VojvodinaCafe - Somborci i Apatinci redovno pomažu socijalno ugrožene\nVest objavljena: 28.10.2019 12:39\nGodišnje Crveni Krst u Somboru i Apatinu prikupi skoro 10 tona garderobe za najugroženije građane. Apeluju da garderoba bude čista i za upotrebu, jer se uvek jedan deo ne može iskoristiti. Ističu da sugrađani odeću i obuću donose svakodnevno, što je pohvalno, jer imaju svest o tome koliko njihova humanost pomaže svima onima kojima je to potrebno.\nOdeća, obuća, dečije igračke ili hrana samo su deo aktivnosti građana, koji ističu da treba biti human i uvek donirati neophodne količine garderobe ili hrane naročito u hladnijim danima onima kojima je takva pomoć najpotrebnija.\nGrađani godišnje doniraju oko šest toga odeće, navode u Crvenom krstu Sombor i dodaju da brojnim drugim akcijama pomažu socijalno ugroženim građanima.\n"Imali smo jednu lepu akciju sa predškolskom ustanovom "Vera Gucunja" , gde su deca iz ustanove učestvovala u nekim aktivnostima Crvenog krsta i učila o humanosti. Oni su donirali svoju garderobu drugovima kojima je ona neophodna. Tokom godine podelimo 3.300 paketa najugroženijim licima u seoskim sredinama u šest tranši", kaže Biljana Klipa, sekretar Crvenog krsta u Somboru.\nU somborskom Crvenom krstu ističu da imaju oko 300 korisnika narodne kuhinje, dok apatinski Crveni krst za socijalno najugroženije nema ovakvu uslugu. Godišnje u Apatinu prikupe oko četiri tone odeće i obuće, a redovno pomažu u prikupljanju sredstava za obolele građane.\n"Shodno mogućnostima naše organizacije, a uz veliku pomoć građana opštine Apatin, Crveni krst u Apatinu pomaže socijalno ugroženim porodicama kroz podelu paketa hrane i higijene sa ciljem poboljšanja njihovih uslova života. Od početka godine prikupljeno je i podeljeno preko tri tone paketa hrane i higijene", objašnjava Tijana Tomašević, sekretar crvenog krsta Apatin.\nI pored brojnih aktivnosti humanitarnih institucija i organizacija, Vaša pomoć je najvažnija.\nZato, budite humani na različite načine, vaše malo nekom znači mnogo, a ne košta ništa.


EHINACEA lat. Echinacea purpurea, E. angustifolia, E.pallida - Echinacea hipertenzije\nLekovite materije iz ehinacee deluju imunostimulativno, dakle stimulišu imuni sistem da stvara više odbrambenih ćelija i time echinacea hipertenzije lakše izbori sa izazivačima bolesti.\nEhinacea je prirodni antibiotik i veoma pouzdan čistač limfnih ćelija. Ehinacea se upotrebljava kod: sklonosti čestim infekcijama, koje se zaleče antibioticima, ali se brzo vraćaju ponovljene infekcija grla, disajnih puteva, uha prehlada, grip i druge virusne infekcije gingivitis upala desniechinacea hipertenzije čirevi u usnoj duplji, afte gljivične infekcije usta, creva Koristi se kao preventiva bronhijalnim zapaljenjima od kojih je najćešći bronhitis.\nPored toga, veoma echinacea hipertenzije moćan antikancerogeni agens, smanjuje digestivne tegobe, oboljenja prostate, kod upale desni, echinacea hipertenzije, ždrela, uha, echinacea hipertenzije od uboda ili ujeda insekata.\nEhinacea zaustavlja progresiju kancerogenih ćelija. Najbolje je koristiti ehinaceu preventivno, tj. Upotreba ehinacee dovodi i do skraćenja perioda bolesti i ublažavanja njenih simptoma.\nEhinacea ima sinergističko dejstvo pojačavajuće sa vitaminom C i propolisom. Studijama je potvrđena efikasnost ehinacee u smanjenju broja i jačine prehlada i gripa u sezoni virusnih infekcija.\nUzročnici prehlada su virusi, pa je ehinacea delotvornija od antibiotika u ovim slučajevima. Antibiotike treba uključiti u terapiju tek u slučaju kada dođe do razvoja echinacea hipertenzije infekcija, ali ne i preventivno, jer echinacea hipertenzije preventivno dejstvo. Kako deluje ehinacea?\nEhinacea ima echinacea hipertenzije da blokira enzime koji omogućavaju prodiranje streptokoka, stafilokoka, pneumokoka i dr, i na taj način sprečava neobična liječenje hipertenzije infekcije. Takođe, echinacea hipertenzije razvoj velikog broja virusa, protozoa, bakterija i gljivica, a deluje i na obnavljanje vezivnog tkiva posle infekcija.\nU slučaju virusnih infekcija, ehinacea deluje povoljno, jer stimuliše stvaranje interferona koji su odgovorni za borbu protiv virusa. Šta kažu naučna istraživanja? Nemačka komisija E telo obrazovano od strane ministarstva zdravlja da ispita opravdanost upotrebe tradiconalnih biljnih lekova odobrila je ehinaceu za upotrebu u terapiji prehlada i hroničnih infekcija respiratornog trakta, kao i infekcija donjeg urinarnog echinacea hipertenzije.\nBrojne studije su potvrdile imunostimulativna i antibakterijska svojstva ehinacee. Kako echinacea hipertenzije primenjuje ehinacea? U kliničkoj fitoterapiji granica se postavlja na 8 nedelja primene, a preporuka je nedelja preventivno i to najbolje u periodima kada se javljaju infekcije, prehlade.\nDatum objave: Podijeli Opća definicija hipertenzije je konstantno povišen arterijski sistolički krvni tlak, više od mm žive, a venski dijastolički tlak 90 mm žive ili više. Razlikuju se dva stadija echinacea hipertenzije 1. U Hrvatskoj hipertenzija je češća u žena nego echinacea hipertenzije muškaraca, a kao rizična skupina smatraju se osobe sa prekomjernom tjelesnom masOM. Bez obzira na razinu povišenja krvnog tlaka svaka hipertenzija povezana je s povećanom incidencijom nastanka bolesti srca i krvnih žila te bolesti bubrega zbog čega je normalizacija povišenog krvnog tlaka nužno potrebna.\nU slučaju postojeće infekcije, najbolji učinak se postiže ako se koristi nedelje u visokim dnevnim dozama. Postoji i u obliku spreja za grlo, čime se omogućava ispoljavanje lokalnog antivirusnog, antibakterijskog i protivupalnog dejstva. Za decu su prikladni bezalkoholni preparati ehinacee.\nSpolja se koristi u vidu gela za lečenje rana, uboda insekata, infekcija. Pokazuje protivupalno i antibiotsko dejstvo, pa može da se koristi u širokom spektru promena na koži. Stimuliše brže zarastanje rana echinacea hipertenzije na stvaranje vezivnog tkiva.\nU kojim slučajevima se ne sme koristiti ehinacea? Na osnovu teorijskih pretpostavki, ehinaceu ne treba primenjivati kod: progresivnih sistemskih autoimunih oboljenja AIDS, tuberkuloza, multipla skleroza, kolagenoza, lupus, reumatoidni echinacea hipertenzije istovremene primene imunosupresiva i kortikosteroida, kod alergija na druge biljke iz familije glavočika Asteraceae : kamilica, maslačak, neven. U Srbiji preparati ehinacee nisu registrovani za upotrebu kod dece mlađe od 2 godine, zbog mogućnosti izazivanja alergije.


