta za izgradnju objekata, u svrhu sanacije postojeće deponije komunalnog otpada i izgradnju pratećih sadržaja prilagođenih regionalnom konceptu odlaganja otpada na lokalitetu „Gradina“ na području Općine Olovo“, čija ukupna vrijednost iznosi 50.396,00 KM, od čega je Fond za zaštitu okoliša FBiH obezbijedio značajna finansijska sredstva u iznosu od 30.000,00 KM. Implementacijom ovog projekta treba da se riješe osnovni problemi oko upravljanja otpadom na cijelom području općine, jačanjem kapaciteta i uvođenjem u sistem najvećeg broja proizvođača otpada.\nJZU BRC “Aquaterm” Olovo – Javni oglas za prijem u radni odnos\nJZU BRC “Aquaterm” Olovo – Javni oglas za prijem u radni odnosPreuzmi\n18. Avgusta 2021. in Javni oglasi\nIzbori u mjesnim zajednicama – raspored održavanja izbora\nIzbori u mjesnim zajednicama – raspored održavanja izboraPreuzmi\n11. Avgusta 2021. in Zajednica\nJavni pozivi (53)\nIzvještaj o namjenskom utrošku sredstava, traži se 19. Januara 2022.\nČestitka Općinskog načelnika povodom Nove godine 31. Decembra 2021.\nJU Dom zdravlja sa stacionarom Olovo – Javni oglas za prijem u radni odnos 25. Decembra 2021.\nObavještenje o početku realizacije projekta „ADRESNI REGISTAR“ II faza 23. Decembra 2021.


REDSI SLAVILI NA ANFIELDU NAKON PREOKRETA: Liverpool pet minuta prije kraja slomio otpor West Hama | Slobodna Bosna\nLiverpool se ovom pobjedom privremeno izdvojio na vrhu.\nU posljednjoj utakmici subotnjeg programa 7. kola Premier lige Liverpool je preokretom uspio dobiti West Ham sa 2-1. “Čekičari” su došli na Anfield nakon što su u posljednja dva kola izvukli remije protiv Tottenhama i Manchester Cityja, a i sada su bili na dobrom putu da protiv još jednog favorita izbore neriješen ishod.\nWest Ham je poveo golom Pabla Fornalsa u 10. minuti i vodstvo je držao sve do završnice prvog poluvremena, da bi Mohamed Salah u 42. iz penala donio izjednačenje domaćinima.\nU završnici susreta Liverpool ipak dolazi do pobjede zahvaljujući Portugalcu Diogu Joti i Xherdanu Shaqiriju, koji su u igru ušli u 70. minuti. Shaqiri je u 85. minuti odlično uposlio Jotu, koji donosi pobjedu “redsima”.\nLiverpool se ovom pobjedom privremeno izdvojio na vrhu prvenstvene tabele sa 16 bodova, 3 više od Evertona.


Chemtrails-neprirodni tragovi aviona na nebu :: Buvljak ~ Opsta blebetanja ~ Svastara\nTema: Chemtrails-neprirodni tragovi aviona na nebu (Moderator: Latifovich)\nTrenutno vreme je: 26. Nov 2020, 04:57:52\nTema: Chemtrails-neprirodni tragovi aviona na nebu (Pročitano 172390 puta)\nPoruka #1050 29. Dec 2015, 10:34:44\nCitat: WizKing 27. Dec 2015, 23:42:56\nCitat: 856kristal 27. Dec 2015, 23:07:24\nCitat: WizKing 27. Dec 2015, 18:57:14\nPa postoji izraz "hvatanje magle"...\nDosta sa zaverama, procitajte neku knjigu ili dve (sve od Lagune je loodilo brt!) samo unosite nemire i bluz u ovaj napaceni narod!!!1!\nozbiljno ti kazem :mrgreen:\nne vide ljudi pistu kako ce sleteti, prosle nedelje isto se vozali zbog magle\nНишта вам не ваља, кад прскамо - "што нас прскате?", кад не прскамо - "сви дигли руке од нас"...ко ће вама да угоди!!!1 Уместо да нешто радите и ваздижете бдп и то, ви некакве завере, нешто...параноје...то не постоји, а и нису рекли на ТВ.\nЕво вам паштета и тишина!\nPoruka #1051 29. Dec 2015, 14:10:08\nti si budala :mrgreen:\nPoruka #1052 29. Dec 2015, 14:28:35\nKakvih mentola ima ovde pa lol...jeste, Vatikan hoce da isprasi Srbiju prdezom iz aviona i da unisti nebeski narod. Kada se to dogodi Sotona ce doci na zemlju i preuzeti vlast, jedina prepreka tome je Beograd, pa se zato on prska prdezom iz aviona.\nPoruka #1053 29. Dec 2015, 14:34:41\nCitat: danino007 29. Dec 2015, 14:28:35\nMa to, ta prskanja i to...to se prica i u SAD, EU i tako te progresivne drzave, oblasti i sl. Ja u to neveruem, jer smo ucili u skoli da se to ne sme raditi!!1\nDa, da..i to sa Sotonom, to si jako smesno rekao he he he\nPoruka #1054 20. Jan 2016, 18:51:41\nKružio je POSLE poletanja.... i otišao za pariz ..... kruži po celoj srbiji? Zbog magle?\nOznake: vazduha morris gasovi protest kaslja niksic poznati soli vlakna came\nmsg10807388 bolest uveta efekat ostecenje papir tragove crnoj oruzja mlazni


UFO maska Matte Maniac x6 - HilifeHilife\nUFO maska Matte Maniac x6\nOva maska za lice sa ugljem i izuzetnom moći pročišćavanja uklanja višak sebuma i nečistoće kako bi koža izgledala sveže i čisto. Koristite je s UFO-ovom krioterapijom i plavim LED svetlom i prepustite se tretmanu lica od 90 sekundi kojim ćete smanjiti pore i druge nesavršenosti i postići zdrav izgled tena! U pakovanju se nalazi šest maski.\nOva maska za lice izrađena od mekih, nežnih mikrovlakana s lakoćom klizi vašom kožom i oslobađa vrhunske sastojke koji su joj potrebni. Izvlači nečistoće kako bi koža bila čista i zdrava. Zatim, nesavršenosti na koži čini manje vidljivima. Na kraju, pomaže održavanju prirodne masnoće u koži.\nFormula bez ulja Matte Maniac maske sastoji se od visokokoncentrisanog spoja aktivnih sastojaka te koristi pročišćavajuću moć uglja kako bi koža izgledala čisto i zdravo. Ugalj izvlači prljavštinu, masnoću i druge nečistoće na površinu kože te nežno uklanja toksine, dok ekstrakt lotusa i hamamelisa umiruju kožu i smanjuju vidljivost pora.\nMATTE MANIAC TRETMAN ZA LICE\nTermoterapija priprema kožu za blagotvorno delovanje plavog LED svetla koje uklanja nesavršenosti i upijanje seruma maske.\nČIŠĆENJE 30 sekundi\nT-Sonic pulsacije aktiviraju se kako bi poboljšale prodiranje formule obogaćene ugljem u kožu, dok plavo LED svetlo pomaže u smanjenju nesavršenosti na njenoj površini.\nSMIRENJE 30 sekundi\nKrioterapija umiruje kožu i fiksira matirajući serum, a umirujuće crveno LED svetlo udružuje se s plavim što koži omogućava uživanje u blagodetima obe talasne dužine.


Naslovna Ostalo E-sports Orome sada u Excel akademiji!\nIzvor: Facebook - Andrei Orome Popa\nAndrei “Orome” Popa, sada već bivši član MAD Lionsa igraće za BT Excel u NLC ligi.\nRumunski igrač nakon godinu dana napušta LEC ligu. Sa ekipom MAD Lions ostvario je sasvim solidan rezultat koji uključuje dva top 4 finiša i plasman na Svjetsko prvenstvo.\nPored sjajne igre, ekipa je ipa odlučila da zamijeni Popa. Na njegovo mjesto će doći Irfan „Armut“ Berk Tukek, bivšim član ekipe SuperMassive.\nNavijači su često kritikovali rumunskog igrača, a lavina komentara je uslijedila tokom šampionata svijeta kada MAD Lions nije uspio da prođe plejin fazu i plasira se u glavnu fazu takmičenja.\nExcel akademija je imala fantastičan start u engleskoj ligi kada su u proljećnoj sezoni u grupnoj fazi imali skor 14-0, da bi na kraju ipak ostali bez titule nakon što ih je Fnatic akademija savladala 3-2 u finalu.\nBTXL just got even better. Welcome to the team @OromeLoL, excited to have you on board! 🇷🇴\nPrethodni tekstAstralis eliminisao ekipu G2!\nSljedeći tekstHordorf opet osuđuje Federera!\nP.F. - 19/11/20 12:36 0\nThe Medium: sistemski zahtjevi uz novi trejler!\nP.F. - 27/01/21 11:59 0


Socijalisti pokazali da su im interesi građana najbitniji – Portal Mojkovac\nSocijalisti pokazali da…\nKako prije godinu tako i danas, osnovna vodilja Socijalista Crne Gore je želja za podizanjem političke kulture i dijaloga, vraćanjem znanja i stručnosti na mjesto koje im pripada, te borba za socijalnu pravdu u Crnoj Gori, saopšteno je povodom godine od osnivanja te partije, prenosi portal FOS Media.\n“Ove naše inicijative podržali su zatim u izbornoj kampanji i ključni subjekti koji danas čine vlast što nas uvjerava da smo osvjetlili budućim donosiocima odluka put ka rješenjima nekih društvenih problema. Socijalna pravda je danas više nego ikad zaboravljena riječ u Crnoj Gori, što nas dodatno obavezuje da istrajemo u borbi za prava svih građanki i građana”, poručila je Jonica.\nTags: #Snežana Jonica#SNP


Džinovske skulpture od limuna koje privlače posetioce širom sveta | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Original Džinovske skulpture od limuna koje privlače posetioce širom sveta\nSve je počelo davne 1933. godine kao “voćni šou”. Danas Festival limuna u Mentonu postao je internacionalni događaj koji svake godine poseti oko 160.000 ljudi.\nGradić Menton na južnoj obali Francuske krajem februara pretvara se u karneval sa muzičarima, gutačima vatre i ostalim akrobatama koji priređuju odličan performans.\nSvake godine festival ima drugu temu, a ove godine skulpture od limuna slave sve festivale i karnevale sveta, od Rija i Oktoberfesta do Nju Orleansa.\nTokom festivala Menton je ukrašen skultpurama od lokalnih pomorandži i limuna za koje se ukupno iskoristi i do 145 tona voća.\nFestival Limuna spada u velike događaje u Francuskoj, a zajedno sa karnevalom u Nici, ovaj deo francuske rivijere poseti na stotine hiljada ljudi, prenosi Nacionalna Geografija.\nPročitajte i: Po celom gradu sade voće kako bi imali besplatnu zdravu užinu


OKONČAN SAMIT JADRANSKE POVELJE! Pence: Glavne prijetnje su nam DAIŠ, Venecuela, Sjeverna Koreja, Iran i Rusija - GlobalCir\nOKONČAN SAMIT JADRANSKE POVELJE! Pence: Glavne prijetnje su nam DAIŠ, Venecuela, Sjeverna Koreja, Iran i Rusija\nSamitu je prisustvovao i potpredsjednik Sjedinjenih Američkih Država Mike Pence, a u radu su učestvovali osim domaćina – predsjednika Vlade Crne Gore Duška Markovića i predsjednika Vlade Republike Makedonije Zorana Zaeva, kao zemlje koja trenutno predsjedava A-5, i predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić, te premijeri Hrvatske Andrej Plenković, Albanije Edi Rama, Slovenije Miroslav Cerar, Srbije Ana Brnabić i predsjednik Kosova Hašim Tači.\nNATO će uvijek biti otvoren za sve evropske zemlje\n“Zapadni Balkan pokazuje raznolikost zapadne civilizacije. To je divan muzej naroda od kojih svaki ima svoju vlastitu historiju, kulturu, jezik i tradiciju i svi zaslužuju da budu njegovani, slavljeni i zaštićeni. Jadranska povelja igra značajnu ulogu u okupljanju Zapadnog Balkana s Evropom i savezništvom sa NATO-om i pod vodstvom predsjednika Trumpa SAD će nastaviti podržavati svaku od vas u nastojanju da zajedno dođete do ove budućnosti”, kazao je Pence.\nGlavne prijetnje su nam DAIŠ, Venecuela, Sjeverna Koreja, Iran i Rusija\nPence se potom okrenuo prijetnjama današnjeg vremena, kojima se prema njegovim riječima svi zajedno trebaju suprotstaviti. Izdvojio je DAIŠ, kao globalnog neprijatelja broj jedan, zatim Nicolasa Madura i njegovu diktaturu u Venecueli, Sjevernu Koreju i Iran, kao raketne prijetnje njihovih režima, te Rusiju koja, kako je rekao, pokušava iscrtati nove granice silom.