Paragon Camptune - Uvod\nProizvodi / Za kućnu upotrebu / Camptune X / Uvod\nPreuzimanje Camptune X Demo\n| Veličina: 11.9 MB\nUputstvoCamptune X Veličina: 0.9 MB Camptune X Brzo i jednostavno menjajte veličinu particija na Mac-u!\nJednostavna preraspodela prostora između NTFS i HFS+ volumenaNew Preraspodelite 2GB BESPLATNO!Podrška za Core Storage (Fusion Drive / FileVault)New Boot Media Builder kompatibilan sa funkcijom System Integrity Protection*New Podrška za OS X 10.11 El Capitan\nMožda se pitate Zašto bi uopšte trebalo da menjam veličinu volumena na svom Mac-u? Međutim, pitanje je vremena kada će se jedan od volumena napuniti podacima i kada ćete morati da oslobodite prostor na disku. Velika je verovatnoća da se neophodan prostor nalazi na susednoj particiji koja sadrži drugi operativni sistem, pa ćete morati da promenite veličinu oba volumena da biste dodali slobodan prostor jednom od njih.\nPromena veličine Boot Camp particija u prošlosti je bio dugotrajan i naporan postupak. Dobijanje volumena željene veličine obično je podrazumevalo sate čekanja dok se ne završi pravljenje rezervne kopije, pomeranje granica volumena i ponovno zapisivanje slika. Sada sve ovo možete da obavite za nekoliko minuta.\nParagon Camptune X je jednostavno najbrži način da promenite veličinu particija. Umesto da trošite vreme na rad sa arhivama, diskovima i aplikacijama, iskoristite ga da uradite nešto kreativnije sa svojim Mac-om!\nNe provodite sate\nPovećajte ili smanjite Boot Camp particije za samo nekoliko minuta\nNema potrebe da ponovo pokrećete Mac da biste obavili ponovno particionisanje\nCamptune X sada radi direktno na Mac OS X-u\nVolećete ga zbog njegove jednostavnosti\nDa biste promenili veličinu particija pomoću programa Camptune X, treba da obavite tri jednostavna koraka:\nPokrenite Camptune X\nPodesite željenu veličinu volumena pomeranjem granica particije\nStručnjaci kojima možete da verujete\nOd 1994. Paragon Software Group pruža pouzdana rešenja koja su se dokazala na tržištu pomoću kojih preko 8 miliona klijenata postiže maksimalnu produktivnost. Pratimo IT industriju, vesti i trendove i redovno vam šaljemo novosti o proizvodima i poboljšanja.\nPosetite svoj lični MyParagon nalog na kojem redovno objavljujemo najnovije vesti i najbolje ponude.\nUpoznavanje sa proizvodom\nIskustva korisnika Mac Essence,http://macessence.comCamptune X je sjajan softver po veoma niskoj ceni od $19,95. Ako koristite Bootcamp ili to planirate, preporučujem vam da kupite Camptune X. Sigurno će vam zatrebati.\nMac Bed,www.macbed.comDa biste preraspodelili slobodan prostor na Mac-u, nekada je trebalo da napravite rezervnu kopiju Boot Camp particije, izbrišete particiju, ponovo napravite NTFS particiju sa novom veličinom i najzad vratite rezervnu kopiju Windows particije na NTFS particiju, što može da traje od 2–5 sati. Srećom, Paragon Software je razvio Camptune X, koji isti posao obavlja za nekoliko minuta!\nHeber Bothi,customer at MacUpdate.comRadi savršeno. MacBook 15 Retina sa verzijom operativnog sistema 10.8.3. Koristio sam ga samo jednom i savršeno je funkcionisao. Trenutno ga ne koristim, ali ako mi ponovo zatreba, veoma lako se koristi i ne sumnjam da će se pokazati sjajno.\nParagon Software pruža efikasnu i kvalitetnu podršku prilagođenu vašim potrebama. Staramo se da svaki problem rešimo na vaše zadovoljstvo. Na najbolji način koristite naše proizvode dugo nakon što ih kupite i instalirate!\n*Da biste saznali više o kompatibilnosti programa Camptune X sa funkcijom System Integrity Protection, posetite Knowledge Base >>


Rekordne gužve sinoć na prelazu Merdare | Radio Kosovska Mitrovica\nRekordne gužve sinoć na prelazu Merdare\n1. September, 2019 09:50 |\nTokom čitavog leta prisutne su veće gužve na prelazu Merdare. Prema podacima kosovskog ministarstva unutrašnjih poslova juče su zabelešena rekordn sedmočasovna zadržavanja. Na drugim prelazima između KiM i centralne Srbije nije bilo gužve.\nNa prelazu Merdare juče su se formirale kolone još od jutarnjih časova. I dok su zadržavanja preko dana bila od tri do četiri sata, putnici koji su se sinoć uputili ka centralnoj Srbiji preko ovog prelaza čekali su u kilometarskoj koloni i do sedam sati.\nNa ostalim prelazima, po navodima kosovskog ministarstva unutrašnjih poslova, nije bilo dužih zadržavanja.


ZVEZDA PALA SA PENALA: Splićani ispustili pobedu u regularnom delu | Novosti.rs\nGolove za Crvenu zvezdu postigli su Vićković četiri, Tanasković i Marković po dva, a Radović i Smiljević po jedan.\nU prvom meču B grupe ranije je Partizan posle podviga i preokreta za pamćenje savladao riječko Primorje 9:8, dok je Radnički u grupi A koja se igra u Dubrovniku savladao Budvu sa 16:7.\nPoslednji meč dana u beogradskoj grupi igraju Šabac i branilac titule zagrebačka Mladost, dok se u Dubrovniku sastaju Primorac i Solaris.\nVaterpolo VK Crvena zvezda regionalna vaterpolo liga VK Radnički Kragujevac\nZANIMLJIV fudbalski meč odigran je u Brazilu, gde su se sastali muški kadetski tim Gremija i ženska reprezentacija Brazila, a slavili su dečaci sa ubedljivih 6:0.


BOLEST POLJUPCA – INFEKTIVNA MONONUKLEOZA - Family Medica\nplaceholder-for-map-1Ordinacije i Poliklinike na 13 lokacija\nHome Stručni tekstovi BOLEST POLJUPCA – INFEKTIVNA MONONUKLEOZA\nBOLEST POLJUPCA – INFEKTIVNA MONONUKLEOZA\nMononukleoza je zarazna bolest koju uzrokuje Epstein-Barr virus (EBV). Poznata je i kao “bolest poljupca”, jer su ljubljenje i blizak međusobni kontakt značajni u prenošenju infekcije.\nOsim poljupcem, mononukleoza se može preneti deljenjem iste čaše za piće, četkice za zube ili pribora za jelo, kao i kijanjem i kašljanjem. Najčešće oboljevaju mlađe osobe, uzrasta između 15 i 25 godina.\nKao što je već navedeno, uzročnik mononukleoze je Epstein-Barr virus (EBV). Jedini rezervoar ovog virusa u prirodi je čovek.\nEBV je veoma osetljiv u spoljašnjoj sredini i prenosi se putem pljuvačke, preko koje se izlučuje i do 18 meseci nakon akutne infekcije. Kod jednom inficirane osobe, EBV ostaje doživotno u organizmu u neaktivnoj formi.\nNakon perioda inkubacije, koji obično traje od 5-15 dana, a nekad i znatno duže, od 30-50 dana, bolest se ispoljava simptomima kao što su povišena telesna temperatura, uvećani limfni čvorovi na vratu i bol u grlu. Često su prisutni i manje specifčni simptomi: glavobolja, malaksalost, bol u mišićima, gubitak apetita i umor.\nČesto se javlja uvećana slezina, a kod otprilike četvrtine pacijenata dolazi i do uvećanja jetre.\nVećina ljudi oseti poboljšanje unutar dve do četiri nedelje od početka bolesti, međutim simptomi kao što su slabost, otečeni limfni čvorovi i uvećana slezina mogu perzistirati i nedeljama nakon ovog perioda.\nIako je oporavak od mononukleouze uglavnom uspešan i potpun, retko se mogu javiti komplikacije kao što su pucanje sezine, smanjen broj trombocita, zapaljenje srčanog mišića, meningitis i encefalitis.\nDijagnoza se postavlja na osnovu kliničke slike i odgovarajućih seroloških testova koji se rade iz krvi.\nBroj leukocita je povećan, a u prve 2-3 nedelje bolesti uočava se povišena aktivnost serumskih transaminaza – najznačajnijih parametara oštećenja ćelija jetre.\nRutinska dijagnostika mononukleoze vrši se serološkim testovima, uz pomoć kojih se dokazuje prisustvo specifičnih antitela u serumu obolelih osoba.\nJoš uvek ne postoji specifična terapija za lečenje mononukleoze, tako da se ona bazira na adekvatnom higijensko-dijetetskom režimu.\nLečenje obuhvata mirovanje u akutnom stadijumu bolesti, toaletu usne duplje, primenu antipiretika (lekova koji obaraju povišenu telesnu temperaturu) i lokalnih antiseptičkih sredstava. Savetuje se i izbegavanje fizičkih aktivnosti u naredna tri meseca.\nUkoliko je mononukleoza praćena bakterijskom infekcijom izazvanom streptokokama, potrebno je lečenje antibioticima. Primena ampicilina je kontraindikovana jer može dovesti do pojave osipa na koži.\nU slučaju opstrukcije disajnih puteva, primenjuju se kortikosteroidi (metilprednizolon i pronizon).\nPrevencija mononukleoze se sastoji u sprovođenju higijenskih mera poput redovnog pranja ruku i korišćenja odvojenih posuda za jelo i piće, kako bi se izbegao kontakt sa pljuvačkom inficiranih osoba.\nNext Postright-arrow CHLAMYDIA (HLAMIDIJA) TRACHOMATIS