Jugosloven u Australiji gradi atomsko sklonište - TAMO DALEKO\nJugosloven u Australiji gradi atomsko sklonište\n22. марта 2018. 22. марта 2018. Zdravko Elez 849 Views 0 Comments\nJakov Lončarević, koji od 1979. godine živi u Australiji, već pune dve decenije gradi atomsko sklonište i sprema se za nuklearni rat. Tamošnji mediji ga predstavljaju kao Jugoslovena, a u „pokojnoj državi“ je, kako navode čuvao zalihe plutonijuma, pa odatle verovatno njegova opsesija vojnim sukobom svih sukoba.\nLončarević se po dolasku u Australiju nastanio u Melburnu, pa se u međuvremenu preselio u 337 kilometara udaljeni Minjip, a nedavno je dospeo u australijsku emisiju, jer se, kako objašnjava, već 20 godina priprema za rat.\nOn već dve decenije gradi atomsko sklonište, a dosad je čak četiri metra dubok bunker opremio sa 900 kilograma šećera, 200 kilograma pirinča i pasulja, šest hiljada litara vode, 40 kilograma praška za veš, 200 pari čarapa, 200 gaća, 100 majica i 120 kilograma meda.Sklonište je, kako je to objasnio reporteru Martinu Kingu, izgradio pomoću 2.500 vreća betona, 40 tona recikliranog čelika i 20 tona drveta. Ko će zaratiti, ne zna se, ali je on za konstruisanje ovog bunkera istovario i 40 hiljada kanti zemlje.\nMeđutim, veliki broj suseda bi da tome stane u kraj. Komšije su, videvši da im se kraj pretvara u nešto nalik na vojni kompleks tražili od mesnog odbora zabranu nastavka radova, a najavili su i dalje mere, bude li Lončarević uporan u svojim namerama.\n-To je strašno i frustrirajuće – navodi Bik, medicinska setra koja je Lončarevićeva komšinica i dodaje da se njena deca igraju u dvorištu i zato su u strahu od neobičnog suseda i njegovog vojnog skloništa.\nJakov je u nekadašnjoj SFRJ bio čuvar plutonijuma, pa se navodi da mu je otud ostala navika da se priprema za rat, a najviše strepi od nuklearne katastrofe.\n← Дијаспора и рођаци Милијани дали нови живот\nAmerički matematičar: Mladi Srbi najpametniji na svetu! →


Nemačka produžava pomoć kompanijama do kraja septembra – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Nemačka produžava pomoć kompanijama do kraja septembra\nNemačka će produžiti ekonomsku podršku kompanijama pogođenim pandemijom korona virusa do kraja septembra, umesto do juna, kako bi im pomogla da se vrate na “čvrste noge”, pod uslovom da dokažu da im je kriza urušila prihode, saopštila je vlada u Berlinu.\n„Ovo je važan signal, kako bi sve kompanije mogle posle krize ponovo da krenu brzo napred“, naveo je nemački ministar ekonomije Peter Altmajer, a prenosi agencija Reuters i dodaje da je prema podacima ministarstva, više od 105 milijardi evra stavljeno firmama na raspolaganje od početka krize korona virusa.\nS druge strane, Vlada kancelarke Angele Merkel dogovorila je i produženje specijalnog program naknada za rad sa skraćenim radnim vremenom do kraja septembra, kako bi ublažila efekat pandemije na tržište rada.\nOvaj program omogućava poslodavcima da tokom ekonomskog pada zaposlene prebacuju na skraćeno radno vreme kako bi ih zadržali na platnom spisku, odnosno u radnom odnosu, pri čemu vlada dotira iznos do njihove plate s punim radnim vremenom.\nCilj ovog programa je spečavanje šokova poput korona krize, koji dovode do masovne nezaposlenosti, a za to je vlada Nemačke izdvojila oko 32 milijarde evra.\nKompanije korona kriza Mere pomoci nemačka\nBafet investirao pola milijarde dolara u brazilsku digitalnu banku


„I didn't know” iz mog ugla (San Marino) | Evrovizija.rs | ESC Serbia\n[dropcap]I[/dropcap]ako Turske na Evroviziji nema od 2012. godine, najmanja evropska država koja učestvuje na Evrosongu odlučila je da je „ubaci u mašinu”. Turski pevač Serhat predstavljaće San Marino ovog maja u Stokholmu.\nAhmet Serhat Hadžipašaloglu (tur. Ahmet Serhat Hacıpaşalıoğlu) turski je pevač, producent i TV voditelj. Rođen je u Istanbulu 1964. godine. Nakon završenih studija, osnovao je sopstvenu produkcijsku kompaniju End Productions te u saradnji s nacionalnom kućom TRT pokrenuo popularni TV kviz. Prvu pesmu Rüya-ben bir daha objavio je 1997. godine i od tada je izdao nekoliko singlova. Sarađivao je s muzičarima u Francuskoj, Nemačkoj, Grčkoj, Gruziji… Poslednja u nizu Je m’adore objavljena je 2014. godine i uspešno se kotirala na top-listama u Nemačkoj, Švajcarskoj, Francuskoj, Velikoj Britaniji…\nEvrovizijsku numeru je komponovao višenacionalni tim – turski kompozitor je Olkajto Ahmet Tuksuz, reči je napisao Grk Nektarios Tirakis, aranžman je uradio francuski muzičar Siril Orsel, a umetnički rukovodilac celog tima je francuski modni dizajner i kreator nekoliko parfema Tijeri Migle.\nPesma za Stokholm je snimljena u Briselu, mendžment je poveren italijanskom timu, a numeru je izdala nemačka izdavčka kuća.\n[one_half]I didn’t know that I’m falling for you\nTo provide me the light[/one_half] [one_half_last]Nisam znao da ću pasti na tebe,\nI da će se moji snovi ostvariti,\nNisam znao da si topla kao sunce,\nNaš život je tek počeo,\nNisam znao da si ti ta za mene,\nMislio sam da te nikada neću pronaći,\nNisam znao da si zatražila od meseca,\nda mi osvetla put.[/one_half_last] [divider style=”solid” top=”20″ bottom=”20″]\nHeroj nacije – Valentina Moneta\nPomalo ironično (jer šta je Evrovizija bez nje!), a pomalo i u zbilji, pevačica Valentina Moneta može da se smatra herojem ove male nacije. U eri savremene Evrovizije, da neko tri puta uzastopno predstavi svoju zemlju na najprestižnijem muzičkom takmičenju, zaista je nesvakidašnjica i – hajmo reći – privilegija. Ovoj umetnici ta prilika se ukazala 2012, 2013. i 2014. godine.\nKao drugo dete u porodici, Valentina Moneta rođena je 1. marta 1975. godine u San Marinu. Tu je provela svoje detinjstvo, ali i stekla osnovno i srednje obrazovanje. U Riminiju je diplomirala na umetničkoj školi „Giovanni da Rimini”.\nPrvo učešće na Pesmi Evrovizije bilo je svakako primećeno jer je pevala sarkastičnu pesmu o socijalnim mrežama. Te 2012. godine u Bakuu nije uspela da se plasira u finale zauzevši tek 14. mesto u polufinalu. Da život piše istoriju, postala je svesna kada je po drugi put pristala da predstavlja San Marino na Pesmi Evrovizije u Malmeu 2013. Fanovi takmičenja bili su očarani njenom pesmom Crisalide (Vola), ali to nije bilo dovoljno i još jednom, ova mala zemlja nije uspela da se kvalifikuje u Veliko finale, plasiravši se na nepopularno 11. mesto u polufinalu.\nRTV San Marina još jednom je pozvala Valentinu Monetu i njenog producenta, evrovizijskog veterana iz Nemačke Ralfa Zigela, da se po treći put zaredom takmiče na Pesmi Evrovizije. Nakon dugog razmišljanja, oba muzičara su se složila da još jednom učestvuju s nadom da će uspeti da se plasiraju u finale.\nI uspelo im je! Sa vrlo senzibilnom numerom Maybe (Forse) ova Sanmarinežanka domogla se, do sada, jedinog nastupa u evrovizijskoj završnici, gde je na kraju zauzela 24. mesto. Ipak, ovaj podvig za ovu malu državu s ograničenim resursima, zaista bi i mogao biti herojski.\n[divider style=”solid” top=”20″ bottom=”20″] [tabs type=”horizontal”] [tabs_head] [tab_title] FUAD [/tab_title] [tab_title] SLOBODAN [/tab_title] [tab_title] MARKO [/tab_title] [tab_title] MILICA [/tab_title] [/tabs_head] [tab] Sve oko ove pesme me toliko nervira. Uspeo sam je poslušati samo jednom. Da Turska učestvuje na takmičenju, Serhat bi se mogao nadati da zaradi koji poen, ovako, ipak, vrlo, vrlo teško. Iritirajuće!\nOcena: 1 [/tab] [tab] Voleo bih da mogu da se ubacim u vremensku mašinu i vratim u vreme kada je sve bilo uglađeno, fino, ozbiljno… U vreme kada su oni koji koriste umetnost da bi se sprdali bili anatemisani, zabranjeni… U vreme kada je i šala imala svoju razumnu dozu. U vreme kada su ljudi umeli da kažu sebi – dosta!\nOcena: 1 [/tab] [tab] Pa nije baš da mu je promena žanra pomogla nešto, ali se vidi da sam Serhat više uživa tokom izvođenja ove pesme. Ovaj spot je i više nego bedan, nadam se da tako neće biti i u prvom polufinalu. Ono što je suvišno je komentarisati ovu pesmu pored tolikih remek-dela ove godine. Ovaj gospodin će se u Stokholmu samo dobro provesti, malo otpevati ovaj pesmuljak i otići kući sa (vrlo verovatno) poslednjim mestom u svom polufinalu. Pesma je sprdnja, vokalne sposobnosti ne postoje, prateći vokali su to bolje uradili od njega. Čak ni kvazi-komika ne pomaže.\nOcena: 1+ [/tab] [tab] Njegov engleski da se udruži sa ukrajinskom melodijom, pa da od mene pošteno zasluže čistu jedinicu, bez pardona. Jedino što mene u ovoj priči (pesmi) teši i što mi daje snagu da je odslužam do kraja jesu ovi prateći vokali a la ABBA. Ček, možda je ON prateći vokal?\nOcena: 2- [/tab] [/tabs] [divider style=”dotted” top=”20″ bottom=”20″] [box type=”shadow” align=”” class=”” width=””]IZDVOJENI KOMENTAR: STRAHINJA\nVau! Da li je disko verzija bila planirana od početka pa su nas „trolovali” baladom koja je dobila loše kritike, ne bih znao, ali ono u šta sam siguran – ovo što sada čujem je odlično. Stoji da su retro-zvuk i osamdesete „in” već neko vreme, ali San Marino je uzeo maksimum iz toga. Malo turskog melosa, malo ABBE, i mnoooogo diska i raspoloženja koje donosi ova pesma, upravo je ono što treba da se nađe na Evroviziji 2016!\n[/box] [divider style=”dotted” top=”20″ bottom=”20″] [tabs type=”horizontal”] [tabs_head] [tab_title] ZDRAVKO [/tab_title] [tab_title] ĐORĐE [/tab_title] [tab_title] IVANA [/tab_title] [tab_title] NIKOLA [/tab_title] [/tabs_head] [tab] Ne zamerimo Serhatu, jer nije jeo dvanaest dana, pa mu je glas kao na izdisaju, a izgovor engleskog – trapav umesto šarmantan. Novo disko ruho po mom mišljenju daleko ni najmanje ne unapređuje prethodnu, takođe lošu verziju pesme. Ipak, stara verzija je pomalo, čak, usudiću se da napišem, imala nekakvu „koenovsku” atmosferu i šarm, što je u konačnoj verziji praktično izbrisano. Apsolutno mi je nejasan koncept iza ove pesme. #pilav_bez_mesa_povrća_ni_začina_klot\nOcena: 2- [/tab] [tab] „Što li navaliste na taj retro?”, to bi moglo biti pitanje za njega i još neke učesnike, ne samo u Stokholmu, već i na ostalim nacionalnim izborima. I jedna i druga verzija nose tu notu jer – kako može disko od sentiša? Ali, sve je to jedan demode kojeg smo na evrovizijskoj sceni najviše viđali krajem 90-ih i tokom prošle decenije. Ni dorada ne popravlja utisak o njihovoj neozbiljenosti.\nOcena: 2 [/tab] [tab] Prošla verzija je ostavila veoma loš utisak na većinu. Pomislih da ćemo biti očarani novom verzijom, međutim, Serhat je ostao dosledan prethodnoj verziji pesme. Na samom početku zvuči veoma zastrašujuće.\nOcena: 2 [/tab] [tab] Kada bih se provukao kroz neku petu dimenziju i našao se u nekoj Diskoteci 54, možda bi mi ova pesma bila prihvatljiva, nešto na šta se tada nailazilo na svakom ćošku. Mislim da su greškom prošli kroz crnu rupu i našli se na Evroviziji 2016. sajns fikšn u najavi. Ali onaj Š kategorije. U poređenju s prvom verzijom pesme i spota, ovo je remek-delo.\nOcena: 2 [/tab] [/tabs] [divider style=”solid” top=”20″ bottom=”20″] [box type=”info” align=”” class=”” width=””]Kladionice (Eurovisionworld.com): 40. mesto\nProsečna ocena redakcije: 2,00\nProsečna ocena čitalaca: 1,78\nKonačna ocena: 1,89\nNe zaboravite da vaše ocene ravnopravno ulаze u ukupnu prosečnu ocenu ove pesme. Ostаvite svoj komentаr i ocenu od 1 do 5 do 1. aprila do 19.00 h![/box]\n01.04.2016 at 19.18\nLose,ali ne i najgore ove godine.Ima necega u ovoj numeri,samo jos ne znam sa sigurnoscu sta.\n01.04.2016 at 16.02\nKakvo je ovo “pevanje”, šta je ovo? Čovek je celu pesmu prošaputao. Izuzetno loše, nijedan jedini deo pesme ne valja. Nerealno da nisu mogli da nađu nekog ko bar imalo zna da peva. Ocena: 1\n01.04.2016 at 15.05\nPesma je losa i mislim da nece proci u finale. Ocena:2\n01.04.2016 at 13.35\nJedino sto je ok u ovoj pesmi je glas ovog coveka. Ali ovo je recitovanje. I didn’t know. Nema ni za dva da se skrpi nekako.\n01.04.2016 at 10.53\nDa podignem prosečnu ocenu. Hahaha šalim se.\nIvana Belić says:\n01.04.2016 at 10.25\nDragi Saša, ocene su od 1 do 5. 🙂 Ne možemo da uvažimo Vašu ocenu.\n01.04.2016 at 07.23\n01.04.2016 at 01.00\n01.04.2016 at 00.17\nValentina, vrati se! Elem, sasvim mi je jasno šta su svi ovi ljudi pokušavali da naprave – baladu koja bi trebalo da podseća na Leonarda Koena, nešto što bi trebalo da donese dašak specifične umetnosti, međutim sve je to ispalo toliko daleko od planiranog,tako da su se odlučili za ovu disko verziju. Opet, zanimljiva zamisao, ali loš krajnji produkt, kako bivšu baladu pretočiti u veselu disko numeru – vesela muzika i patetičan tekst, plus recitovanje koje sada ni u kakvom slučaju nije primereno. Oduvek me je znimalo kako pesme koje kreiraju gomile nekakvih eksperata ispadnu bezveze, što bi poslovica rekla – mnogo babica, kilavo dete. Daleko je ovo od finala. Ocena: 2+\n01.04.2016 at 00.15\nNe svidja mi se… Dosadno, glupo… Ocena: 1.\n01.04.2016 at 00.11\nDa je gosn Serhat ostavio monokl,i predjašnju verziju pa da razmislim o dvojci.Ali da se razumemo,ovo nije najgora pesma na ovogodisnjem ESC-u…ima i gorih..\nOcena za San Marino,bez dvojbe kečina (1)\n31.03.2016 at 23.30\nMoze li 0 ? :”D ..ne, onda ocena 1\n31.03.2016 at 23.01\nrecite da sam idiot ali meni ova pesma uopste nije toliko losa 😀 ocena 3\n31.03.2016 at 22.40\n31.03.2016 at 22.27\nJednostavno ne znam sta da kazem za ovu pesmu osim da je jako loša…sve u vezi nje.Doduše Serhat je šarmantan lik i zato 1+\n31.03.2016 at 22.02\nNadao sam se da će odnekud iskočiti Valentina Moneta sa laptopom. Ocena: 1+\n31.03.2016 at 21.48\n„Da nije on tek parodija neka?“\nPesma na mene ne ostavlja nikakav utisak. U svakom slucaju disko verzija je mnogo bolja, ali ce ova pesma samo potonuti i ostati u senci mnogih pesama iz prejakog prvog polufinala.\nSmatram da nijednu pesmu ne treba oceniti ocenom 1, jer je iole truda ulozeno u njih\n31.03.2016 at 21.37\nЈасно је да је Сан Марино морао да потражи помоћ у извођачима из других држава, али ми је жао зато што то није Италија. Радовао сам се учешћу ове земље на ЕЅС надајући се да ћемо чешће слушати италијански. Сада су саставили интернационални тим због овога?!\nИпак, не мислим да песма заслужује оволико лоших коментара. Дефинитивно боље од многих „модерних” које се дижу у небеса. Због тога и ја тролујем. 😛\n31.03.2016 at 21.32\nI didn’t know da neki ljudi imaju hrabrosti da idu sa ovakvom pesmom na evroviziju. Ocena: 1\n31.03.2016 at 21.15\nDrastična promena pesme na bolje, i drastična promena moje ocene na bolje za San Marino, definitivno kao u dobrim starim vremenima…. 🙂 Ocena: 5\n31.03.2016 at 20.50\nKatastrofa, ovo mora da je neka šala/parodija/provokacija, jer ne postoji drugo objašnjenje zašto bi neko snimio nešto ovog tipa. Ovo je do te mere loše, da je pomalo čak i komično. Tragikomično.\n31.03.2016 at 20.41\nNecu ni komentarisati. Ocena:1\n31.03.2016 at 20.17\nNije bas ovo toliko uazsno secate se i sami koje smo kiceve i sljasteca svetla imali do sada u vise navrata i pesmu koje kao i grand show emisija pa se ljudima to smece dopadalo ,ne kazem da je ova pesma dobra niti ok ,nije nesto dobra niti zanimljiva ali ja obicno pesmu koju svi mrze ja sam obicno za nju 😀 od mene jedna trojka mrsava ali nije nesto posebno pesma to stoji ali ima i losijih pesama.\n31.03.2016 at 20.15\nNe znam da li ste culi verziju na italijanskom, trebali su nju odabrati, bar bismo jos jednom culi italijanski 😀\nNjegov glas i izgovor (teksta na engleskom) mi nikako ne prijaju, ali pjesma nije toliko losa, pa cu dati\n31.03.2016 at 20.06\nNe mogu da pronadjem pravu reč za ovo. Prva verzija je kao da čita lošu poeziju uz neku muziku, spot je bio toliko užasan i besmislen. I taman kad pomisliš da ne može gore – da može – čitanje loše poezije uz disko-retro zvuk. I ova verzija spota je kao da gledam dva kadra non stop. San Marino očigledno troluje ESC.\nOcena : 1 (I to je puno)\n31.03.2016 at 20.01\nNe diraji mi u Amandu i disko eru ;). To nema veze sa tim.\nMorao sam da zaštitim disko i Amandu. Izinjavam se ;).\n31.03.2016 at 19.58\nJedna reč – smeće. Može da se uhvati sa Ukrajinkom pod ruku i da urlaj u duetu.\nDajem – 1.\n31.03.2016 at 19.57\nMeni ovo nije tako loše. Zvuči mi kao Amanda Lear u muškoj verziji. Ocjena: 3\n31.03.2016 at 19.43\nDa je prva verzija ostala ocena bi bila jedan sigurno ali u ovoj verziji mi se malo popravio utisak u pesmi.. Mada ipak nije za Esc.. Ocena: 3-\n31.03.2016 at 19.39\nOno kad se dogodi lošije od lošeg. Baš to se desilo s ovom pesmom kad je izašla nova verzija. Ona prva je bila izuzetno loša ali je bila nekako “svoja”. Ovo sada je gore čak i od Ralph Siegelovih demode pesmuljaka. Šteta sto je u novom sistemu glasanja jako teško završiti takmičenje s nula poena, ali možda se to ipak dogodi već prve godine. Bilo bi zasluženo.\n31.03.2016 at 19.37\nOvaa pesna ja slusnav ednas i kje ja slusnam samo uste ednas vo mojot (na 10 maj ocigledno ;)) Ne znam dali lugjeto od evroviziskiot tim na San Marino seriozno mislat deka kje imaat kakov-takov, nekakov uspeh na Evrovizija godinava so ovaa cheesy-disco pesna ama mi se cini deka sepak pesnava e pravena ‘na sega’ i bez nikakva serioznost i posvetenost i napravena e kolku samo da ‘pominat’ 3-te minuti na San Marino… A koga gledam kakvi pesni prakjaat (barem poslednive 2 godini) i deka voopsto ne se ni trudat da ispratat nesto kvalitetno, a koga na toa kje gi dodademe i nivnite rezultati na natprevarot, navistina se prasuvam koja e satisfakcijata i zelbata na San Marino da ucestvuva na ovaa maifestacija? (Ne veruvam deka e promoviranje na nivnata muzika i na San Marino kako drzava…)\nSan Marino: 1/5\n31.03.2016 at 19.22\nOva pesma izgleda slucajno zalutala na Evroviziju, al dobro ko radi taj i gresi 🙂 ocena 1\n„The last of our kind” iz mog ugla (Švajcarska)\n„Sing it away” iz mog ugla (Finska)


Turska ''bombarduje'' irački izbeglički kamp kojem je Erdogan zapretio da će ga sravniti, Kurdi javljaju da su ubijeni civili - Najnovije Vijesti\nTurski vazdušni napad pogodio je izbjeglički kamp u Iraku u kojem su smještene kurdske izbjeglice iz Turske, prenose mediji, a kurdski izvori tvrde da su tri osobe ubijene. Ankara je kamp nazvala „terorističkim leglom“.\n„Bio je to vazdušni napad i dogodio se u blizini izbjegličkog kampa Makhmour. Prema potvrđenim informacijama, troje ljudi je umrlo”, rekao je Sirvan Barzani, zapovjednik kurdskih vojnih snaga Pešmerga u sjevernom Iraku, lokalnoj novinskoj agenciji Rudav.\nŠtrajk je usmeren na „vrtić u blizini škole“ u kampu koji podržavaju UN, rekao je AFP lokalni poslanik i zamjenik šefa kancelarije stranke Patriotska unija Kurdistana u gradu Erbilu Rashad Galali, koji je tvrdio da su „tri civila bila ubijena i dvoje ranjenih“.\nVideo koji je Rudav objavio na društvenim mrežama prikazuje perjanice sivog dima iznad, čini se, kampa. U objektu se nalazi više od 12.000 Kurda koji su pobjegli iz Turske još devedesetih. Nalazi se u Iraku u oblasti koju osporavaju Bagdad i vlada autonomne regije Kurdistan na sjeveru.\nAnkara vjeruje da je kamp usko povezan sa Kurdistanskom radničkom partijom (PKK) – naoružanom militantnom grupom koja je vodila pobunu protiv Turske, uglavnom u svojim jugoistočnim regionima od 1984. godine, a Ankara i neki njeni NATO saveznici njih smatraju terorističkim entitetom. Sukob je već odnio više od 40.000 života.\nU srijedu je turski predsednik Redžep Tajip Erdogan označio kamp Makhmour terorističkim „inkubatorom“, koji proizvodi nove borce za PKK. Naoružana grupa održava mrežu baza u regiji Mount Kandil duž iračke istočne granice.\n„Ako Ujedinjene nacije ne očiste ovaj okrug, učinićemo to kao država članica UN-a“, upozorio je Erdogan, razgovarajući sa turskom televizijskom kućom TRT. Turske trupe imaju svoju mrežu baza u sjevernom Iraku osnovanu sredinom 1990-ih po bezbjednosnom sporazumu sa tadašnjim iračkim liderom Sadamom Huseinom. Uprkos činjenici da je svrgnut nakon invazije koju su SAD vodile davne 2003. godine, sporazum između Bagdada i Ankare očigledno stoji.\nTurska na napade PKK odgovara vazdušnim udarima i povremenim kopnenim operacijama. Takođe nije prvi put da gađa kamp Makhmour, prema Rudavu. Ankara trenutno izvodi dvije operacije protiv PKK u provinciji Duhok u iračkoj autonomnoj regiji Kurdistan.\nPešmerga – vojna sila u iračkom autonomnom Kurdistanu, koja je zabranjena za iračke trupe – takođe se sukobila sa PKK. Nekoliko sati pre turskog udara na kamp, pet boraca Pešmerge ubijeno je u borbi protiv militanata PKK, rekao je zamenik ministra za poslove Pešmerge u autonomnoj regionalnoj vladi Serbast Lazkin. PKK je za sukob okrivila Pešmergu, optuživši je da je ušla na teritoriju koju grupa kontroliše i nazvavši njenu akciju „zabijanjem noža u leđa“.\nA jesu svi jaki kada se dočepaju sirotinje.\nnek uzvrate turadi pošteno


"Naš javni dug je manji nego nemaèki; Ponosan sam što to radimo iz budžeta" - B92\nPredsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ izjavio je danas da naša zemlja nema problem sa javnim dugom.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 13.05.2021. | 12:25\nDodao je da je naš uspeh to što iz sopstvenog budžeta možemo da finansiramo razlièite projekte.\nVuèiæ je, novinarima nakon obilaska punkta za vakcinaciju pripadnika garnizona Beograd i èlanova njihovih porodica, ukazao na to da je država vratila novac za kredit koji je uzela prethodna vlast od Azerbejdžana za put Ljig–Èaèak, što je sa kamatama ispalo 350 miliona evra, a kamata je bila 4,1.\nNavodeæi da se danas Srbija na otvorenom tržištu zadužuje sa 1,6, Vuèiæ je naveo da to pokazuje razliku naše države danas i pre 10 godina.\n"Nemamo problem sa javnim dugom, naš javni dug je manji nego nemaèki, a Nemaèka nije neka zemlja u problemu. Naš problem je što nemamo više dece u zemlji", zakljuèio je Vuèiæ.\nPredsednik je danas saopštio i koliko æe iznositi proseèna plata u Srbiji sledeæe godine.\nPredsednik kaže da se sada plaæaju iz budžeta i avansni radovi na mostu Ruma–Šabac, kao i da je država ušla na još nekim putevima u delimièno finansiranje, kao što je put Iverak–Lajkovac, ali i pretfinansiranje Moravskog koridora.\n"Ponosan sam što to radimo iz budžeta, jer nam to ne poveæava javni dug", naglasio je i dodao da je èak i profesor Dejan Šoškiæ, koji je kritikovao ekonomski razvoj u zemlji, kazao da Srbija nema problem sa javnim dugom.\nNaš je cilj da ostane do 60 odsto i da ga držimo na tom nivou, pa da ga kasnije spuštamo, kaže Vuèiæ i dodaje da sada, u vreme krize moramo da podižemo strane investicije brže i snažnije, da omoguæimo domaæim privatnim investitorima da ulažu što je moguæe više.\n"Moramo da podižemo biomedicinu"\nIstièe da je veoma važno to što zdravstvo postaje jedan od èetiri stuba napretka i uspeha države.\n"Mi moramo da podižemo biomedicinu, biotehnologiju, biodiverzitet. Zdravstvo kompletno podižemo i to moramo da uradimo jer æe to biti naša komparativna prednost u odnosu na sve druge u okruženju", kaže Vuèiæ.\nPobjeda razigrane Njemaèke protiv blijedog Portugala


Za ljubitelje sporta, DOGE počinje da izgleda kao pravi MVP kriptoa – Woodworkingplansgeek\nHome/bankarstvo/Za ljubitelje sporta, DOGE počinje da izgleda kao pravi MVP kriptoa\n0 31,472 2 minuta citanja\nPored sve veće pažnje investitora, čini se da je Dogecoin pronašao nišu koja sledi među ljubiteljima sporta.\nU razgovoru za Cointelegraph, vlasnik košarkaškog tima Dallas Mavericks Mark Cuban rekao je da su ljudi “preuzeli kontrolu nad DOGE-om”, o čemu svedoče i prodaje karata i robe koje je video od prvog nuđenja tokena kao načina plaćanja u martu. Pre usvajanja sredstva, Mavericks su već prihvatali Bitcoin (BTC) plaćanja putem BitPai-a od 2019. godine.\nMeđutim, Kubanka je navela da nijedna druga kripto valuta nije u potpunosti proizvela brojeve koje je videla od Dogecoin-a (DOGE): „Tipičnog dana […] prodamo više robe kompanije Mavs za DOGE nego što smo to uradili u godini sa BTC-om ili ETH-om,“\nLjubitelji bejzbola glavne lige počeli su da pokazuju sličan entuzijazam poslednjih dana. Predsednik Oakland Athletics-a Dave Kaval objavio je ove nedelje da je franšiza prodala dve ulaznice za plazu istog dana kada je tim rekao da će ih ponuditi za 100 DOGE – otprilike 46 dolara u to vreme. Suprotno tome, bilo je potrebno više od dve nedelje da ljubitelj sporta iskašlja BTC potreban da bi platio jedan od apartmana za šest osoba na stadionu. Međutim, sa 1 BTC cena karata je bila znatno veća.\nU trenutku objavljivanja, cena DOGE-a je veća od 0,63 dolara, pošto je znatno porasla tokom poslednje nedelje, meseca i kvartala da bi dostigla nove vrhunce svih vremena. Galaki Digital Mikea Novogratza nedavno je objavio izveštaj u kojem se DOGE naziva „najiskrenijim sh * tcoin-om“, dok mnogi očekuju da će izvršni direktor Tesle Elon Musk pumpati cenu tokena tokom svog nastupa Saturdai Night Live ovog vikenda.\nSva pažnja društvenih medija i novinskih vesti u vezi sa tokenom tokom poslednjih nekoliko meseci možda je zahtevala mnogo od njegovog kreatora Jacksona Palmera. Tvitovi stanovnika San Francisco Bai Area su sada zaštićeni, a početna stranica njegove veb stranice uključuje poruku u kojoj se navodi da „nema bilo kakvih misli da deli“ na kripto ili Dogecoin-u. Govoreći o vrednosti Dogecoin-a kao imovine, Mark Cuban je rekao da je „DOGE najveća snaga u brojkama“, obrazlažući: „To je krajnja decentralizovana evolucija. Umesto da se ukaz dolazi iz kule od slonovače koja definiše vrednost, zakon ponude i potražnje definiše algoritam. “\nJoš u februaru, milijarder je DOGE nazivao „dostupnim alatom za podučavanje ekonomije sa najnižom cenom koja istovremeno zabavlja“, kasnije se zezajući da očekuje da će cena novčića dostići $ 1 ako Dallas Mavericks prodaju dodatnih 6,556,000,000 robe u vrednosti od DOGE. U trenutnoj cenovnoj tački, imovina treba samo da poraste za još 59% da bi dostigla tu prekretnicu.\nInternet tržište eBai kako bi se omogućila prodaja NFT-a\nProjekat novih izdanja Curve Finance za preuzimanje AMM-a\nObjašnjeno naknade za transakcije