"Igra prestola": Epilog sedme sezone\nMonika Ponjavić: “Igra prestola” – Epilog sedme sezone\nSrijeda, 6.09.2017., 20:26\nNakon nešto više od deset dana od finala „Igre prestola“ (eng. Game of Thrones), postavlja se pitanje šta se tačno desilo sa sedmom sezonom serije koja je prije svega nekoliko godina toliko toga obećavala. Kada ovo kažem, pri tom se uopšte ne referišem na same događaje koji su se u ovih sedam epizoda, koliko je pretposljednja sezona trajala, odigrali, nego radije na njihov smisao, poentu i razlog zbog kojih je odlučeno da se upravo ovi događaji dese na baš ovakav način.\nDrugim riječima, šta je bila svrha sedme sezone? Šta su bile teme koje je željela istražiti? Da li ih je uopšte bilo? I na koji način su likovi razvijani? Možemo li se uhvatiti za barem jednu priču koja se nije, kao sve ostale, bjesomučno vrtila u krug, grizući sporadično tako sopstveni rep, u nastojanju da sačeka ne bi li se Zid konačno srušio, jer to je upravo ono čemu su sve priče ove godine nažalost težile. Pad Zida i trenutak sinhronizacije (likova i događaja) kako bi se konačno krenulo u dugoočekivani Veliki rat protiv Bijelih šetača, omiljenoj temi za razgovor Džona Snježnog i, čini se, jedinoj.\nUpravo je to čekanje sinhronizacije i poravnanja likova u određenoj mjeri i odredilo nekoliko, nazovimo ih, tema ovogodišnje „Igre prestola“, od kojih bi svakako trebalo izdvojiti spajanje vatre i leda, kroz Deneris Targarjen i Džona Snježnog, otkrivanje Džonovog identiteta, te napad nesrećnih Bijelih šetača. U pitanju su, naravno, događaji monumentalnih razmjera, koje čekamo gotovo od prve epizode prve sezone, ali i prošle sezone, kada je Bren do istine došao putem svojih vizija. Od tog trenutka pa do danas, bez puno dvoumljenja, možemo reći da priča stagnira ili, još gore, da se vrti u krug, što je dovelo do toga da sedma sezona bude istovremeno i najdinamičnija, ali i najčudnija, te najmanje dosljedna seriji koju zapravo gradi.\nLišena kvalitetnih dijaloga, kompleksnih i višedimenzionalnih likova, hrabrih odluka i uloga sa evidentnim posljedicama, „Igra prestola“ je pred našim očima prerasla u blijedu, izduvanu, prevaziđenu verziju sebe, koja samo na momente podsjeća na original. I to je problem.\nIako sam uživala u brojnim trenucima, povremenim vrlo zabavnim dijalozima, nekim novim odnosima među likovima, fundamentalno važnim otkrićima, činjenica jeste da će za mene ovo ipak ostati sezona obojena i upamćena po vrlo čudnim dramaturškim odlukama pisaca koje su, samim tim, dovele do još čudnijih odluka naših protagonista, zbog čega se već tokom polovine sezone počelo osjećati da je “Igra prestola” izgubila svoj momentum. I sve to bi bilo u redu da nije u pitanju serija koja je svoj uspjeh i svoje ime zasnivala na utemeljenom osjećaju realnosti, potkovanom odličnim dijalozima, kompleksnim likovima, njihovim odnosima i međuljudskom dramom protkanom elementima ne tako klasične epske fantazije, nastale iz pera Džordža Martina. Jer, da nije bilo toga, danas ne bismo govorii o “Igri prestola” kao globalnom fenomenu popularne kulture. Naprotiv. Bila bi to samo još jedna u nizu onih serija čijih se naziva niko više ne može ni sjetiti. Razmišljajući o tome šta je tačno dovelo do toga, došla sam do zaključka da se krivica ne može svaliti na jednu stvar, nego prije na nekoliko njih.\nNigdje se problem serije ne očituje na tako dobar način kao u “teleportaciji” kontinentom, te generalno osjećaju trčanja kroz događaje. Naravno, sama teleportacija nije toliko sporna, koliko činjenica da je njeno postojanje značajno osiromašilo realizam na kojem je “Igra prestola” izgrađena. Pored svoje očigledne neprirodnosti, prouzrokovane činjenicom da su sve prethodne sezone uporno insistirale na značaju putovanja (posebno prva, koja nas je uvjerila da je put od Zimovrela do Kraljeve luke jedan jako dug i naporan put, na kojem se kompletna politička situacija može iz korijena promijeniti), važno je istaći i to da je tokom svoje evolucije putovanje po Vesterosu (ili nedostatak istog) zapravo preraslo iz integralnog dijela priče u sredstvo za postizanje cilja, izgubivši tako potpuno na svojoj originalnoj snazi. I ponavljam, da u samoj postavci stvari akcenat nije tako snažno stavljen na značaj protoka vremena u fantastičnom svijetu “Igre prestola”, protok vremena i svi problemi koji sa njim idu danas ni ne bi bio tema ovog teksta. Drugim riječima, kada je cilj dovesti zmaja do Kralja Noći (kojem zmaj u sljedećoj epizodi, ali i sezoni treba), onda se putovanje, koje je svojevremeno trajalo skoro dva mjeseca, skraćuje na manje od dva dana. U takvim situacijama, Gendri će doslovno otrčati nazad do Zida, vrana će preletjeti pola kontinenta brzinom svjetlosti, jezero će svoje agregatno stanje mijenjati postepeno, tek toliko dugo ne bi li u pravom trenutku, zarad spektakla koji željno očekujemo, Deneris na krilima zmajeva ujahala pobjedonosno i spasila dio dana, ugrozivši pri tom živote svoje djece (na najgluplji mogući način) jer je, kako se ispostavlja, Kralj Noći zapravo, vrlo zgodno, obdaren vještinama olimpijskog bacača koplja.\nSvi ovi događaji, htjeli mi to prihvatiti ili ne, su tu kako bi se priča dovela iz tačke A u tačku B, bez obzira na cijenu i bez obzira na prethodno uspostavljen kanon. To je, dragi moji, osnovna definicija lošeg pisanja, njegovo oličenje, jer nas u procesu prelaženja iz jedne u drugu tačku ne dovodi bliže likovima, niti situacijama, ne govori nam ništa novo o njima niti o njihovim odlukama, kao što ne radi ništa za narativ, osim što jednoj strani daje više moći, bez da nam pri tome kaže nešto o njenoj prirodi ili njenom značenju u kontekstu same priče. Samim tim, suptilnost u ovim procesima postaje nepoznanica, što je dovelo do potpuno neprirodnih, često usiljenih, trenutaka, nešto od čega “Igra prestola” do sada rijetko da je patila.\nGovoreći i dalje o tom osjećaju realnosti, moramo primijetiti da je ono što je u “Igri prestola” činilo jedan od osnovnih elemenata identiteta zapravo upotreba vješto napisanih, promišljenih i izuzetno sadržajnih dijaloga. Upravo ti dijalozi su u najvećoj mjeri davali neophodnu trodimenzionalnost i kompleksnost likovima i događajima, što je rezultovalo izvijesnim pomakom i unapređenjem dosadašnjeg načina pisanja serija i filmova ovog žanra. Zasnovanost tih dijaloga na onima iz knijge, poznate po svom naturalističkom stilu, dalo je piscima scenarija veoma dobro razrađenu podlogu, koju nije bilo teško prilagoditi ekranu, zbog čega je prvih nekoliko sezona teklo prilično glatko.\nDanas je to već stvar prošlosti jer kako se serija otisnula dalje od događaja koji su opisani u knjizi, ti dijalozi postaju sve kraći, generičniji i slabiji, što se itekako vidi u posljednjoj sezoni, koja sada više akcenta stavlja na specijalne efekte, a manje na likove i njihove odnose. Da li je tome razlog godišnji zadatak HBO-a da premaši prošlu sezonu, da bude impresivnija, veća, skuplja, masovnija itd, teško je reći, isto kao što je teško zanemariti i činjenicu da, što je više ovako bombastičnog sadržaja, više je i publike, srazmjerno. Sve u svemu, ono što je okarakterisalo posljednju sezonu u odnosu na prošle je upravo ta odluka o kretanju ka ukusu najšire publike, koji je neminovno prouzrokovao umanjenje i pad kvaliteta onog osnovnog elementa “Igre prestola”, koji je naposlijetku i zadobio tolike ljubitelje.\nSve ovo dovelo je do trećeg problema, gubitka dubine i slojevitosti, što se može posmatrati na primjeru Džona Snježnog. Činjenica da je u finalu odbio upravo ono zbog čega je na kraju krajeva Rob i krenuo u rat – nezavisnost Sjevera, za čijeg je kralja Džon izabran prije manje od godinu dana, je samo jedan od rezultata svog ovog haosa. Njegova odluka da odbije javno istupanje i priznavanje lojalnosti kruni, nam je pokazala da Džon politički, ali i vojno, zapravo uopšte nije dorastao visini zadatka i poziciji koje su pred njega stavljene iako je to uvijek bila njegova prednost i poenta njegovog lika mirotvorca. Takva odluka bi jedino bila opravdana u slušaju da je to od samog starta bio cilj, što znamo da nije. S druge strane, Džonovom slučaju ne pomaže ni nedostatak Duha koji se tokom ove sezone pojavio doslovno nula puta. Specijalni efekti su skupi. Toliko je jasno. Ali, da li je za potrebe priče bilo neophodno nagurati toliko spektakularnih scena zasnovanih na kompjuterski generisanim slikama na uštrb višedimenzionalnosti Džona nisam sigurna. A Duh jeste sredstvo putem kojeg se Džonov lik može i treba graditi. Lišiti ga dijela njegovog identiteta koji predstavlja metaforu za prirodu Sjevera bio je prilično nespretan izbor jer Džon je na kraju krajeva (nesuđeni) nasljednik prestola (ukoliko se za njega izbori), a pronalazak legla vukova, među kojima i albino Duha, označio je početak ove serije, te najavio povratak magije koja je sada, uz realizam, njen značajan dio. Da ne govorimo o tome da ništa, ali apsolutno ništa nije naučio iz sopstvenih grešaka, ali i grešaka pojedinih članova svoje porodice, te sudbina koje su ih na kraju sačekale. Ovdje, prije svega, naravno, govorim o Robu, koji je zbog ljubavi u narodu postao poznat kao Kralj koji je izgubio Sjever. A znamo šta je to dalje prouzrokovalo. Naravno, u slučaju Džona i Deneris je postavka stvari znantno drugačija, međutim, takva odluka – odbijanje nezavisnosti zarad obećanja datog (trenutno) nelegalnoj kraljici zbog zaljubljenosti – je odluka koju bi Džon na Sjeveru trebalo da skupo plati, pod uslovom da govorimo o staroj „Igri prestola“.\nU ovoj novoj, posljedice za loše odluke ne postoje još od četvrte sezone, kada je „Igra prestola“ bila jedna od onih serija koje bih bez ikakvog razmišljanja preporučila svima, nevezano za lične afinitete i činjenici da se ovdje ipak radi o štreberskom žanru koji nije za svakoga. Tada je ova serija bila nezaobilazno štivo, ne zato što se radilo o spektakularnoj epskoj fantaziji punoj neočekivanih ubistava, krvoprolića, seksa, rata, spletki, golih žena, muškaraca i ko zna čega još, nego zato što se radilo o priči vrijednoj pričanja, o priči koja je uspjela biti vodeća, te pomjeriti granice i dići kvalitet svih televizijskih programa, sigurno za stepenicu više. Danas, nakon skoro tri godine življenja u zabludi, shvatam da je “Igra prestola”, koju i dalje jako volim, već odavno izgubila onu silinu i draž koju je imala u prvim sezonama, skliznula u prosječnost i puku populističku zabavu koja krasi toliko aktuelnih serija (uz izuzetak zmajeva), a pri tom nastavila da živi na lovorikama kvaliteta koji je u međuvremenu u ogromnoj mjeri izgubila.\nČinjenica da se na programu istovremeno prikazivao Linčov Tvin Piks (eng. Twin Peeks) nije slučajna. Šta više. Čini se kao da je u posljednjih nekoliko godina došlo do novo prezasićenja u televizijskom svijetu spektakla i loše napisanih dijaloga, te da će avangardni Linč istom serijom napraviti novi presedan i nanovo promijeniti paradigmu ovog svijeta. A u kom pravcu, pa o tome ćemo, sigurna sam, govoriti tek sa neke vremenske distance. Žao mi je samo što to nije uradila “Igra presola”, serija koja je toliko toga mogla.\nOcjena sedme sezone: 3.5/5\nMonika PonjavićosvrtIgra prestolasedma sezona\nAegon Četvrtak, 7.09.2017., 00:22 at 12:22 am\nAl’ se Vi nalupestaste ovde…..\nAleksa Četvrtak, 7.09.2017., 09:26 at 9:26 am\nKo zna sta si ti gledala i sa kog sajta prevodila. Ja mislim da ti nisi ni gledala seriju, nego samo hoces paznje na taj nacin sto si uvatila da kritikujes negativno najbolju seriju svih vremena.\nDa, hteli to priznati ili ne, top 1 je serija, i danas se sve ostale serije uporedjuju sa njom. Izmisljena je nova mjerna jedinica u egzaktnim naukama i zove se Game of Thornes. I kad pricas o novoj seriji nekoj tamo nekog naziva, i kad te neko pita kakva je, ti kazes : 0.356 Game of Thrones !!! A da bi dostigla 1, ta ili bio koja druga, trebace proci jos dosta vremena !!!\nSpasilacMački Četvrtak, 7.09.2017., 10:39 at 10:39 am\nU cjelokupnom tekstu najbolje su slike! 😀\nMixa Četvrtak, 7.09.2017., 13:01 at 1:01 pm\nIdi spasavaj mačke,bićeš pametnija…\nDragan Petak, 8.09.2017., 13:55 at 1:55 pm\nSlazem se sa autorom teksta, losa sezona, kao i dve pre toga…zagrizinim fanovima se moze servirati bilo sta..seriji se desava ono sto se desava i vecini popularnih naslova..nista novo.\nSreda Petak, 8.09.2017., 21:52 at 9:52 pm\nKolumne su bile uvjek dobre i čitam ih redovno, imam veliko poštovanje prema gospođici. Naravno subjektivan stav autora se ne mora podudarati sa našim, ja lično imam osjećaj da iz kolumne dodatno naučim o seriji, ali ova zadnja nekako negativna previše, možda je tako inače kad previše očekuješ.\nIsidora Đolović Subota, 9.09.2017., 07:45 at 7:45 am\nNe razumem čemu ovako strogi komentari, tekst je sasvim dobar i argumentovan, svaka zamerka/kritika stoji. Ova sezona je bila nešto bolja od prethodne dve, ali ni prići prve četiri koje su postavile standard i, sada je gotovo izvesno, nedostižni kriterijum vrednosti. Oseća se odsustvo “podrške” Martinovog izvornog teksta, koliko god se odavno udaljili od njega, vidi se da su se autori serije previše, a ne baš vešto “zaigrali”. Spektakularni momenti pokušavaju da zabašure slabe dijaloge, rešenja za zaplete i često nedostatak logičnog objašnjenja pojedinih događaja. U ovoj sezoni je naročito brzina i težnja da se, u manje epizoda nego ikad, “sklepaju” određeni susreti, povežu niti i sve privede skorom završetku…\nMonika, dobar tekst i dobre analize!:)\nOnima koji zameraju oštrinu zapažanja: kritičnost ne znači da ne volimo više seriju, jer čim joj poklanjamo vreme, očito je da nismo odustali (ja sam, npr, “Vikinge” prestala da gledam čim je nivo apsurda porastao do “neizdrža”!), a realno, sve ove slabe strane izlaze na videlo čim se utisci malo slegnu.\nJer, realno, serije sa mnogo sezona obično imaju veoma neujednačen kvalitet, prve tri budu sjajne, ostale već pomalo nepotrebno razvlačenje…eto, meni samo “Black sails” pada na pamet kao serija koja je uspela da prevaziđe neznatan pad i zaokruži priču na istom nivou.\ndjordje Srijeda, 13.09.2017., 13:53 at 1:53 pm