eKapija | Kako do čekova u banci - Glavni uslovi redovna primanja i uredan kreditni izveštaj\nIzvor: Blic | Nedelja, 06.08.2017.| 15:06\nKako do čekova u banci - Glavni uslovi redovna primanja i uredan kreditni izveštaj\n(Foto: JJ Studio/shutterstock.com)\nU Unicredit banci kažu da klijent koji hoće čekove treba da prima zaradu ili penziju redovno i preko računa u ovoj banci, kao i da ima uredan izveštaj iz Kreditnog biroa.\n- Broj čekova koji će biti odobren zavisi od prosečne zarade ili penzije koju klijent ostvaruje. Na primer, ako je to 50.000 dinara, odobrićemo mu 10 čekova - navode u Unicreditu.\nKomercijalna banka izdaje čekove na lični zahtev klijenata, a na osnovu urednosti poslovanja, provere boniteta klijenta i poslovog poverenja. U ovoj banci je broj čekova srazmeran visini prosečnog priliva u poslednja tri meseca. Addiko banka daje čekove samo klijentima koji imaju sklopljen ugovor o paketu računa koji obuhvata i ovu uslugu.\n- Nakon proknjižene prve zarade ili penzije klijent može da dobije maksimalno pet čekova. Kasnije broj izdatih čekova zavisi od primanja - kažu u Addiko banci.\nI u Raiffeisen banci navode da broj čekova koji klijent može da dobije zavisi od prihoda. U posebnim situacijama, uz profakturu, moguće je dobiti veći broj čekova nego što je prosek mesečnih primanja. U Erste banci jedan od uslova za dobijanje čekova je i da klijent bude zaposlen kod poslednjeg poslodavca minimum šest meseci. Inteza izdaje čekove klijentima koji imaju "Inteza hit" ili "Inteza manjifika" tekući račun.\nČekove izdaje i Vojvođanska banka, i to korisnicima koji imaju redovna mesečna primanja po tekućem računu, dok u OTP banci čekove mogu da dobiju klijenti koji su vlasnici jednog od paketa računa ove banke. U Societe Generale banci izdaju maksimum 20 čekova.


Kako proizvesti kvalitetan rasad paprike? - Sjajne Vesti\nAutor Ljubitelj Poljoprivrede 28.12.2016 Nema komentara\nSJAJNE VESTI & AGOKLUB O PROIZVODNJI KVALITETNOG RASADA PAPRIKE\nPaprika je povrtarska kultura koja vodi poreklo iz Centralne i Južne Amerike, a to je svrstava u toploljubive kulture. Za svoj rast i razvoj zahteva visoke temperature i druge odgovarajuće uslove, neutralno ili slabokiselo tlo, dovoljno svetlosti. Zbog dugog perioda rasta paprika se u našim uslovima najčešće uzgaja iz rasada kao jednogodišnja biljka.\nProizvodnja rasada skraćuje vreme rasta u polju, biljke ranije plodonose. Od kvaliteta rasada zavisiće i kvalitet biljaka koje se gaje na otvorenom polju ili plasteniku. Samo kvalitetan rasad može dati biljke otporne na bolesti, štetočine, vremenske prilike i visoke rodnosti. Proizvodnji rasada treba posvetiti pažnju, jer je ona temelj uspešnog gajenja paprike.\nZnačaj pravovremene setve\nZa proizvodnju kvalitetnog rasada potrebno je obratiti pažnju na zahteve paprike u pogledu kvaliteta supstrata, temperature vazduha, temperature supstrata, osvetljenosti, vlažnosti supstrata. Seme treba biti dobrog kvaliteta, ujednačeno, dezinfikovano. Poželjno je seme pre setve potopiti u čaj kako bi semenjača omekšala i ubrzali klijanje i nicanje.\nSetvu treba obaviti pravovremeno. Period rasadničarske proizvodnje od setve semena do rasada spremnog za sadnju traje od 50 do 60 dana u zavisnosti od sorte. Vreme setve semena treba uskladiti sa vremenom sadnje u plasteniku ili u polju kako rasad ne bi prerastao. U zavisnosti od namene proizvodnje paprike, da li će biti sađena u plasteniku ili na otvorenom polju, proizvodnja rasada paprike može biti:\n– srednje rana i\nRana proizvodnja rasada namenjena je proizvodnji paprike u plastenicima sa grejanjem. Setva se obavlja krajem decembra, tokom januara i početkom februara. Ovakva proizvodnja zahteva i odgovarajuće uslove i sredstva. Najveći broj proizvođača proizvodi srednje rani rasad sa rasađivanjem početkom maja na otvorenom i prvu berbu krajem jula.\nČupani rasad je tradicionalni način proizvodnje. Odlikuje ga jednostavnost proizvodnje, ali ovaj način ima i niz nedostataka: teža je zaštita od pojave oboljenja (virusne bolesti i bolesti truleži rasada se lako šire), prilikom čupanja oštećuje se koren mlade paprike, velika gustina biljaka (mali vegetacijski prostor).\nProizvodnja pikiranog rasada dominantna je na našim prostorima i pored toga što zahteva dosta uloženog rada. Pikiranjem malih biljčica paprike obezbeđujemo prostor za neometan rast. Biljčice se pikiraju kada pored kotiledonih listića imaju prve prave listove. Pre pikiranja biljčice se zaliju kako bi se izbeglo oštećenje korena. Dubina sadnje prilikom pikiranja je do kotiledonih listića, ne dublje.\nKaljenje rasada je mera koja doprinosi kvalitetu rasada i uspehu presađivanja.\nKod proizvodnje rasada paprike treba znati da paprika ne niče ako je temperatura vazduha ispod 20ºC. Isto tako, paprika neće nići ni kada je temperatura vazduha iznad 35ºC. Temperatura supstrata treba da se kreće između 18 i 24ºC. Optimalna temperatura vazduha je oko 25ºC i kreće se od 22 do 28ºC. Noćne temperature trebaju biti nešto niže, ali ne smeju pasti ispod 15ºC, jer tada paprika prestaje sa rastom. Nakon klijanja temperatura se snižava da bi se ponovo povećala. Temperature vode za zalevanje treba da je iznad 20ºC. Relativna vlažnost vazduha treba da je 60 do 70%.\nPeriod klijanja i nicanja je pod uticajem temperature. Paprika klija i niče za šest do sedam dana pri temperaturi vazduha od 28 do 32ºC. Ukoliko je temperatura 22ºC niče tek za 20 dana. Kaljenje rasada je mera koja doprinosi kvalitetu rasada i uspehu presađivanja.\nPre sadnje rasad je potrebno prekaliti. Kaljenje rasada je neophodna mera navikavanja rasada na spoljašne uslove. Nekaljen rasad može stradati od noćnih temperatura, od sunca može dobiti opekotine i potpuno biti spaljen. Sam proces kaljenja rasada započinjemo dve sedmice pre sadnje u plastenik koji se ne greje ili na otvoreno polje. Rasad se provetrava i snižava se temperatura. Dobro kaljen rasad brže se prilagođava novim uslovima i biljke neometano nastavljaju sa rastom. Rasad koji nije kaljen podložan je stresu, pojavi bolesti i napadu štetočina.\nKod kvalitetnog rasada paprike biljka je visoka 16 do 20 cm, elastičnog stabla sa šest do 10 listova. Koren treba da je dobro razvijen, listovi trebaju biti sjajni i zeleni. Moraju biti prisutni kotiledoni listovi, jer njihovo odsustvo pokazuje da je rasad bio pod stresom. Na rasadu ne sme biti prisutna oštećenja od štetočina ili simptoma od biljnih oboljenja.\nFoto: Flickr / Sam – Cat\ntop vesti, sjajne vesti, paprika, agroklub, ranka vojnovic, povrtarstvo, seme, rasad, rasad paprike, temperatura, kaljenje, rasadnik, rasadnicka proizvodnja\nKako proizvesti kvalitetan rasad paprike? postavio Ljubitelj Poljoprivrede 28.12.2016


DJ Abdull Rashim nastupa u klubu DRUG§TORE | CityMagazine\nAbdull Rashim svoj debi album izdao je 2014. godine, a godinu dana kasnije EP Speed.\n„Kada slušate Rashima, doživljavate pravu muzičku emociju“ – samo su neki od komentara na njegov rad.\nPodršku na setu će mu pružiti Regen i Filip Xavi.\n18. februar 2017. Klub DRUGSTORE slavi peti rođendan „Bivšeg bara“ dj · dj set · klub drugstore · nastup · tehno


Međunarodna zajednica pozdravila usvajanje Revidirane stragije za rad na predmetima ratnih zločina u BiH\nDelegacija Evropske unije u Bosni i Hercegovini i specijalni predstavnik EU u BiH, Ambasada Sjedinjenih Američkih Država u BiH i Organizacije za sigurnost i saradnju u Evropi (OSCE) u BiH, u zajedničkom saopštenju pozdravili su usvajanje odluku Vijeća ministara Bosne i Hercegovine (VMBiH) o usvajanju Revidirane strategije za rad na predmetima ratnih zločina u BiH.\n„Usvajanje Revidirane strategije važan je korak ka postizanju pravde za sve žrtve ratnih zločina i smanjenju stope nekažnjivosti, kao i ključni uslov istaknut u Mišljenju Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u Evropskoj uniji (EU.) Tražeći zajednički jezik za veće dobro, bosanskohercegovački političari pokazali su da mogu napraviti bitne korake naprijed kako bi ispunili očekivanja građana za pravednije društvo, koje je čvrsto na putu za članstvo u EU“ stoji u saopštenju.\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine usvojilo je na vanrednoj sjednici 24. septembra Revidiranu državnu strategiju za rad na predmetima ratnih zločina, na čije usvajanje se čekalo dvije godine, a koja je prijedlog Ministarstva pravde BiH.\nNakon 25 godina ima više od 600 neriješenih predmeta za ratne zločine.\nPrema podacima OSCE-a, koja je izradila Mapu procesuiranih ratnih zločina u BiH, pred sudovima u BiH do 31. decembra 2018. godine ukupno je procesuirano 496 slučajeva ratnih zločina.\nU saopštenju se između ostalog navodi kako će usvajanje Revidirane strategije pomoći da se ubrza procesuiranje predmeta ratnih zločina kroz preciznije kriterije za raspodjelu predmeta na odgovarajući nivo.\n„U skladu s Revidiranom strategijom, Tužilaštvo BiH treba se isključivo posvetiti radu na najsloženijm predmetima koji obuhvataju navode o genocidu i zločinima protiv čovječnosti, i na one koji uključuju komandnu odgovornost za takve zločine“ stoji u saopštenju\nUsvajanje strategije pozdravio je putem Twitter naloga i evropski komesar za susjedstvo i proširenje Oliver Varhelyi.\n„Dvadeset i pet godina nakon okončanja konflikta, krajnje je vrijeme za borbu protiv nekažnjivosti ratnih zločinaca. Svi počinitelji moraju odgovarati za svoje zločine i sve žrtve i njihove porodice zaslužuju pravdu“, stoji u objavi.\nU zajedničkom saopštenju predstavnika međunarodne zajednice navedeno je i kako manje složeni predmeti treba da budu upućeni na rješavanje entitetskim tužilaštvima i Tužilaštvu Brčko distrikta BiH, u cilju njihovog procesuiranja u najkraćem mogućem roku, a u skladu sa nalazima nedavno objavljenog izvještaja sutkinje Joanne Korner.\nKorner, nekadašnja viša tužiteljica Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju u Hagu, već nekoliko godina po nalogu OSCE-a u BiH radi izvještaje o procesuiranju predmeta ratnih zločina u Bosni i Hercegovini.\nU posljednjem, objavljenom 16. septembra, putem video linka, navedeno je kako „Tužilaštvo Bosne i Herecegovine nije napravilo napredak u radu na predmetima ratnih zločina“.\nZaključeno je da je Tužilaštvo BiH ispoštovalo samo četiri od ukupno 32 preporuke koje je Korner iznijela u svom prethodnom izvještaju iz 2016. godine.\nIzvještaj o procesuiranju ratnih zločina u BiH: Ubrzati rad na predmetima\nRečeno je i kako će zvaničnici ovih organizacija pažljivo pratiti provedbu Revidirane strategije za rad na predmetima ratnih zločina i nastaviti pružati podršku pravosudnim institucijama u njihovim naporima u postizanju pravde za žrtve.


Polovni Caterpillar 311 rezervni delovi rezervni delovi, transportna vozila - Mascus Crna Gora\nNalazite se ovde: Mascus Crna Gora > Transportna vozila > Caterpillar > Caterpillar 311\nPolovni Caterpillar 311 rezervni delovi\nPregledajte trenutno dostupnu ponudu u kategoriji polovnih rezervni delovi za prodaju na Mascus. Najnoviji oglasi se nalaze na vrhu strane. Mozete sortirati oglase po cenim godini proizvodnje, radnim satima ili zemlji. Takođe mozete videti ostale polovne Caterpillar 311 rezervni delovi ili pregledati sve Caterpillar 311 rezervni delovi grupisane po modelu.\nCaterpillar 3116 LONG-BLOCKSnaga motora: 184.91, Opšte stanje (1-5): 5\nCaterpillar 3116Snaga motora: 184.91, RPM: 2800, Zemlja proizvodnje: US\nCaterpillar 3116Snaga motora: 185\nCaterpillar 3116Snaga motora: 170.185\nCaterpillar 3116Snaga motora: 215, Odgovara sledećim mašinama: 4P2816, : Engine Make & Model\nCaterpillar 3116Snaga motora: 230, Odgovara sledećim mašinama: 126-G146\nOvde je kompletna lista polovnih Caterpillar 311 rezervni delovi za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Caterpillar 311 rezervni delovi koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Caterpillar 311 rezervni delovi koje Vas interesuju.


Arsenal fest u objektivu Headlinera, drugi čin… (fotoreportaža) | Headliner\nHome»Muzika»Arsenal fest u objektivu Headlinera, drugi čin… (fotoreportaža)\nHeadliner.rs / 26/06/2021 /\t0\t/\t205\nNikola Vranjković, Arsenal fest 2021/Photo: AleX\nI drugo veče Arsenal festa proteklo je u fenomenalanoj atmosferi, pred više od osam hiljada posetilaca, koje ni ovog puta kiša koja nije zaobišla Kragujevac, nije omela ni u testiranju na kovid, ni u poseti festivalu.\nKompletan izveštaj o tome kako je bilo druge noći Arsenala mogli ste da pročitate ranije ovog dana, i zaista je Ljiljana Zdravković u svom tekstu uspela da prenese taj o(s)jećaj koji su imali svi na Arsenalu – i učesnici i posetioci.\nARSENAL, DAN DRUGI… SAMO ZA TAJ OS(J)EĆAJ, ILI KAKO JE SPASENA KOVANICA KOJA JE ZAPALA IZA FRIŽIDERA\nA sada pogledajte galeriju sjajnih fotografija naše urednice Aleksandre Ignjatović AleX, koja će vam još bolje dočarati kako je bilo druge noći Arsenala:\nHladno pivo, Arsenal fest 2021/Photo: AleX\nDub FX, Arsenal fest 2021/Photo: AleX\nArsenal fest 2021/Photo: AleX\nDram, Arsenal fest 2021/Photo: AleX\ndram (Arsenal Fest 2021)/ Photo: AleX\nArsenal Fest 2021/ Photo: AleX\nDubioza kolektiv, Arsenal fest 2021/Photo: AleX\nKolja, Arsenal fest 2021/Photo: AleX\nKako je jedan album "prosečno odsviran" i sa "lošim zvukom" ušao u antologiju i postao jedan od najboljih i najvažnijih u istoriji ex-YU...\nBora Čorba pravo iz Urgentnog centra na binu Arsenala... Roker "odsedeo" nastup, publika pevala od početka do kraja\nGrol uz gomilu psovki objavio: Foo Fighters završili rad na 10. studijskom albumu


Lukašenkova procentualno ubjedljiva pobjeda izazvala bjeloruske rukometaše (VIDEO) | Meridian Sport - Najnovije sportske vijesti\nNaslovna Ostalo Rukomet Lukašenkova procentualno ubjedljiva pobjeda izazvala bjeloruske rukometaše (VIDEO)\nAnastasija Lobač - Bjelorusija\nNakon što je Aleksandar Lukašenko osvojio 80.1% glasova na predsjedničkim izborima, u Bjelorusiji je nastupilo vanredno stanje praćeno pobunama.\nOpzicija je dovela narod na ulice, jer je očito da izbori nisu bili legitimni.\nProtiv Lukašenka je Evropska unija, leđa mu je okrenuo i Vladimir Putin, a slike koje stižu iz Minska, Bresta, Grodna i ostalih gradova su užasne.\nPolicijska brutalnost je šokirala svijet i natjerala bjeloruske rukometaše da dignu glas.\nSnimili su video, u kojem pozivaju Lukašenka i policiju da prekinu sa nasiljem nad mirnim demonstrantima.\nA post shared by Анастасия Каменщикова(Лобач) (@nastenalobach) on Aug 17, 2020 at 2:56am PDT\nRedom pričaju Ana Jašćuk, Aleksej Hadkevič, Irina Dronova, Pavel Miskevič, Karina Ježikova, Vladislav Kuleš, Viktorija Šamanovskaja, Valentina Nesteruk, Aleksander Buškov, Jekaterina Nozdrina-Plotnjickaja, Anastasija Lobač, Artur Karvackij i Natalija Kotina.\nPrethodni tekstRukometašice Feniksa počele sa pripremama za prvi meč\nSledeći tekstDejan Stanković ne računa na Krstovića u prvom evropskom okršaju\nProfesor 17 avgusta, 2020 At 19:16\nAu gledam snimke sve, sta se desava uzasno je\nDiplomata 17 avgusta, 2020 At 19:17\nA kako nije, tuga gledat… Fino od rukometasa sto su ovako pokazali koliko vole svoju drzavu\nMaradona 17 avgusta, 2020 At 19:21\nAleksa 17 avgusta, 2020 At 19:23\nSutjeska 17 avgusta, 2020 At 19:24


Hronika - datum: 2015-12-31 U CRNOJ GORI SE MINULE GODINE DOGODILO 17 UBISTAVA, JOŠ SE NE ZNA KO JE UBIO SAŠU MARKOVIĆA, GORANA ĐURIČKOVIĆA, ALEKSANDRA BRAJOVIĆA I IVANA LOPIČIĆA\nVelom tajne obavijene četiri likvidacije U Crnoj Gori se za nešto više od dvije decenije dogodilo 510 ubistava, od kojih je 46 i dalje nerasvijetljeno. Do danas niko od istražnih organa, policije i tužilaštva, nije odgovarao zbog propusta u istragama i odugovlačenja postupaka\nU godini koja je za nama, u Crnoj Gori se dogodilo 17 ubistava, a ubice nijesu uhapšene u četiri slučaja. Policija i dalje ne zna ko je u Budvi likvidirao Sašu Markovića i Gorana Đuričkovića i ko je u Podgorici ispalio smrtnonosne hice u Aleksandra Brajovića, a u Kotoru u Ivana Lopičića. Te četiri likvidacije, kako je saopšteno iz policije, izvršene su na organizovan način.\n–Tokom 2015. godine registrovano je smanjenje stope kriminaliteta za oko šest odsto u odnosu na godinu ranije. Od 17 ubistava počinjenih u godini za nama do sada je rasvijetljeno 13, dok se na rasvjetljavanju preostala četiri, kao i tih krivičnih djela iz prethodnog perioda, intenzivno radi i to se smatra prioritetnim policijskim aktivnostima. Tokom 2015. godine rasvijetljena su tri ubistva počinjena u prethodnom periodu – od 2003. do 2014. godine. Od 35 ubistava u pokušaju do sada je rasvijetljeno 28. Takođe, otkriveno je i spriječeno pripremanje ubistva jednog lica – saopšteno je iz Uprave policije.\nU Budvi je 17. aprila 2015. godine ubijen Saša Marković (48), bivši poslanik Liberalnog saveza Crne Gore. To ubistvo još uvijek nije riješeno. Mediji su ranije pisali da je Marković ubijen greškom i da je meta ubica bio njegov kum Goran Đuričković.\nDvadesetsedmogodišnji Ivan Lopičić iz Podgorice, koji je živio u Kotoru, ubijen je u noći između 24. i 25. juna u kotorskom naselju Sveta Vrača. Njegovo ubistvo nije riješeno, kao ni ubistvo njegovog ujaka Dejana Đukovića, koji je likvidiran 2009. godine u Kotoru.\nPodgoričanin Aleksandar Brajović (47) ubijen je 15. avgusta hicima iz vatrenog oružja kod pasarele na Zabjelu. Dok je bio u svom vozilu u Ulici Voislavljevića, na njega su tada pucale dvije osobe sa motora. Brajović je u pucnjavi teško ranjen i transportovan je u Klinički centar Crne Gore, gdje je ubrzo po prijemu preminuo. Ni njegovo ubistvo još nije riješeno.\nU Budvi je 27. oktobra, oko 20.15, ubijen ugostitelj Goran Đuričković. On je ubijen u bašti svog lokala Old fišhermans pub, koji se nalazi u blizini Starog grada. Mediji su ranije spekulisali da je Đuričković bio meta i kada je ubijen njegov kum Saša Marković.\nZa nešto više od dvije decenije, u Crnoj Gori se dogodilo 510 ubistava, od kojih je 46 i dalje nerasvijetljeno. Najviše likvidacija čiji izvršioci nijesu pronađeni dogodilo se u Podgorici, 16, a zatim u Budvi, 12, dok su se u Baru i Nikšiću desila po četiri ubistva koja su i dalje nerasvijetljena. U pomenutom periodu najviše ubistva se dogodilo 1993. godine, kada su izvršene 34 likvidacije, dok su godinu ranije i godinu kasnije evidentirana po 32 ubistva. Od početka 2015. godine registrovano je pet ubistava i, kako je saopšteno iz Uprave policije, sva su riješena.\n–Tokom 1992. godine registrovana su 32 ubistva i sva su rasvijetljena. Godinu kasnije dogodila su se 34 ubistva, od kojih su dva nerasvijetljena, a 1994. godine 32 ubistva, od kojih su dva nerasvijetljena. Tokom 1995. godine registrovano je 27 ubistava, od kojih je jedno nerasvijetljeno. Sledeće godine bilo je 26 ubistava, od kojih su dva nerasvijetljena. U 1997. godini desilo se 28 ubistava, od kojih su tri nerasvijetljena, dok je naredne godine izvršeno 13 ubistava i sva su rasvijetljena. Policija je 1999. godine registrovala 19 ubistava, od kojih su tri nerasvijetljena, dok je 2000. godine registrovano 21 ubistvo, od kojih je jedno nerasvijetljeno. U 2001. godini registrovana su 22 ubistva, od kojih je pet nerasvijetljeno, a u 2002. godini bilo je 27 ubistava i sva su rasvijetljena. Tokom 2003. godine registrovano je 20 ubistava, od kojih su dva nerasvijetljena, a 2004. godine je izvršeno 14 ubistava, od kojih su dva nerasvijetljena. Sledeće godine zabilježena su 23 ubistva, od kojih su tri nerasvijetljena, a 2006. godine 25 ubistva, od kojih je jedno nerasvijetljeno. Godinu kasnije evidentirano je 10 ubistava i sva su rasvijetljena, a od 23 ubistva 2008. godine jedno nije rasvijetljeno. Tokom 2009. godine registrovana su 24 ubistva, od kojih je pet nerasvijetljeno, a sledeće godine 15 ubistava, od kojih se jedno i dalje vodi kao nerasvijetljeno. Tokom 2011. i 2012. godine bilo je 37 ubistava, a tri su nerasvijetljena. Policija je tokom 2013. i 2014. godine registrovala 27 ubistava, od čega šest sa nepoznatim počiniocem – saopšteno je iz Uprave policije.\nKriminolog Velimir Rakočević kazao je ranije da bi ovi podaci trebalo da alarmiraju i veće države. On smatra da je prevencija najbitnija za smanjivanje stope krivičnih djela.\n–Ne pamtim da je kod nas ikad bilo toliko krivičnih djela protiv života i tijela kao u poslednje dvije decenije. Očigledan je porast krvnih delikata i krivičnih djela protiv opšte sigurnosti ljudi i imovine. Zabilježen je apsolutni porast i to bi trebalo da zabrine nadležne. Država jednostavno mora da pokaže zube – istakao je Rakočević.\nOn smatra da je prioritet smanjiti dostupnost oružja, što podrazumijeva uništavanje ilegalnog tržišta.\n–Nakon toga treba efikasno djelovati i u smislu blagovremenog otkrivanja počinilaca krivičnog djela i njihovog procesuiranja. Svijet je u strahu od zločina, a brojni kriminolozi slažu se u tome da čovjekova agresivnost, koja se manifestuje kroz vršenje brutalnih ubistava, ima svoj nagonski izvor. To znači da kod tih ljudi koji su skloni zločinima postoji stalno kulminiranje agresivne energije, koja se periodično prazni. Ukoliko nedostaju draži koje izazivaju pražnjenje, te osobe same stvaraju situacije pogodne za ispoljavanje agresije – objasnio je Rakočević.\nKriminolozi upozoravaju da učestalost vršenja krivičnih djela ohrabruje na to i ona lica koja nijesu sklona delinkventnom ponašanju. Kako ističu, ključna je stvar da se kreira okruženje u kome se zločin ne može isplatiti ni po koju cijenu. Oni sugerišu da država mora da vrati povjerenje građana u institucije kroz maksimalnu efikasnost u sprečavanju krivičnih djela.\n–Ta efikasnost državnih organa i ono što je odavno prepoznato u takozvanim zemljama blagostanja, gdje je stopa kriminala ispod dva odsto, organizovanost je građana u smislu takozvanog susjedskog nadgledanja. To znači da svako od nas mora izaći iz svog ličnog komoditeta i ako primijeti nešto što je bezbjednosno interesantno treba o tome da obavijesti policiju – navode kriminolozi.D.ŽIVKOVIĆ\nPoslanik Demosa Zoran Miljanić kaže da broj nerasvijetljenih ubistava zabrinjava i da za taj podatak nema izgovora.\n–To dokazuje nesposobnost policije da se suoči sa najtežim krivičnim djelima, što vjerovatno ukazuje i na kadrovsko zaostajanje i tehničku neopremljenost. Četiri nerasvijetljena ubistva iz 2015. veliki su minus i odgovorni u službama bezbjednosti, a tu ne mislim samo na Upravu policije, već i na ostale službe koje su uključene u rasvjetljavanje zločina, trebalo bi dobro da se zamisle nad svojim pozicijama u sistemu bezbjednosti i da podnesu ostavke ukoliko nijesu u stanju da se izbore s tom vrstom problema. Pored pitanja kadrovske, tehničke i stručne osposobljenosti, tu je i pitanje da li postoji volja da se u svim slučajevima dođe do ubica. Sve to baca veliku sumnju i na budući rad u sistemu bezbjednosti, pa ne možemo biti optimisti da će doći do kvalitetnih pomaka u tim istragama. Ako stanje u bezbjednosnom sektoru ostane ovako, vjerovatnije je da će se takvi slučajevi ponoviti – zaključio je Miljanić.\nMučili pa zadavili učiteljicu\nStanovnici sela Ares-Miliska, u blizini crnogorsko-albanske granice, Albert Prenga (16), Adrijan Pjetri (27) i Armando Pjetri (17) uhapšeni su zbog sumnje da su u septembru ubili penzionerku Stanu Božović u Ulcinju.\nIz okružnog tužilaštva u Skadru saopšteno je da su dobili dokumentaciju iz Crne Gore, nalaze DNK i rezultate drugih vještačenja koji su ukazali na počinioce tog krivičnog djela.\nTokom saslušanja u policiji osumnjičeni su branili ćutanjem. Albanska policija uhapsila je tri mladića za koje se sumnja da su 14. septembra u Ulcinju ubili Stanu Božović. Među uhapšenima su dva maloljetna lica i jedan dvadesetsedmogodišnjak. Slobode su lišeni Albert Prenga (16), Adrijan Pjetri (27) i Armando Pjetri (17), stanovnici sela Ares-Miliska, u blizini crnogorsko-albanske granice, potvrđeno je Danu iz skadarske policije.\nNjih policija sumnjiči da su iz koristoljublja zvjerski i na mučki način ubili Ulcinjanku Stanu Božović.