Predsednik Srbije položio venac na odar blaženopočivšeg patrijarha srpskog Irineja\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvuje sahrani patrijarha Irineja u Hramu Svetog Save na Vračaru. On je položio venac na odar blagopočivšeg.\nPredsednik je ušao u Hram sa maskom na licu.Tu se, zastavši nakratko, poklonio pred njegovim upokojenim telom, utom se prekrstivši tri puta.Odatle je predsednik otišao među okupljene kako bi dalje prisustvovao liturgiji.\nPredsednik Predsedništva BiH Milorad Dodik, takođe se poklonio pred odrom patrijarha, sa maskom na licu.\n#aleksandarvučić, #patrijarhirinej, #sahrana\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Predsednik Srbije položio venac na odar blaženopočivšeg patrijarha srpskog Irineja".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Predsednik Srbije položio venac na odar blaženopočivšeg patrijarha srpskog Irineja". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Knjige iz Portugala – Zlatni ključić\nCategory: Knjige iz Portugala\nMračna strana belih listića\nNekada davno (ili sasvim skoro), u nekoj dalekoj zemlji (ili nekoj sasvim blizu), na izborima se desilo nešto čudnovato, što je mnoge zapanjilo i uznemirilo. Da će biti teškoća, ukazivalo je i samo vreme na dan glasanja, pošto je neprestano padala kiša. Pasje vreme za glasanje, vajkao se predsednik izborne komisije broj četrnaest pošto je…\nMali eksperimenti smrti\n„Sledećeg dana niko nije umro. Ova okolnost, potpuno suprotna zakonima života, veoma je uznemirila duhove, što je bila posledica u svim svojim vidovima opravdana, dovoljno je prisetiti se da u četrdeset tomova opšte istorije nije bilo članka, ni jednog jedinog slučaja koji bi pokazao da je ikada došlo do slične pojave, naime, da je prošao…


Paradajzom na Kupera | Politika | DW | 22.06.2012\nParadajzom na Kupera\nPosrednik Evropske unije u dijalogu između Kosova i Srbije Robert Kuper dočekan je u Prištini paradajzima koje su u njegovom pravcu bacali aktivisti opozicionog pokreta “Samoopredeljenje”.\nNekoliko desetina aktivista “Samoopredeljenja” okupilo se ispred zgrade Vlade dok je u njoj trajao sastanak posrednika Kupera sa kosovskim premijerom Hašimom Tačijem i šeficom pregovaračkog tima Kosova Editom Tahiri. Kuper je morao da izađe kroz sporedni izlaz, a okupljeni su ga gađali paradajzom. Bile su istaknute i parole "Stop dijalogu", "Ne pregovorima, samoopredeljenje" i "Srbija se nije izvinila za ratne zločine". Skup je pratio veliki broj kosovskih policajaca, a među aktivistima je bio i lider pokreta Aljbin Kurti, kao i nekoliko drugih poslanika “Samoopredenjelja”.\nPoslanik Glauf Konjufca je rekao da ovaj sastanak predstavlja pripremu da se pitanje severa Kosova stavi na pregovarački sto. “Sad se ponovo sastaju sa Robertom Kuperom kako bi dizajnirali agendu i buduće aranžmane koji će ovoga puta biti još stetniji od sporazuma koji su do sada postignuti, zato što će ovoga puta biti pritiska da se u pregovore ubaci i sever Kosova, koji je deo teritorije Republike Kosova”, izjavio je Konjufca.\nKuper i Stefanović\nNakon sastanka Tačija i Kupera nije bilo izjava za medije, ali je putem saopštenja premijer Kosova osudio je ponašanje “neodgovornih osoba” koje su paradajzom gađale g. Kupera i time, kako je naveo, nanele štetu evropskom imidžu Kosova. Inače, tokom sastanka sa Kuperom, kosovski premijer je naglasio da postignuti sporazumi treba da se primene i od strane Srbije, pošto su u korist građana dve zemlje i jačanja mira, stabilnosti i regionalne saradnje. U saopštenju iz Vlade navodi se da je i posrednik Kuper istakao da se sporazumi moraju ubrzo implementirati kako bi proces mogao ići napred.\nPolitički analitičar Beljulj Bećaj za DW ocenjuje da je Beograd različito interpretirao dogovore postignute u Briselu i da je zato bila neophodna poseta Kupera Prištini i Beogradu. “Ovaj susret je bio neminovan u smislu razlučivanja i tumačenja svega onog što je bilo, kako srpska vlast i srpska javnost ne bi bila obmanuta sa tobože konfuznim, misterioznim dogovorima koji nisu bili predstavljeni tamošnjoj javnosti i s druge strane bila je potreba se jasno stavi do znanja srpskim partnerima da dogovori moraju biti sprovedeni ukoliko se stvarno želi da se dijalog nastavi uspešno”, kazao je Bećaj.\nTrajni link https://p.dw.com/p/15JPo