Fed uzvraća udarac "divljim svinjama" - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tFed uzvraća udarac “divljim svinjama”\nVrh američke centralne banke upozorio je u ponedeljak “divlje svinje” na finansijskim tržištima da ne pokušavaju da vrše pritisak na Fed da odustane od svog plana da postepeno smanji kupovinu hipotekarnih i državnih obveznica.\nRičard Fišer, predsednik Federalnih rezervi Dalas, rekao je u intervjuu za list Financial Times da su Federalne rezerve predvidele snažnu reakciju tržišta na njegovu odluku da najavi postepeno smanjenje kupovine obveznica sa sadašnjih 85 milijardi dolara mesečno, i da okonča ovu operaciju do juna 2014.\nFišer, član Saveznog komiteta za otvoreno tržište (FOMC), upozorio je da tržišta ne bi trebalo da misle da će Fed zauvek podsticati ekonomiju, ili da bi mogao da bude prisiljen da kupuje obveznice istim tempom kao do sada i, čineći to, nastavlja da naduvava cene akcija.\nBivši menadžer hedž fonda uporedio je sadašnju reakciju tržišta na nagoveštaj Bena Bernanka predsednika Fed da bi banka mogla da počne sa smanjenjem kupovine obveznica pre kraja ove godine, sa napadom iz 1992. koji je predvodio investitor Džordž Soroš na Banku Engleske. Ovo poslednje je dovelo do ispadanja Velike Britanije iz Evropskog mehanizma deviznog kursa.\n“Tržišta imaju tendenciju da testiraju stvari,” rekao je Fišer FT-u. “Nismo zaboravili šta se desilo Banci Engleske [ u danu poznatom kao Crna sreda]. Ne mislim da bilo ko može da razbije Fed. . . Ali, ja verujem da se veliki novac organizuje na način koji je karakterističan za divlje svinje. Ako otkriju nečiju slabost ili loš miris, oni će ići za njim. ”\nZnaci da je Bernankeov komentar protresao investitore nisu prestali da stižu ni u ponedeljak.Desetogodišnji prinos na zapise Trezora što je globalni reper za troškove pozajmljivanja – porastao na maksimalnih 2,66 odsto u Njujorku na samom početku trgovanja, nastavljajući tako ubrzani trend rasta od 2,10 odsto pre nedelju dana. S & P 500 indeks vodećih američkih akcija pao je za 1,6 odsto.\nU odvojenom komentaru, Naraiana Kocherlakota, predsednik FED-Mineapolis, rekao je u ponedeljak da nije bio posebno zabrinut zbog kratkoročnih reakcija tržišta na namere Fed. Ali on je rekao da će se zabrinuti ako bi se ovakav trend nastavio.\n“Mislim da ono što smo videli do sada nije razlog za zabrinutost, ali očigledno, ako ti veći prinosi postanu trend u dužem vremenskom period, to bi doprinelo usporavanju ekonomije, suzbijanju tražnje i time suzbijanju zapošljavanja”, rekao je Kocherlakota.\nFišer, koji je među onim kreatorima Fedove politike koji zagovaraju više kamatne stope i restriktivniju monetarnu politiku, istakao je da je sve što je Fed prošle nedelje najavio u suštini to da će početi da “sužava” svoje kupovine kada se steknu uslovi i da još nije ni počeo sa smanjenjem kupovina.\nOn je rekao da su poslednje saopštenje Fed i konferencija za štampu koja je usledila bili deo procesa za pripremu tržišta za kraj podrške centralne banke. Bilo je racionalno da se obnaroduje da kvantitativno popuštanje nije jednosmerna ulica”, rekao je on, i naglasio da će svaki potez Fed u tom smeru biti oprezan. “Ne želim da krenem kao divlja ćurka i preko noći završim kao hladno ćureće pečenje, rekao je Fišer.\nFišer je jasno stavio do znanja da veruje da na izvesnom broju finansijskih tržišta postoje baloni, pominjući posebno tržišta u razvoju i tržišta hartija od vrednosti baziranih na nekretninama ili hipotekama (REITS). On je takođe istakao da kompanije koje izdaju obveznice sa trostrukim C rejtingom, što je status “džank”, sada mogu da pozajmljuju po stopama koje su ispod 7 odsto.\n“Mislim da su to (takve tendencije na tržištu) stvari koje treba pomenuti. Ja sam govorio o njima na prošlonedeljnom sastanku. Nisam bio usamljen u skretanju pažnje na ove faktore. ”\nPovodom trendova na dužničkom tržištu, on je rekao: “Mi smo imali stalni rast 30 godišnjih obveznica. To ne može da ide u nedogled. “


Objavljeno: 23.07.2019. u 15:59 Autor: E. D.-Š.\nNa sastanku je bilo govora i o formiranju vlasti na nivou FBiH i Vijeća ministara, ali u suštini konkretne informacije nisu iznesene pred novinarima\nBakir Izetbegović, predsjednik SDA i predsjedavajući Doma naroda Bosne i Hercegovine, nakon sastanka sa Draganom Čovićem, dopredsjedavajućim Doma i predsjednikom HDZ-a, kazao je da je dogovoreno da se ubrzaju procesi kada je u pitanju formiranje vlasti u Hercegovačo-neretvanskom kantonu. Tačnije formiranje vlade u HNK. Govorilo se i o formiranju vlasti na višim nivoima, a o čemu ipak "treba razgovarati sa trećom stranom".\n-Ako je Zoran Tegeltija spreman poštovati Ustav i zakone, mi odmah možemo formirati Vijeće ministara. SDA neće ići ispod toga. To je jedini uvjet - rekao je Izetbegović.\nDodao je kako je vrijeme da Tegeltija ponudi neki "siže svoga programa" koji je baziran na poštivanju zakona i obaveza BiH, a što se u suštini odnosi na Godišnji nacionalni plan (ANP) koji je sve vrijeme uvjet za formiranje vlasti. Napomenuo je ponovo da to ne znači automatski članstvo u NATO .\n- Kada je u pitanju Vlada FBiH naši sadašnji predstavnici u Vladi, premijer Fadil Novalić i ministrica finansija Jelka Milićević će krenuti da naprave inoviranu strategiju za mandat Vlade FBiH koji je pred nama. Optimista sam da to možemo relativno brzo završiti. Mislim da čitav kvantum pred nama koji treba da se imenuje, od kantona, preko Federacije do državnog nivoa, da ćemo to završavati nakon augustovskih odmora - rekao je Izetbegović.\n- U Aluminuju se treba pobrinuti za 900 uposlenika i njihove porodice. To je zadatak broj jedan. I mislim da ćemo već u četvrtak imati ponovo jedan sastanak zbog Aluminija. Jedan od problema je kako zbrinuti tehnološki proces, imati tehnološki minumum kod onih kadrova koji su neopohodni da bi to funkcioniralo. Da nam ti ljudi ne bi napustili kompaniju. Vidjeti šta uraditi sa dokupom staža, sve ono što je zakonska regulativa za ljude koji mogu otići u penziju. Šta učiniti da se ponovo pokrenuo proces i uposliti određen broj ljudi, ali na pozitivnoj tržišnoj osnovi - rekao je Čović.\nOn je komentirao i izjavu ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Mirka Šarovića da između SDA, HDZ-a BiH i SNSD-a nema hemije te da će teško doći do formiranja Vijeća ministara BiH.\n- Između SDA i HDZ-a BiH ima hemije, kao i između HDZ-a BiH i SNSD-a - kratko je prokomentirao Čović.\nBakir Izetbegovićformiranje vlastiDragan Čović\nOdao počastDragan Čović se oglasio povodom godišnjice smrti Franje Tuđmana\nPregovori Formiranje vlasti: Najavljen niz sastanaka, stranački lideri finaliziraju dogovore


June 2021 – Balkan\nPosted on June 24, 2021 June 24, 2021 Posted in Uncategorized by admin 1 view\nRadio Islamske zajednice BIR, simbolično u subotu 26. juna, počinje s emitovanjem Specijalnog programa posvećenog obilježavanju genocida nad Bošnjacima. Kroz ovaj jedinstveni programski koncept u trajanju od mjesec dana, Radio BIR će podsjetiti na najveću ljudsku tragediju nakon Drugog svjetskog rata u Evropi,…\nPosted on June 22, 2021 June 22, 2021 Posted in Uncategorized by admin 7 views\nUred za odnose sa javnošću Rijaseta Islamske zajednice (IZ) u Bosni i Hercegovini objavio je saopćenje povodom jučerašnjeg istupa delegata Doma naroda u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine Denisa Bećirovića, kojeg Agencija MINA prenosi u cijelosti: „Jučer, 16. 6. 2021. godine, održana je Prva…\nPosted on June 11, 2021 June 11, 2021 Posted in Uncategorized by admin 10 views\nZločinački poduhvat je osuđen, dobio je svoj epilog i nadam se da se on više nikada neće nanovo uspostaviti kao ideja nacionalističkih projekata na ovom prostoru, izjavio je danas reisu-l-ulema Islamske zajednice (IZ) u Bosni i Hercegovini Husein ef. Kavazović povodom izricanja presude Haškog tribunala generalu…\nPosted on June 9, 2021 June 9, 2021 Posted in Uncategorized by admin 6 views\nFinale dvadeset trećeg takmičenja polaznika mektebske pouke održano je jučer na Fakultetu islamskih nauka (FIN) u Sarajevu, kada su se mladi predstavnici muftijstava takmičili u kategorijama Kiraet II, Test općeg znanja II, Test općeg znanja III i Kiraet III. Nakon održanog takmičenja na FIN-u saopšteni su…\nPosted on June 7, 2021 June 7, 2021 Posted in Uncategorized by admin 2 views\nIslamska zajednica u Bosni i Hercegovini će i ove godine godine provesti akciju organiziranog otkupa i klanja kurbana za humanitarne potrebe i potrebe obrazovnih institucija Zajednice. Jedinstvena cijena kurbana za Bosnu I Hercegovinu je ista kao i prethodnih godina i iznosi 350,00 KM. Ovogodišnja akcija bit će…\nPosted on June 3, 2021 June 3, 2021 Posted in Uncategorized by admin 4 views\nReisu-l-ulema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini Husein-ef. Kavazović danas je u svom kabinetu primio predstavnike Bošnjaka iz Republike srpske. Delegaciju su činili: Sevlid Hurtić (NLD), koordinator projekta objedinjavanja probosanskog političkog bloka u Republici srpskoj, Sadik Ahmetović (nezavisni…


Muškarci i žene nisu raspoloženi za vođenje ljubavi u isto vrijeme | Kodex.ME\nNajnovije istraživanje pokazalo je da se muškarci i žene razlikuju u još jednoj stvari - nisu raspoloženi za vođenje ljubavi u isto vrijeme.\n03. 05. 2020 - 09:37 Autor: kodex\nIako smo već naslućivali ovo pravilo, jedno istraživanje ga je i potvrdilo - heteroseksualni parovi nisu raspoloženi za vođenje ljubavi u isto vrijeme.\nSudeći prema rezultatima istraživanja koje je sprovela kompanija koja se bavi proizvodnjom seksualnih igračaka “Lovehoney”, a koje je obuhvatilo 2.300 odraslih osoba, muškarci najviše uživaju u seksu u periodu od šest do devet sati ujutro, dok su pripadnice ljepšeg pola raspoloženije za razmjenu nježnosti između 23 sata i 2 sata poslije ponoći.\nSamo 16 procenata muškaraca je izjavilo da voli da vodi ljubav prije spavanja, dok svega 11 procenata žena priželjkuje seks u jutarnjim satima.\nOko 44 % žena i 33 % muškaraca koji su učestvovali u istražvanju su priznali da su u ranijim vezama imali probleme zbog različitih potreba kada je seksualni život u pitanju. Ipak, ispitivanje je takođe pokazalo da se partneri tokom veze prilagođavaju drugoj polovini i traže kompromis kada su u pitanju razmjene nježnosti u spavaćoj sobi.\n28. 05. 2022 - 12:06 | Tenis


Koliko odluka biste rekli da donesete tokom jednog prosečnog dana? Na desetine? Stotine, možda? Psiholozi veruju da se taj broj zapravo svodi čak na hiljade sitnih odluka. Neke od ovih odluka imaju vrlo zvučne i dugotrajne efekte na naš život (poput toga da li ćemo studirati, koju ćemo karijeru odabrati, da li ćemo se venčati, imati decu...), dok su druge relativno trivijalne, poput toga šta ćete obući ili jesti za ručak. Pokazalo se da su neki od ovih izbora zaista dobri, dok se drugi na kraju ispostave da nisu toliko sjajni. Dok se osvrćete na svoj život i razmišljate o nekim lošim izborima i pogrešnim odlukama koje ste doneli, možda ćete se zapitati zašto ste tačno doneli one odluke koje se sada čine tako lošim izborom. Zašto ste se udali za nekoga ko nije za vas? Zašto ste kupili preskupi, mali automobil kada imate četvoro dece i treba vam veće vozilo? O čemu ste razmišljali kad ste prošle jeseni kupili onaj grozni džemper? Iako se podrazumeva da ćete verovatno i dalje donositi pogrešne odluke, možete dublje razumeti proces koji stoji iza ovih, ponekad iracionalnih izbora. Brojni faktori doprinose donošenju odluka, a saznanje kako ti procesi funkcionišu i utiču na vaše razmišljanje može vam pomoći u donošenju boljih odluka u budućnosti. Zašto donosimo pogrešne odluke i kako da prestanemo?\nDonošenje odluka je mentalna aktivnost sa kojom se suočavamo na dnevnom nivou, od najbanalnijih izbora, do važnih odluka koje čine prekretnice u našem životu i njegovom daljem toku. Nekada se one ispostave kao ispravne, dok nekada gorko požalimo zbog odluke koju smo doneli i izbora koji smo napravili. Ukoliko se sve svodi na donošenje odluka, onda dobar život znači donositi dobre i ispravne odluke, odnosno da ćemo dobiti više od onoga čega se odričemo. Problem je u tome što smo obično loši u proceni toga čega se odričemo i šta dobijamo od svojih odluka. Da li ste se ikada zapitali zašto uvek donosite pogrešne odluke? Da li postoji način da to u budućnosti izbegnete i počnete da donosite bolje odluke po Vas? Zašto uopšte donosimo pogrešne odluke?\nKada bismo morali detaljno i dugo razmišljati o svakom mogućem scenariju i ishodu, za svaku moguću odluku koju donesemo, verovatno ne bismo puno toga uradili za jedan dan. Stoga, da bismo mogli brzo i produktivno donositi odluke, naš mozak se oslanja na brojne kognitivne, odnosno mentalne prečice. Ove „mentalne prečice“ omogućavaju nam da donesemo odluku poprilično brzo i često tačno, ali nas one takođe mogu obmanuti i navesti na nejasno razmišljanje i donošenje pogrešnih odluka. Jedan od primera ovoga je mala, podmukla mentalna prečica poznata kao pristranost usidrenja. U mnogim različitim situacijama, ljudi koriste određenu početnu polaznu tačku, informaciju ili predrasudu o nečemu iz svog ličnog iskustva, kao „sidro“, koje se zatim prilagođava, tako da nam daje konačnu procenu ili vrednost. Na primer, ukoliko kupujete kuću i znate da se domovi u ciljanom kraju obično prodaju po prosečnoj ceni od 100.000 eura, verovatno ćete tu cifru koristiti kao osnovu za pregovaranje o kupovnoj ceni kuće koju odaberete. Šta možete učiniti da umanjite potencijalni negativni uticaj ovih mentalnih prečica na vaše odluke? Razmišljanje o nizu drugih mogućih procena, može Vam pomoći da proširite svoje vidike, te izbegnete da dozvolite svom mozgu da krene prečicom, kako biste ujedno izbegli donošenje pogrešnih odluka.\nSetite se nekih loših, vrlo pogrešnih odluka koje ste doneli. Šanse su velike da je većina tih odluka bilo motivisano time što ste bili vođeni snažnim emocijama, zar ne? Možda ste bili besni, te u naletu besa nesmotreno rekli i odlučili nešto što ne treba, pre nego što ste razmislili. Možda ste bili toliko uplašeni, da ste propustili ogromnu priliku za karijeru koju ste oduvek želeli. Možda ste u naletu sreće i uzbuđenja pristali na nešto, zbog čega ste se kasnije pokajali, kada ste realnije sagledali situaciju. Šta god da je u pitanju, svi smo to doživeli. Naše emocije umeju da zamagle naš razum i pomute osećaj za stvarnost, te odjednom, nešto što je očigledno dobra odluka može delovati kao užasno zastrašujuća, kao i što nas ono što je očigledno loša ideja, privlači neodoljivom snagom, sve dok se ne probudimo u problemima, pitajući se šta se dogodilo, o čemu smo razmišljali i kako smo to takvu odluku mogli doneti. Problem je u tome što naše emocije deluju odvojeno od naših misli. Jedan od načina da razmišljamo o tome je da svi posedujemo dva mozga - mozak koji razmišlja i mozak koji oseća. Naš „mozak za razmišljanje“ je ljudski mozak na svom višem nivou - to je inteligentan, promišljen, strpljiv deo nas samih. Ali, naš „mozak koji oseća“ je naša instinktivna, urođena strana - to su naše želje i nagoni. Nažalost, mozak koji oseća je često mnogo jači od mozga koji razmišlja, koji često dovede to toga da donosite loše odluke. Ali, kako da ovo prevaziđemo? Kako da kontrolišemo donošenje odluka, bez emotivnog uplitanja? Prvi korak je razvijanje veće samosvesti. Kada razvijete malo više introspekcije i svesti o sebi, sledeći korak je razvijanje navike racionalnog rasuđivanja kada donosite važne odluke, bilo naglas ili na papiru, pre nego što kažete ili učinite nešto drastično.\nIznenađujuće, ali ljudi imaju prirodan optimizam u sebi, koji može ometati kvalitetno donošenje odluka. Kada se ljudima kaže da je rizik da se nešto loše dogodi niži nego što su očekivali, oni obično prilagođavaju svoja predviđanja tako da ona odgovaraju tim novim saznanjima. Kada otkriju da je rizik da se nešto loše dogodi zapravo mnogo veći nego što su procenili, oni obično zanemaruju nove informacije. Na primer, ukoliko osoba predvidi da je šansa za umiranje od pušenja samo 5%, ali joj se tada kaže da je stvarni rizik od umiranja zapravo bliži 25%, ljudi će verovatno zanemariti nove informacije i držati se svoje početne procene. Deo ove previše optimistične perspektive potiče iz naše prirodne tendencije da verujemo da se loše stvari dešavaju uvek drugim ljudima, ali ne i nama. Ova tendencija štiti nas od toga da moramo priznati da smo podložni lošim stvarima i mogućnostima, kao i svi drugi, što nas često dovodi da donosimo pogrešne odluke. Imamo urođenu tendenciju da precenjujemo verovatnoću da ćemo doživeti dobre događaje, istovremeno podcenjujući verovatnoću da ćemo doživeti one loše. Ovo nije nužno pitanje verovanja da će stvari prosto magično namestiti kako treba, već jednostavno previše samopouzdanja u sopstvene sposobnosti da ostvarimo dobre stvari i da nas samo takve i očekuju. Pa, kakav uticaj ova pristrasnost ka optimizmu ima na donošenje odluka? Budući da smo možda previše optimistični u pogledu sopstvenih sposobnosti i verovatnoće događaja, verovatnije je da ćemo verovati da su odluke koje donosimo dobre po nas, čak i onda kada zapravo donosimo pogrešnu odluku, što uvidimo tek kasnije, kada platimo cenu iste.\nObjavljeno 4 Decembar, 2020 u 21:13


“BOLNICE SU PUNE” Vučić naglasio da je največi problem sa korona virusom u Beogradu | Srpska Info\nAutor: Srpskainfo 07.04.2020. 20:47\nNajveći problem danas je popunjenost bolnica, prije svega u Beogradu. Nemamo više mesta u bolnicama. Infektivna je pod najvećim udarom, KBC ” Dr Dragiše Mišović” ljudi se herojski bore, ali bolnica je gotovo puna, ali imamo još praznih respiratora, jer su kod nas ljudi dolazili samo sa teškim simptomima. Puni nam se Gradska bolnica i Zemunska bolnica, puni nam se VMC na Karaburmi, dodali smo tamo još dva respiratora. Sada čistimo Ortopedsku bolnicu na Banjici. Na kraju će nam sve postati korona bolnice sem VMA, jer neko mora da primi srčane, onkološke i druge bolesnike. To će preuzeti VMA – rekao je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić.\nOn je dodao da nije moguće sačuvati ljekare i drugo medicinsko osoblje od korona virusa u bolnicama jer su u svakodnevnom kontaktu sa zaraženima.\nPredsjednik Srbije je večeras na RTS rekao da na dnevnom nivou procjenjuju da li će za Beograd biti donesene dodatne mjere, poput dvadesetčetvoročasovnog policijskog časa.\n– Procjenjujemo na dnevnom nivou i to na prvom mjestu predlažu ljekari i struka, a mi ćemo tu odluku donijeti. Mene uznemiri svake noći kada dobijem izvještaje koliko nam ljudi umre i svakog dana sam uznemiren kada vidim koliko zaraženih imamo. Kada pričamo o uznemiravanju to je ono što me čini uznemirenim. Mjere donosimo da bi sačuvali živote ljudi, ako to uznemirava nekoga, žao mi je zbog toga, ali će život svakog čovjeka imati prioritet – rekao je Vučić u emisiji “Upitnik.\n– Više volim da nas kritikuju, ali da to mogu jer smo im sačuvali živote – dodao je Vučić.\nOn je istakao da je Srbija imala najveći upliv ljudi, 400.000, ali da smo uspjeli da ga “dobrim dijelom stavimo pod kontrolu”.\n– Nismo uspjeli da izbjegnemo određena žarišta, svuda nam je virus bio donesen spolja. Ne možete nikoga da krivite, ljudi su se vratili svojim kućama, neki od njih nisu znali da donose virus sa sobom. Valjevo, Ćuprija, Kikinda i Niš. Sve je došlo iz Milana i Lugana. Čovjek iz Kraljeva je došao iz Holandije, mislio je da je jak i da može da izdrži, ali nije i preminuo je… Zaraženi i u Beogradu, nećete vjerovati, ali i oni imaju veze sa prvim zaraženima i njihovim kontaktima – rekao je Vučić.\n– Poslednji testovi pokazuju bolje procente za Valjevo, Ćuprija je takođe nešto mirnija, Niš takođe, a Leskovac je žarište, ali je Beograd i dalje najveći problem – dodao je Vučić.\n– Ne bih isključio tu odluku. Tu odluku ćemo donijeti brzo i efikasno. Ne mora da znači da ćemo građane obavijestiti 48 sati ranije. Radimo analize svakog dana, ali ne bih govorio o tome jer odluka još nije donesena – rekao je on.\nOn je dodao da građani Vaskršnje praznike zbog korona virusa neće moći da provedu sa porodicama.\n– Kad vidite ovaj broj zaraženih, ljudima su to brojevi, za ljekare je noćna mora i za nas koji moramo da nađemo bolnice – rekao je Vučić i dodao:\n– Ne možemo da izmislimo novu bolnicu. Van Beograda nema takvih problema.\nOn je rekao da ga najviše muči to što ima malo ljudi na Sajmu, a bolnice su pune.\nTagovi: Aleksandar Vučić,Beograd,bolnice,Korona virus\nPERFORMANS, EKSPONATI I POLICIJA Članovi PDP traže Anketni odbor za provjeru javnih nabavki (FOTO)\n04.06.2020. 17:02 ➔ 17:03


TRIGLAV KLS, Radnički 1950 – Crvena zvezda mts, 70:88 – Lige Košarkaškog saveza Srbije\nTRIGLAV KLS, Radnički 1950 – Crvena zvezda mts, 70:88\nUtakmica je protekla u fer i korektnoj igri obe ekipe. Zasluzena pobeda gostujuće ekipe KK Crvena Zvezda MTS.\nBojan Erić, Čestitam mojim igračima na dobroj igri. Čestitam igračima i stučnom štabu Zvezde na pobedi. U trenucima smo stvarno igrali super, ali opet treba da igramo svih 40 minuta. Zahvaljujem se i publici što je bila u velikom broju, čestitam još jednom igračima Zvezde. Naša igra je bila fenomenalna na trenutke ali opet u nekim trenucima smo dosta gubili neke lopte i dosta smo igrali u serijama, igrali smo u plusu, igrali smo u minusu. Čestitam još jednom igračima na borbi, analiziraćemo sve ovo što smo odradili. Predstoje nam još dve utakmice do kraja godine, probaćemo da igramo što bolje.\nDanilo Labović, Čestitam ekipi Crvene Zvetde na sjajnoj igri od 40 minuta. Zahvalio bih se navijačima na sjajnoj atmosferi id a čestitam svojim saigračima na odličnoj borbi, pa se vraćamo treningu i pokušaćemo da naprvimo brejk protiv Užica kod njih.\nObrenović Miloš, Čestitam ekipi Radničkog na izvanrednoj utakmici. Mislim da su danas bili puno bolji tim od nas. Igrali su sigurnije od nas. Što sigurniju, što lepšu, bolju košarku, pametniju košarku od nas. Moj tim očigledno nije shvatio neke poruke koje smo dobili na utakmici protiv Partizana. Posle ovoga nam sigurno sledi neka dublja analiza, da analiziramo šta se dešavalo na te poslednje dve utakmice zašto nismo na nekom očekivanom nivou, al to je neka analiza za nas. Ekipi Radničkog želim svu sreću u daljem toku prvenstva i mislim da će oni iz kola u kolo da igraju sve bolje i bolje, jer stvarno igraju lepu košarku i bilo je milina biti danas na ovoj utakmici.\nNikola Šaranović, Veoma teška utakmica, posebno ovde u gostima, odličan kvalitet. Puno energije, adrenalina. Nas je uhvatio malo umor od poslednjeg kola protiv Partizana pa je bilo malo i teže ovde. Zahvaljujem protivnicima na odličnoj utakmici i puno sreće u daljem takičenju.\nRedovno testiranje sudija regionalnih liga na polusezoni\n1ŽLS, Student – Proleter 023, 76:90


haubica - Sputnjik Srbija\n07:23 22 Jun 2021\nTačnost gađanja ruskih haubica upotrebom navođenih granata u kombinaciji sa novim sistemima za upravljanje dostigla je nivo bez presedana od 96 odsto, saopštila je pres-služba državne korporacije „Rosteh“.\nAmerika zainteresovana za kupovinu najjačeg aduta naše vojne industrije /foto/\nSrpska haubica "nora B-52", posle Azije, Afrike i Evrope, "zagrmeće" i američkim kontinentom. Najnovija verzija ovog artiljerijskog oruđa početkom sledeće godine biće upućena na probno gađanje u SAD. Ukoliko se pokaže bolja od konkurencije, srpska haubica ima šansu da postane deo naoružanja američke armije.\n„Staljinov malj“: Sovjetska haubica koja je „zadavala glavobolju“ Nemcima /video/\nTelevizija „Al Arabija“ pripremila je ciklus članaka posvećenih Drugom svetskom ratu, u kojima novinari govore o jedinstvenom oružju sovjetske vojske – haubici B-4, koja je Nemcima „zadavala glavobolju“.