Sloboda bolja od NK Čelik (FOTO) – FK Sloboda\nFudbaleri Slobode pobijedili su NK Čelik sa 1:0 u okviru utakmice 9. kola BHT Premijer lige BiH koja se igrala u petak poslijepodne na stadionu Tušanj, a jedini gol na utakmici postigao je Vidović u 58. minuti utakmice.\nSloboda je utakmicu otvorila napadački te je prvih trideset minuta utakmica proteklo u naletima Crveno-crnih na gol Ružića koji je uspješno čuvao svoju mrežu. Najopasniji u prvom dijelu utakmice bio je Vidović koji je u 32. minuti šutirao na gol Čelika, ali Ružić odličnom intervencijom spašava Čelik. U nastavku je Sloboda zaprijetila preko Husejinovića, ali i njegov pokušaj zaustavlja dobro raspoloženi golman Čelika.\nKrajem prvog dijela utakmica, Čelik se oslobodio pritiska Slobode, ali ekipa iz Zenice nije uspjela ozbiljnije zaprijetiti golu Vukliša te se na odmor otišlo sa rezultatom 0:0.\nU drugom poluvremenu prvi je zaprijetio Čelik preko Jazvina, ali njegov udarac brani Vukliš. Igrao se 54. minut utakmice kada se Jazvin ponovo našao u prilici za gol, ali njegov udarac blokira mladi Beganović. Ključni detalj utakmice desio se u 57. minuti utakmice kada Karamatić ruši mladog Beganovića u kaznenom prostoru, a glavni sudac, Admir Šehović dosuđuje najstrožiju kaznu.\nOdgovornost je preuzeo Antonio Vidović koji sigurnim i preciznim udarcem s bijele tačke pogađa mrežu Čelika za vodstvo Slobode rezultatom 1:0.\nDo kraja meča viđeno je dosta uzbuđenja, ali promjene rezultata nije bilo i Tuzlaci su slavili važnu pobjedu pred svojim navijačima.\nSloboda se s današnjom pobjedom probila na četvrto mjesto Premijer lige BiH, dok je Čelik pao na sedmu poziciju.\nFK Sloboda Tuzla: Vukliš, Adžem, Pršeš, Husejinović, Baraban, Ivetić, Beganović, Vidović, Alispahić, Zukić, Ignjatović\nNK Čelik Zenica: Ružić, Livaja, Dedić, Okić, Karamatić, Grahovac, Mehić, Jamak, Miletić, Jazvin, Juirina\n06 dana 18 sati 24 minuta 12 sekundi


NISAN NAPRAVIO PAKAO OD ŽIVOTA POZNATOM PEVAČU! Novi "kaškaj" ga ostavio usred Austrije, platio ga 24.000 evra, A IZDAO GA POSLE 700 km! - Informer\nZaštitnik potrošača | 23. 07. 2019.\nNovi "nisan kaškaj" pevača narodne muzike Bekija Bekića izdao posle 700 kilometara. Nakon popravke u Beču ponovo je ostao u kvaru odmah po dolasku na srpsku granicu\n"Nisan" odbijao da mu da novi auto, pevač ih slomio opomenom pred tužbu\nAko ste do sada verovali u onu čuvenu floskulu da "kupiš nov automobil i ne boli te glava", živeli ste u zabludi. Poznatom pevaču narodne muzike Bekiju Bekiću novi džip "nisan kaškaj" je "crkao" nakon samo 700 pređenih kilometara. On je sa potpuno novim automobilom krenuo u Salcburg, a već kod Beča se ugasio i više nije davao znake života.\nDa sve bude gore, Bekiću su u ovlašćenom servisu u Austriji šest dana popravljali ganc novo vozilo, da bi mu se prilikom povratka u Srbiju ponovo ugasio, i to u Mađarskoj. Nakon svega toga usledila je rovovska borba pevača sa kompanijom "Nisan" da mu shodno Zakonu o zaštiti potrošača daju nov ispravan automobil.\nPokušali da ga "podmite"\nPoznati pevač nam je ispričao i šta je sve "Nisan" radio kako bi ga ubedio da ne zahteva nov automobil.\n- Pisali su mi mejlove kako nemam prava na nov automobil, nego samo na popravku, što nije tačno jer po Zakonu moraju da mi daju nov. Kad su videli da sam se upoznao sa svojim pravima, pokušavali su na svaki način da me "podmite" da pristanem na popravku. Govorili su da imaju fenomenalno tehničko rešenje za moj automobil, da će mi produžiti garanciju dodatne tri godine, da ću dobiti još jedan servis, ali ja nisam pristajao. Da jesam, gorko bih se kajao, a ovako imam nov i ispravan automobil - kaže Bekić.\nTokom dva meseca Bekić je uputio pregršt poziva i mejlova, ali je japanska kompanija konstantno izbegavala da mu da novi automobil i pravdala se da je kriv njihov servis u Beču jer je popravljao prsten pumpe, a na vozilu je "crkla" elektronika. Tek kada se obratio Nacionalnoj organizaciji za zaštitu potrošača (NOPS), koja je "Nisanu" zapretila tužbom, pevač je dobio novi "kaškaj" i ova u automobilskoj industriji verovatno nezapamćena saga se napokon završila.\nU svojoj ispovesti za Zaštitnik potrošača Beki Bekić je objasnio kako je od želje da porodicu provoza u novom automobilu došao do toga da se iz Beča vraćaju autobusom.\n- U martu sam menjao stari "kaškaj" uz doplatu za novi i pošto sam imao neku tezgu u Salcburgu, poveo sam porodicu da ih malo provozam u mom novom "ljubimcu". Kada sam krenuo iz Beograda, automobil je imao pređenih tri kilometra. Do Beča je sve bilo u najboljem redu, a onda je samo stao i nije hteo da upali. Pokušavao sam na sve načine, ali se ponašao kao da je mrtav. Pozvao sam njihovu pomoć na putu i oni su me prevezli u ovlašćeni "Nisanov" servis u Beču pošto je automobil star jedan dan i imam garanciju. Tamo je počeo moj horor - priseća se Bekić i nastavlja:\nkošta sporni "nisan kaškaj"\n- U "Nisanovom" servisu u Beču su me ubeđivali da nisu dobili dozvolu iz Beograda da ga popravljaju, a ovi naši su tvrdili da su im poslali. I to je tako trajalo satima, a pošto mi je ćerka trudna, morao sam sve da nas smestim u hotel. Na kraju je to famozno odobrenje napokon stiglo, otišao sam kod njihovog majstora i on mi je rekao da je "otišao" prsten pumpe koja vuče gorivo i da to ne može da se reši jer je petak i kraj smene. Uz to mi je naglasio da tog dela nema ni u Srbiji ni u Mađarskoj i da automobil može da bude popravljen tek za pet dana, u sredu. Pošto sam shvatio da neću stići na svirku i da je besmisleno da sedim u Beču pet dana, spakovao sam se sa porodicom na autobus i vratio u Beograd - priseća se poznati pevač.\nBeki Bekić je u sredu avionom otputovao za Beč da preuzme svoj novi, a već popravljani automobil, ali su ga tamo sačekale samo nove nedaće.\n- Preuzeo sam svoj "kaškaj" i prvo sam se iz straha od novog kvara vozao jedno 100 kilometara po Beču. Potom sam krenuo za Beograd i sve je bilo u redu do 30 kilometara pred našu granicu, kada je automobil počeo da "štuca" i ubrzo potom je i stao. Tad sam želeo da se ubijem, jer znam koliko su skupi šlepovi u Mađarskoj i molio sam Boga samo da se nekako dovučem do Srbije. Čekao sam tako satima i svako malo pokušavao da ga upalim i odjednom sam uspeo i nekako sam vozeći 30 na sat došao do naše granice. Kako sam dao pasoš i prošao terminal, džip mi se ponovo ugasio bezmalo na granici i odmah sam pozvao ovlašćeni servis da me odšlepaju za Beograd - priseća se Bekić.\nSa porodicom i trudnom ćerkom ostao sam nasred puta, a propao mi je zakazan nastup\nBeki Bekić, pevač\nNakon što su i on i "kaškaj" stigli u Beograd, poznati pevač je naredna dva meseca vodio pravi rat sa "Nisanom" da mu daju nov automobil.\n- S obzirom na to da mi je automobil tri puta "crkao" u prvih hiljadu kilometara tražio sam novi jer sa ovim sigurno nešto nije u redu. Prvih mesec dana nisu hteli ni da čuju i rekli su da je kriv njihov servis u Austriji jer je popravljao prsten pumpe, a problem je bio u elektronici i da će oni sve to da poprave. Obratio sam se Nacionalnoj organizaciju za zaštitu potrošača (NOPS) i oni su mi dali prave instrukcije da ne odustajem i da tražim nov automobil. Tako je još mesec dana trajalo dopisivanje sa "Nisanom", a oni nisu želeli ni da čuju za to da mi daju nov automobil. Na kraju sam, kada više nisam imao izbora, zajedno sa pravnicima u NOPS-u sastavio opomenu pred tužbu i već narednog dana mi je "Nisan" odobrio novi automobil. Bilo je teška i rovovska borba, ali sam na kraju ostvario svoja prava i savetujem svima da nikako ne odustaju - završio je svoju priču Bekić.\nNisan beki bekić Pevač prevara kaškaj\n(FOTO) RIJALITI UČESNICA IMA REPUTACIJU SAJBER-PREVARANTKINJE! Darija Stević varala ljude preko interneta!\n10:25 Zaštitnik potrošača