Zavičaj moderne Srbije: 200 godina od proglašenja Kragujevca za prestonicu Srbije -\nХоумвестиZavičaj moderne Srbije: 200 godina od proglašenja Kragujevca za prestonicu Srbije\nZavičaj moderne Srbije: 200 godina od proglašenja Kragujevca za prestonicu Srbije\nAugust 9, 2018 cp_far вести, култура 0\nDva puta je grad na Lepenici bio “stolica” kneževine Srbije, a ove godine Kragujevac obeležava dva veka od proglašenja za prvu prestonicu oslobođene države. Od 1818. do 1841. godine Kragujevac se iskristalisao kao glavni centar moderne Srbije, da bi posle toga trajno izgubio taj status pošto je za prestonicu proglašen Beograd.\nNa oko sto četrdeset kilometara južno od Beograda nalazila se turska kasaba – Kragujevac, koji je u naredna dva veka postao centar šumadijsko-pomoravske regije i četvrti grad po veličini u Srbiji, sa oko 190.000 stanovnika. Naselje se ubrzano menjalo, grad se urbanizovao, teritorijalno širio i postao politički, kulturni, prosvetni, zdravstveni, vojni i privredni centar Srbije. Dve hiljade osamnaesta godina je proglašena godinom jubileja, i smatra se značajnom sa aspekta razvoja grada, ranog parlamentarizma, zakonodavstva, administracije, obrazovanja, kulture i novinarstva, kao i cele Šumadije, kao regije.\nMaketa “Miloševog venca”\nKragujevac se formirao oko mosta na Lepenici, kao trg i u to vreme bio je bez nekog većeg značaja. Jezgro grada nalazilo se kod Kamene ćuprije, a glavna ulica ili čaršija se prostirala od Kamene ćuprije do današnjeg Krsta, gde su u vreme turske uprave bili smešteni hanovi, dva karavanseraja, dućani, zanatske i trgovačke radnje sa ćepencima, mehane i kuće imućnih Turaka. Glavna ulica bila je dosta široka, kaljava sa starom turskom kaldrmom koja je bila propala zbog lošeg održavanja. Od nje su se na jednu i drugu stranu odvajali krivudavi sokaci. Ulice su bile pravi lavirinti, jer su bile građene bez ikakvog urbanističkog plana. Kuće su imale prostrana dvorišta, a lice im je bilo obično okrenuto prema dvorištu. One u čaršiji bile su sa ćepencima, napravjenim od drveta i slabog materijala, pokrivene slamom ili ćeramidom, ograđene plotom ili visokim zidinama, stoji u opisu objavljene knjige „Istorija Kragujevca”, autora Boriše Radovanovića.\nMala istočnjačka palanka postaje varoš\nPosle završetka Drugog srpskog ustanka i prodora Austrije u ove krajeve, struktura stanovništva, koje je pretežno bilo tursko, počela je da se menja naseljavanjem srpskog življa. Mala istočnjačka palanka posle oslobođenja postaje varoš sa homogenom strukturom srpskog stanovništva.\nPrekretnica u razvoju Kragujevca je definitivno šesti maj, Đurđevdan, 1818. godine – kada je Knez Miloš na Skupštini narodnih starešina, u manastiru Vraćevšnica, proglasio Kragujevac za prestoni grad obnovljene Srbije. Prema prvom popisu iz 1818. Kragujevac je u to vreme imao samo 193 kuće sa 378 poreskih glava (oženjenih muškaraca) da bi već kroz pet godina imao 600 kuća i preko 2.000 stanovnika. Bila je to mala varoš u kojoj su se tek naselile srpske porodice iz okolnih naselja, a nešto Cincarskih i Jevrejskih porodica se vratilo.\nPrema rečima Boriše Radovanovića, poznatog kragujevačkog istoričara, od turskog Kragujevca malo šta je ostalo – Muselimov konak i skoro savim porušena džamija, i jedna turska kafana za putnike. Sve ostale zgrade bile su u ruševnom stanju ili popaljene, zato što su ustanici posle napuštanja Kragujevca varoš spalili.\nIstoričar Boriša Radovanović, “Stari Kragujevac”\nA šta je to inspirisalo knjaza da ovo mirno mesto „izgubljeno među brdima” izabere za novu srpsku prestonicu? To treba posmatrati kao državotvorno pitanje i potrebu kneza Miloša da se što više osamostali, a u isto vreme odbrani autokratiju koju je zaveo posle oslobođenja.\nSumirajući rezultate brojnih istraživača na ovu temu, zaključuje se da su brojni faktori uticali. Kao prvo, povoljni geografski položaj, jer je Kragujevac podjednako bio udaljen od svih nahija, pa se lako u njega moglo doći, zatim psihološko osećanje sigurnosti zbog blizine planine Rudnik, gde se knez osećao sigurnim, pošto su u tom kraju i započele prve bune, zatim i nacionalno ujednačeno stanovništvo Kragujevca (čisto srpsko stanovništvo samo s jednim turskim domom), tu je Knez Miloš imao i najviše ličnih veza. Ostali razlozi su i dovoljna udaljenost od carigradskog druma, kojim često nisu prolazili Turci kao i od Beograda, gde je bila skoncentrisna sva turska vlast. I na kraju, Kragujevac je bio na raskrsnici prirodnih komunikacija.\nIstim postupkom kojim se godinu dana ranije „po volji naroda” proglasio za „srpskog vladara”, knez Miloš Obrenović proglasio je Kragujevac prestonicom Srbije. Status prestonice dao je Kragujevcu promenu fizionomije i osnovnih funkcija koje do tada nije imao. Izgradnjom kneževih konaka na brežuljkastom terenu zapadno od stare varoši, između Lepenice i Erdoglijskog potoka, Knez Miloš je promenio tip varoši. Izdvojile su se dve osnovne zone iz kojih će se dalje razvijati naselja. Jedna zanatska, trgovačka i administrativna zona, druga rezidencijalna, oko Kneževih konaka opasanih palisadima, na levoj strani Lepenice, objašnjava Boriša Radovanović, dodajući da je za Kragujevac bio najvažniji putni pravac koji ga je povezivao sa Carigradskim drumom. Taj put povezivao je prestonicu s Beogradom, gde je bilo sedište beogradskog vezira.\nKragujevac gubi status prestonog grada\nDan pred Milošev pad, 12. juna 1839. godine, Savet je doneo odluku da prestonicu prenese u Beograd, čime je Kragujevac izgubio status prestonog grada. Ali ne zadugo. Već 25. maja 1840. doneta je odluka da se prestonica vrati u Kragujevac, o čemu je knez Mihailo Obrenović izdao poseban ukaz i Proklamaciju narodu. Tako je po drugi put postao srpska prestonica, ali pod pritiskom pristalica kneza Miloša. Već 25. aprila naredne godine definitivno je Kragujevac izgubio primat, a tome je kumovao baron Liven, ađutant ruskog cara, koji je uspeo da ubedi mladog kneza Mihaila zašto treba prestonicu preseliti u Beograd. Tako je završeno jedno istorijsko poglavlje grada na Lepenici. Ali uprkos tome Kragujevac nije gubio značaj.\nKnez Miloš je ubrzo posle proglašenja Kragujevca prestonicom započeo izgradnju rezidencije. Napravio svoj dvorski kompleks kao i opšte-narodni sud. Od tadašnjeg dvorskog kompleksa danas je ostao sačuvan samo Amidžin konak. Ta građevina tipičan je predstavnik balkansko-orijentalnog stila. U današnjem kompleksu Miloševog venca nalazi se Knjaževsko-srpski teatar, Prva gimnazija, Stara crkva i Skupština u kojoj su donošene važne odluke za zemlju.\nMiloš će ostati poznat i kao osnivač Serbske kancelarije, prve sudsko-pravne ustanove u Srbiji 1820. godine, mada je opšte poznato da je presude uglavnom donosio sam, po svojoj volji. Ustanovljenje sudske delatnosti dovelo je do izgradnje Palate okružnog načelstva, građene od 1903. do 1907. godine, u stilu neorenesanse i smatra se najreprezentativnijom zgradom u istoriji Kragujevca.\nNa mestu stare pošte, 1887. godine sagrađen je najsavremeniji hotel na Balkanu, „Takovo“.\nInače, u gradu na Lepenici nastao je i prvi orkestar „Knjaževsko–srpska banda” koji predstavljala početak muzičke umetnosti. Na njenom čelu se nalazio kapelmajstor Josip Šlezinger. Svirali su na svečanostima i svuda gde bi se knez pojavio.\nU Kragujevcu je osnovana i jedna od najstarijih gimnazija u Srbiji 1833. godine, a kasnije su počele i da se štampaju Novine serbske, čiji je urednik bio Dimitrije Davidović.\nPrvi Knjaževsko-srpski teatar na čelu sa upravnikom Joakimom Vujićem je otvoren 1835. godine. Iste godine počinje da radi i prva apoteka, a godinu dana kasnije i vojna bolnica.\nPreteča Visoke škole i Beogradskog univerziteta Licej je nastao 1838. godine, a uz Licej je osnovana i biblioteka.\nU Kragujevcu su na skupštinama 1830. i 1835. godine objavljeni hatišerifi kojima je Srbija postala autonomna kneževina pod vrhovnom vlašću Turaka, a pod zaštitom Rusije. Na skupštini održanoj na Sretenje, 15. februara 1835. godine, donet je Ustav nazvan Sretenjski.\nStalna izložbena postavka u Staroj skupštini\nZbog uzavrele situacije u Evropi, 1851. godine Topolivnica iz Beograda preseljena je u Kragujevac. Tu je 1853. izliven prvi top. Marta 1854. je osnovana i Zanatlijska škola pri Topolivnici.\nU toj fabrici konstruisana je i prva avionska bomba za potrebe Crnogorske vojske prilikom opsade Skadra. Fabrika je radila do oktobra 1915. godine, kada je razorena nakon pada Kragujevca.\nTokom napada na Srbiju 1914. godine u Kragujevcu se nalazila Vrhovna komanda.\nPod uticajem mladih školovanih inženjera u planiranju i izgradnji grada u Kragujevcu je 1891. godine među prvim gradovima u Srbiji donet Plan regulacije varoši Kragujevac i u skladu sa njim izgrađen niz značajnih objekata: nova zgrada Gimnazije, Nova crkva, železnička stanica, železnička i putna mreža i dr. U tadašnjoj poljoprivrednoj Srbiji, kao jak industrijski i trgovački centar, grad je privukao brojne doseljenike, pa je Prvi svetski rat dočekao kao treći grad po veličini u Srbiji.\nKragujevac je bio mesto rođenja ili mesto delovanja mnogih srpskih viđenijih ličnosti, u nekoliko navrata od 1820. godine u njemu je boravio Vuk Stefanović Karadžić sa željom da doprinese kulturno-prosvetnom razvoju grada i Srbije.\nPosle dvehiljaditih godina demokratske vlasti u Kragujevcu, na čelu sa strankom Zajedno za Šumadiju, promovišu ideju sažetu u slogan “Kragujevac – zavičaj moderne Srbije”. “Želelo se ponuditi ohrabrenje građanima da izaberu evropsku budućnost i pravo da tragaju za ličnom srećom”, kaže danas tadašnji predsednik Skupštine grada i profesor filozofije u Prvoj kragujevačkoj gimnaziji Saša Milenić.\nKriza budućnosti, kojom je srpsko društvo bitno obeleženo, u velikoj meri je direktna posledica nacionalističkog narativa vladajućih politika. Malodušnost i besperspektivnost, a otuda i snižen stepen poverenja, socijalne uzajamnosti i političke participacije, prirodna su osećanja u zajednici kojom upravljaju duhovi predaka, drevna tradicija plemena i svete dužnosti njegove istorije. Njegoš kaže: ”Nadanje se naše zakopalo / na Kosovo u jednu grobnicu.”\nPublikacija “Zavičaj moderne Srbije” prvi put objavljena 2008. godine\nMilenić ističa da “pedagoško lukavstvo ove prevratničke ideje, motivisane zahtevom za društvenim i političkim promenama, ogledalo se u oslanjanju na istoriju”.\nNacionalistički vaspitavana javnost imala je lakše da proguta gorku pilulu raskida sa tradicijom kada se ta promena interpretira kao već ustanovljena tradicija. Samo ovoga puta ne kao srednjovekovna tradicija kosovskog mita, već kao revolucionarno nasleđe moderne Srbije i njene šumadijske prestonice, locirane u Kragujevcu. Snaga ovog revolucionarnog mita, i prednost u konkurenciji sa kosovskim, ležala je u njegovoj realističnosti, opipljivosti i dostupnosti.\nStaro jezgro Kragujevca, prostor koji je lokalna samouprava kroz dva plana detaljne regulacije definisala kao ”Milošev venac”, doslovno predstavlja zavičaj moderne Srbije. I upravo aktualizacijom tog prostora, kulturnom revalorizacijom i zaštitom, obnavljaju se temelji grada kao uporišne tačke i instrumenta za osmišljavanje sopstvene egzistencije i perspektive. Milošev venac je svedočanstvo o tome da je zapadni i evropski kontekst Srbija već izabrala, i to još pre dva veka. Otuda, poricanje zapadnjačke perspektive za Srbiju jeste odstupanje od nacionalnog opredeljenja i sopstvenog istorijskog koridora.\nNa potesu Miloševog venca u prvoj polovini devetnaestog veka, začete su sve bitne nacionalne institucije buduće kneževine, koja je tek bila izborila status samouprave u turskoj imperiji. Najpre rezidencijalni kompleks sa paraden placem, zatim prva skupština, prvi sud, prvi teatar, prvi orkestar, prva apoteka, prva gimnazija, prvi licej. Na tom prostoru su i najstarije kasarne stajaće vojske u Srbiji, ali i stari arsenal, potom Oružodejnica i Topolivnica koja će označiti sam početak industrijske proizvodnje na Balkanu. Tu je, na Sretenje 1835, donet i prvi srpski liberalni ustav, što se i danas zvanično obeležava kao Dan državnosti Republike Srbije. Zbog toga su upravo tu i obnarodovane odluke Berlinskog kongresa, još davne 1878, one iste na kojima počiva i danas aktuelna nezavisnost Srbije.\nFotografije: Sofija Nikolić, Glas Šumadije, Gradska turistička organizacija Kragujevac\nTekst je deo projekta „Dimitrovgrad – Kragujevac – Pančevo: Kulturno nasleđe i multikulturalnost“ koji se sufinansira sredstvima Ministarstva kulture i informisanja u okviru Konkursa za sufinansiranje projekata proizvodnje medijskih sadržaja za radio i internet u 2018. godini.\nBadnji dan pred najradosniji hrišćanski praznik Изложба „Огледало на времето – женската красота през вековете” е открита в Димитровград U Kragujevcu potpisani sporazumi o finansiranju projekata odobrenih u okviru ReLOaD programa Dimitrovgradski mali maturanti predstavili tradicionalnu priredbu povodom završetka osnovne škole\nОтечеството на модерната Сърбия\nDokumentarni film “Tiho nestajanje kragujevačkih medija”, produkcija “Res publica“\nOctober 9, 2018 cp_far 0\nDokumentarni film “Tiho nestajanje kragujevačkih medija”, kroz primer Televizije Kanal 9 i Kragujevačkih novina, nekada uticajnih i uspešnih medijskih kuća, koje su danas ugašene, odnosno tavore na ivici opstanka i svedočenje uglednih urednika, novinara i […]