Imanje Nikšićanina postala deponija | Mladi Nikšića\nImanje Nikšićanina postala deponija\nNikšićanin Lazar Vukotić iz naselja Kočani već decenijama bezuspješno pokušava da riješi problem koji mu stvaraju žitelji tog dijela naselja u Ulici krupačkoj, u blizini jezera Krupac, odlaganjem otpada i formiranjem divljih deponija na njegovom imanju, saopšteno je za Dan.\n,,Moj otac je sedamdesetih godina prošlog vijeka bez nadoknade dozvolio eksploatisanje pijeska za potrebe izgradnje plaže na Krupcu, jer je to bio posao od javnog interesa. Na tom prostoru ostali su krateri, jer je usmeni dogovor mog oca s nadležnim službama bio da će taj prostor površine 7.000 kvadratnih metara biti saniran, odnosno daće rupe zagrnuti zemljom, što se nikad nije dogodilo. Stanovništvo tog dijela Kočana, odnosno desetak domaćinstava u blizini čijih kuća se nalazi moja imovina, ne žele da plaćaju odvoz i deponovanje otpada, pa su na toj lokaciji formirane dvije divlje deponije. U par navrata sam o sopstvenom trošku uklanjao otpad, ali bi lokacija ubrzo nakon čišćenja opet bila zatrpana smećem. Obraćao sam se i načelniku Komunalne policije, Zdravku Vlahoviću, koji mi je, maltene, rekao da sam ja krivac. On mi je rekao da Komunalna policija protiv mene može da podnese prijavu i da mi naloži da prostor dovedem u pristojno stanje“, kaže Vukotić.\nIzvršni direktor Ekološkog pokreta ,,Ozon“ kazao je da su divlje deponije u urbanizovanim djelovima grada zapravo najbolji pokazatelj haosa koji vlada u oblasti upravljanja otpadom, ali i nekulture življenja koja je u Nikšiću na najnižem nivou.\nBrion Raš: U nedelju je sve moguće


Вучевић: Потпуно мењамо Мишелук, размишљамо и о хелиодрому\nHomePolitikaVučević: Potpuno menjamo Mišeluk, razmišljamo i o heliodromu\nVučević: Potpuno menjamo Mišeluk, razmišljamo i o heliodromu\n15/05/2021Redakcija BALKAN TVPolitika, Vesti, za slajder0\nOdziv za vakcinaciju je bolji, a broj inficiranih manji, međutim to nije dovoljno dobro da kažemo da nema virusa i da je sve gotovo. Ovi brojevi su povoljni i bude blagi optimizam, ali ne mogu da nas zanesu da je sve rešeno, izjavio je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević gostujući u emisiji „Grad i mi“ na RT Vojvodine.\n„Danas su brojevi bolji, ali nikad ne možete biti potpuno zadovoljni, jer i dalje nismo dosegli taj broj koji bi potpuno neutralizovao prenošenje ovog virusa, i dalje imamo određeni broj ljudi koji se svakodnevno zaražava, ali manje nego pre, konkretno danas smo imali ispod 40 novoinficiranih“, izjavio je Vučević.\nOn je istakao da je vakcinacija u tržnim centrima Promenada i BIG značajan iskorak i za ove kompanije, kao i da se to pokazalo kao dobar potez.\n„Brojevi pokazuju da smo u Promenadi vakcinisali preko 3.700 ljudi, sa današnjim danom imaćemo možda i preko 4.000. BIG je za nepunih par dana imao preko 536 vakcinisanih, što pokazuje da moramo prići ljudima, da nije dovoljan samo jedan centar, moramo da priđemo i da budemo dostupniji građanima. Dobar znak je bio u BIG-u kada smo otvorili centar za vakcinaciju, prvi koji su došli da se vakcinišu bili su zaposleni iz prodavnica i butika u tržnom centru. Kada smo im došli do nogu ljudi su se lakše odlučili za vakcinaciju“, izjavio je on.\nVučević je istakao i prigradska naselja gde je vakcinisano preko 4.000 ljudi u toku obilazaka.\n„Možemo biti prilično ubeđeni da ti ljudi ne bi došli na Sajam da se vakcinišu ili bi došli kasnije. Mi danas imamo 1.769 aktivnih slučajeva, a od početka pandemije gotovo 45.000 Novosađana je bilo kovid pozitivno. Što se tiče vakcinacije prvu dozu je primilo 35.646 građana, možemo i tu biti sigurni da je taj broj sada veći, a potpuno vakcinisani, tj. Novosađani koju su primili obe doze je 103.000. Ukupno imamo više od 138.000 građana koji su primili bar jednu dozu. U procentima to je 44,1 posto od punoletnog stanovništva, što bi rekli dali smo gas. Došlo je do buđenja svesti Novosađana“, dodao je on.\nKada je reč o ljudima u životnom dobu između 50 i 59 godina Vučević je napomenuo da oni kasne gotovo tri procenta za deceniju mlađom generacijom i rekao da mu nije jasno zašto se oni manje vakcinišu, jer se radi o kategoriji stanovništva koje može da bude ugroženo.\n„I vrlo važna stvar, padaju brojevi inficiranih, ali oni koji se inficiraju znaju da imaju težu kliničku sliku, i bojim se da će se javiti taj trend da će ljudi koji nisu vakcinisani imati teže oblike oboljevanja, a to svedočim iz ličnog primera jer sam u prethodnih tri dana izgubio dva bliska prijatelja iz oblasti sporta, obojica nisu bili vakcinisani, to je za mene privatno i emotivno ozbiljan udarac, ali i pouka svima da ova bolest ne bira, da niko nije zaštićen, da uradimo sve što možemo da spasemo ljudske živote. Zato molim Novosađane i sve građane Srbije da se vakcinišu. Malo je neverovatno da nas zovu ljudi iz inostranstva i regiona, da mole da dođu kod nas da se vakcinišu, a da naši građani to ne koriste“, saopštio je gradonačelnik Novog Sada.\nVučević je nagovestio da je razgovarao sa direktorima javnih i javno komunalnih preduzeća i direktoricom predškolske ustanove, kao i da tu mora mnogo više da se uradi.\n„Ja ne razumem da se svi vozači GSP-a ne vakcinišu. Ja ne razumem da se sve vaspitačice ne vakcinišu, mogu da prihvatim da je to individualna odluka, ali ne mogu da shvatim da se tako neodgovorno ponašaju“, dodao je on.\nGradonačelnik je naglasio da veruje da ćemo pobediti koronu i da ćemo moći da se okupljamo.\n„Država ne može da pravi bilo kakvu diskriminaciju u pogledu vakcinisanih i nevakcinisanih, ali privatni organi mogu da određuju ko ulazi i ja podržavam taj stav i EXIT-a i drugih festivala i ugostitelja. Imate dokaz o vakcinaciji ili idete na brzi antigenski test, negativni ste – izvolite uđite.Kada je reč o najavi EXIT-a mi imamo pravo da se borimo za naš grad i našu državu i da verujemo da ćemo pobediti ovu bolest i da ćemo se vraćati normalnijem životu“, dodao je on.\nNa pitanje da li smatra da vakcinacija treba da bude obavezna za ulaske na stadione, pozorišta, gradonačelnik je potvrdio i rekao da to pravno nije lako uobličiti, ali da misli da treba dati pozitivne mere za sve koji su se opredelili da se vakcinišu i pokažu odgovornost.\n„Poruka mladima – hoćete da se družite, da imate proslave, pravite maturske večeri, pomozite nam, ne možemo mi to sami da uradimo. Merni je jasno da su mladi željni, njima je 15 meseci zaustavljen život, prirodno je da su željni da se okupljaju, njihova pomoć nam je mnogo bitna, ne treba da se vijamo da li neko pravi ilegalne žurke i da li treba da policija reaguje na Keju ili Studentskom centru“, dodao je on.\nZnačaj Fruškogorskog koridora ogroman, Novi Sad konačno dobija obilaznicu oko Petrovaradina\nNa pitanje da li bi bio zadovoljan da tempo vakcinacije prati tempo izgradnje nove kovid bolnice u Novom Sadu Vučević je kazao da nikad brže nije video otvaranje gradilišta.\n„Ima ideja da se čak proširi i ceo ovaj potez, razmišlja se čak i o heliodromu, da to bude prva bolnica koja će imati heliodrom u Novom Sadu. Ide zaista dobro i ja verujem da će neimari izdržati taj tempo i da ćemo imati u datom roku završenu ovu bolnicu. Potpuno menjamo Mišeluk, imamo divnu zgradu RTV na jednom kraju Mišeluka, i bolnicu na drugom kraju i ostaje predivan jedan potez koji treba da se razvija, ali tu treba da bude i obdaništa, škola, parkovi… Takođe moram da spomenem i veliku investiciju koju država provodi u Novom Sadu, a to je izgradnja blokova B i C Kliničkog Centra Vojvodine, to je bitna i velika investicija.“, izjavio je on.\nNa konstataciju da je zvanično počela izgradnja Fruškogorskog koridora, jedna od najvažnijih infrastrukturnih investicija u našoj zemlji i da su počeli radovi, on potvrđuje da su 1.maja počeli radovi na tunelskim cevima kroz Frušku goru, i te tunelske cevi će biti najduži tuneli u Srbiji, preko 3,6 kilometara jedan tunel.\n„Značaj ove saobraćajnice je ogroman jer povezuje dva autoputa E70 i E75, odnosno Beograd-Zagreb sa Beograd-Budimpešta, mi dobijamo sa ovim izlaz na još jedan autoput, brzom saobraćajnicom, povezujemo od Rume dalje prema Šapcu i od Šapca prema Loznici, znači Jadarsku oblast, Podrinje, Mačvu, Srem, Novi Sad i Južnobački deo i onda idemo prema Banatu. Imate i Semberiju, kada odete ovim autoputem, odnosno brzim putem Novi Sad – Ruma izađete autoput Beograd-Zagreb, vi kod sela Kuzmin se isključujete i idete autoputem do Sremske Rače, Republike Srpske, BiH i dalje prema Bijeljini“, rekao je on.\nVučević je naglasio da Novi Sad konačno dobija obilaznicu oko Petrovaradina, što znači da teretni saobraćaj neće ulaziti u tom kapacitetu kroz sam grad, biće manji pritisak i na Žeželjev most, i dobijamo most nizvodno od grada, Petrovaradinsko-Koviljski most.\n„Treba da uradimo još taj deo od kružne raskrsnice u Sremskoj Kamenici gde se spaja most do Fruškogorskog koridora u punom profilu, da dobijemo još brzu saobraćajnicu u punom profilu. Mislim da je ovo rešenje koje su stručnjaci ponudili nešto što se vidi svuda u svetu. Pokazana su nam dva projekta za idejno rešenje mosta. Jedan sadrži asimetrične pilone, odnosno veći pilon je sa Bačke strane grada u odnosu na druga dva, a drugi model ima sva tri jednaka, tj simetrična pilona. Nije samo pitanje estetike, to građevinci vide na jedan, a urbanisti i arhitekte na drugi način i to je sada pitanje struke“, dodao je on.\nKulturna stanica „Mlin”: Radionica i izložba za decu


ĐOKOVIĆ KREĆE U TENISKU REVOLUCIJU! Američki mediji otkrili: napušta ATP Savet igrača i staje na čelo NOVE organizacije!\nNovak Đoković više ne želi da interese tenisera zastupa kroz Savez igrača, oformljen kao jedno od tela Asocijacije teniskih profesionalaca (ATP), već pokreće sopstvenu organizaciju.\nO ovoj svojevrsnoj revoluciji u "belom sportu" svet je obavestila američka novinska agencija Asošijejted pres.\nOna navodi da će Đoković zajedno sa nekada 30. igračem sveta, Vasekom Pospišilom, deliti predsedničku funkciju u tom novom telu, koje će za cilj imati borbu za bolji status samih igrača u tenisu.\nAP javlja da su Đoković i Kanađanin poslali imejl kolegama, zalažući se da se formira Asocijacija profesionalnih teniskih igrača (PTPA).\nU pismu se navodi da je cilj "da se prikupi podrška tenisera za formiranje udruženja čiji bi mandat bio da promoviše, štiti i zastupa interese tenisera... kao i da zaštiti budućnost tenisa".\nPomenuta novinska agencija podseća da teniseri nikada nisu imali sindikat kao što je to slučaj sa timskim sportovima u Severnoj Americi, već svako od njih po ovom pitanju nastupa individualno. Toga su se Nole i Vasek dotakli u pismu:\n"Za razliku od mnogih drugih profesionalnih sportova, muški profesionalni tenis nikada nije imao reprezentativno telo u kome bi igrači zastupali igrače", navodi se u pismu.\nPodsetimo, profesionalne turnire u tenisu organizuje ATP, u kome je Đoković predsednik Saveta igrača, a Pospišil bio član tog tela dve godine pre nego što je u petak obavestio javnost da ga napušta jer je kroz to telo "gotovo nemoguće uticati na važne odluke"\nBilo je početkom 2020. govora o eventualnom organizacionom spajanju muškog i ženskog tenisa, o čemu je govorio i Rodžer Federer, ali Nole i njegov kolega to ne spominju u pismu:\n"Cilj PTPA nije da zameni ATP, već da omogući igračima sopstvenu strukutur, nezavisnu od ATP-a, koja bi direktno odgovarala na potrebe igrača-članova, kao i na svaku njihovu zabrinutost". U pomenutom pismu u koje je agencija AP imal auvod, navodi se da bi novom organizacijom upravljao odbor koji bi imao do devet članova, koji bi se birali jednom godišnje. Taj odbor bi izabrao dva "kopredsednika", a prvi bi bili Đoković i Pospišil.\nU pismu se još navodi i da bi se PTPA bavila pravilima ATP-a i turnira, načinima na koji se dele nagradni fondovi, disciplinskim sankcijama, penzijama, putovanjima, hrani na turnirima, osiguranju i medicinskom staranju o igračima.\nSvi članovi buduće organizacije, plaćali bi članarinu u zavisnosti od toga koji su na ATP listi, pa bi oni iz Top 50 davali po 1.500 dolara, a samo 75 dolara oni koji su između 401. i 500. pozicije. Kod dublova bi najskuplje članarine bile one za igrače iz Top 30 i iznosile bi po 1.000 američkih dolara.\nNa kraju imejla igrači su zamoljeni da podrže formiranje PTPA, a dodaje se i ovo "Ako se dovoljan broj tenisera odazove i podrži inicijativu, prionućemo na sledeće korake". Prvi koji se javio da će ovu ideju podržati je Miloš Raonić - koji s Novakom treba da igra finale Sinsinatija.\nNovak Đoković na masaži tokom polufinalnog dvoboja sa Agutom u Njujorku\nPodsetimo, minule noći Novak Đoković je uz brojne poteškoće u svojoj igri, ali i medicinske intervencije zbog obnovljenog bola u vratu, uspeo da nakon velike borbe savlada Roberta Bautista Aguta u polufinalu i time zakaže njujoršku borbu za trofej Sinsinatija sa Raonićem. Međutim iako se je odmah posle susreta Nole dao izjavu na terenu, začinivši je uz pet srpskih reči, do njegove konferencije za medije nije došlo, jer mu se stanje pogoršalo.\nLEOV TATA UZDRMAO FUDBAL! Lionel Mesi je hteo u Mančester siti, a onda je njegov otac UZEO TELEFON U RUKE...\nAsocijacija profesionalnih teniskih igrača


„Mapiranje grada: Mesta stradanja u Novom Sadu“ – RADIONICA\nGrad kao mesto istorijskog pamćenja\nRadionica „Mapiranje grada: Mesta stradanja u Novom Sadu“, koja je održana na Tribini mladih, nastavak je programa Kulturnog centra Novog Sada organizovanog povodom sećanja na žrtve Novosadske racije 1942. godine pod nazivom „Ledena tišina govori“. Interaktivnu radionicu vodila je autorka Gordana Todorić, koja je i profesorka u Ekonomskoj školi, a priču je istorijskim činjenicama dopunio istoričar Stefan Radojković.\nNa zanimljiv način, posetiocima, čiji je veći deo činila omladina, autorka je prikazala pojedine segmente ukazujući na slojeve u istorijskom pamćenju grada. Sa pregršt informacija ona je dočarala nekadašnji izgled novosadskih ulica, objasnila je koja su to mesta bila značajna tokom Racije, i na koji način su ona korišćena.\nPosetioci su saznali kako se nekada zvala zgrada u kojoj je „Pozorište mladih“, šta se u njoj dešavalo tokom Racije, ali i „priče“ mnogih drugih stambenih zdanja koje su igrale veliku ulogu tokom nemilog događaja. Predstavljena su i mesta stradanja, a osim fotografijama, sve je potkrepljeno i istorijskim podacima.\nAutorka i profesorka Gordana Todorić rekla je da se ova uvodna radionica bavi gradom kao mestom istorijskog pamćenja, naglašivši da mladi ljudi treba da znaju kada prolaze pored neke građevine zašto je ona važna i koju priču nosi.\n– Ovo zapravo predstavlja svojevrsnu kulturnu arheologiju jedne aktuelne discipline koja se zove kultura pamćenja. Mladi ljudi kojima predajem imaju dovoljno informacija za svoj uzrast na ovu temu, a ono što je ohrabrujuće jeste da su voljni i žele da znaju mnogo više, dok stariji sugrađani ovaj događaj pamte na nivou lične traume – rekla je Todorić dodavši da još uvek nije utvrđen tačan broj žrtava i da taj podatak nažalost teško može biti izveden jer su mnoge porodice u celosti nestale sa mape grada.


Kada te... - Sport - Foto-galerija - Forum Fotografskog kluba Vojvodina\n» Kada te...\nObjavio Vergil, mar 08 2011 02:53\nDodato: mar 08 2011 02:53\nTaken: 2011:03:08 02:50:47\n"Vecernje novosti" Foto: Nenad Karlic\nmar 08 2011 10:04\nOva varijanta je mnogo bolja, jedino mislim da nisi trebao da brises prvobitno postavljenu fotografiju jer si time izbrisao ostale komentare i neciji trud da odvoji vremena i pokusa da ti ukaze na nedostatke.\nAutor treba da stoji iza fotografije koju postavi na sajtu, bez obzira dal ona valjala ili ne. Kad bi svako obrisao fotografiju nakon komentarisanja niko se vise ne bi ni trudio da pomogne svojim savjetima.\nmar 08 2011 10:16\nSlažem se sa Monteom da se to ne radi i ne brišu se fotografije sa sajta kada se jednom postave, jer se brišu i komentari a oni su vlasništvo onih koji ih pišu, već treba prihvati kritiku bez sujete pa drugi put voditi računa o tome kakav je WB ili nešto drugo.\nJer šta bi se desilo da svi mi brišemo fotografije kad ih neko loše oceni ? Dobili bi nerealnu sliku o sebi i svojim kvalitetima, a to nam sigurno kao fotografima nije cilj.\nmar 08 2011 11:37\nNisam hteo da obrisem i komentare, nego samo fotku da stavim sredjenu. Izvinjavam se unapred na gresci, nece se vise ponoviti\nFile Name gallery_45_48_65723.jpg\nUnix Timestamp 1299549201\nOriginal File Size 217414\nDate Taken 2011:03:08 02:50:47\nCopyright Vecernje Novosti\nImage Length 491\nIPTC.CopyrightNotice Vecernje Novosti


Krajiški načelnici danas potpisali Memorandume o razumijevanju s ciljem podrške u radu Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari | Općina Ključ\nKrajiški načelnici danas potpisali Memorandume o razumijevanju s ciljem podrške u radu Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari\nPosted on 6. Decembra 2019. 6. Decembra 2019. by Urednik\nDanas su u Sarajevu načelnici krajiških općina i gradova potpisali Memorandum o razumijevanju s ciljem podrške radu Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari – Spomen obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine. Podršku današnjem potpisivanju Memoranduma o razumijevanju prižio je i Premijer Unsko-sanskog kantona gospodin Mustafa Ružnić.


Predsjednik Glavnog odbora SDP-a BiH i zastupnik u Parlamentu BiH Saša Magazinović smatra da je ovaj mandat vlasti obilježio veliki broj neispunjenih obećanja, a da su u zamazivanju očiju narodu prednjačili oni na najvišim funkcijama.\nU tom smislu podsjetio je na „prvih 10“ neispunjenih obećanja predsjedavajućeg Vijeća ministara Denisa Zvizdića, a koje je dao u svom prvom obraćanju Parlamentu kada je tražio i dobio glasove većine poslanika za izbor na ovu visoku političku funkciju, saopćeno je iz SDP-a.\n- Naši stari kažu da je čovjek gospodar riječi dok je ne izgovori, a poslije toga postaje njen rob. Denis Zvizdić je na samom početku mandata postao rob više od 12.700 riječi koje je izgovorio u ekspozeu u Parlamentu BiH dajući svakojaka obećanja.\nZbog toga Parlament BiH, ali i javnost u cjelini, ima pravo znati, a Zvizdić ima obavezu da objasni zašto nije ispunio ono što je obećao - smatra Magazinović i podsjeća na neka od neispunjenih obećanja:\n1. Zbog čega nije ispunjeno obećanje o osnivanju Vijeća za nacionalnu sigurnost Bosne i Hercegovine, koju bi činili najviši predstavnici zakonodavne i izvršne vlasti države i entiteta, čelnici obavještajne i najvažnijih policijskih agencija, a koje bi bilo zaduženo za koordinaciju svih aktera sigurnosnog sektora i strategijsko upravljanje sektorom sigurnosti?\n2. Zašto nije ispunjeno obećanje o osnivanju Banke za obnovu i razvoj Bosne i Hercegovine?\n3. Zašto nije ispunjeno obećanje da će poseban akcent biti stavljen na položaj mladih u BiH i da će biti donesena Nacionalna strategija za mlade za period 2015. - 2025.?\n4. Zašto nije ispunjeno obećanje da će se veliki i prepoznatljivi kulturni događaji u BiH, kao i svi sportski strukovni savezi, koji su registrirani na nivou Bosne i Hercegovine, finansirati iz budžeta BiH umjesto neselektivnog finansiranja brojnih udruženja i organizacija koje bi u principu trebale biti finansirane sa entitetskog, kantonalnog ili općinskog, a ne sa državnog nivoa?\n5. Zašto nije „obnovljena i ojačana Direkcija za evropske integracije“?\n6. Zašto nije provedeno zakonsko, kadrovsko i materijalno osposobljavanje i jačanje institucija zaduženih za provođenje mjera unutrašnje sigurnosti za koje je obećano da će biti visoko na listi prioriteta Vijeća ministara, te poboljšanje selekcije i profesionalnog razvoja kadrova u policijskim agencijama, kao i podizanje ličnog standarda policijskih službenika?\n7. Šta se desilo sa obećanjem da će težište budućih aktivnosti Vijeća ministara biti usmjereno na borbu protiv svih oblika terorizma, borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije, protiv trgovine narkoticima i ljudima, ilegalnih migracija, te uspostavljanje djelotvornog mehanizma zaštite i spašavanja?\n8. Zašto nije izrađen dokument „Sigurnosne politike Bosne i Hercegovine za period 2015.-2025."\n9. Zašto nije ispunjeno obećanje o uspostavljanju Agencije za mala i srednja preduzeća BiH?\n10. Zašto nije napisan i Parlamentu poslan na usvajanje obećani Zakon o strateškim investicijama u Bosni i Hercegovini?\n- Na koncu treba reći da je lista neispunjenih obećanja mnogo duža i da javnost zaslužuje odgovore na pitanja o ispunjenju obećanog. Ako već predsjedavajući Vijeća ministara nije tražio periodične izvještaje o radu ministara, što je također obećao, mi poslanici ćemo to tražiti. Vrijeme je da se u politici počnu vrednovati djela - zaključio je Magazinović.\nSaša Magazinović Denis Zvizdić\nZvizdić odbio odgovoriti Magazinoviću na pitanje je li koristio neustavni popis RS\nMagazinović: Zvizdić namjerno blokira NATO put\nMagazinović o odgovoru Vijeća ministara BiH za pomjeranje roka naplate PDV-a: Sve je suprotno od onoga što je Zvizdić obećao javnosti


Вучићеви батинаши већ започели „рад“ на 15 изборних места\nНасловна/Србија/Хроника/Вучићеви батинаши већ започели „рад“ на 15 изборних места\n29. априла 2016.\tХроника Коментара\nОзнакебатинаши Вучић избори\nПретходно Во имја стомака, будака и лудака\nПосле Шкотски научници: Сиротиња живи краће зато што једе јефтино црвено месо са адитивима\n30. априла 2016. at 08:23\n30. априла 2016. at 17:59\nko vas jebe kad ste ko narod glupi umesto da ste ujedinjeni vi se ubijate između sebe,netreba nama neprijatelj mi smo sami sebi neprijatelji čim se oni zovu zvonko,ivica tomica itd to nije videlo srbina.a vidim i na rts sutra vaskrs niti jedan filom po tom pitanju sve komunistički filmovi.a što vas desetak ne uletite i te batinase potamanite pa da vidimo dal će doći opet.\n30. априла 2016. at 18:06\nDevetog Maja 1945, nemacke radio stanice i one u jedinicama vermahta su pocele da emituju poziv svim jedinicama, vojnicima i pripadnicima kvislinskih trupa da se predaju antinacistickim saveznicima, i da ce u tome slucaju prema njima postupano u skladu sa konvencijama. Naravno, upozorili su da ti koji to ne ucine, mogu da budu ubijeni kao odmetnuti zlocinci. Dakle, ustaske jedinice su morale tu informaciju da cuju. I kralj Petar je sa talasa BBC-a pozvao sve jedinice verne monarhiji da se predaju partizanima i da ce prema njima biti postupano po medjunarodnom ratnom pravu. Ali, juznoslovenski narodi pogotovo oni skloni ekstremizmu nikog ne slusaju, i nista ne citaju. Ustase su nastavile sa zlocincima, a general veran monarhiji je ostao skriven u gorama. I generala su uhvatili partizani i osudili na smrt. Vlade demokratskih, kapitalistickih zemalja Titu nisu mnogo zamerale jer se general nije predao u roku dogovorenom izmedju Nemaca i Saveznika posle Osmog Maja. A ustase sa clanovima porodica su bezale ka Austrili gde su bile Britanske trupe, verujuci da ce ih oni zastititi zbog navodnog razumevanja za antikomunizam. Kada su ustase stigle do Blajburga Britanci su ih docekali sa uperenim oruzjem i poterali nazad gde su vec bili partizani. I partizani su tu priliku iskoristili da se krvavo osvete za bezbrojne zlocine ustasa nad stanovnistvom. Niko se iz onih realija nije poucio. Na Balkanu se i dalje vlast sluzi nasiljem i zlocinom. Cak i kada je jasno da su inostrani zastitnici balkanskih satrapa ulsli u duboku krizu i verovatnu predaju,…Ne, vise nece biti operacija „paperclip“ a pogotovo ne za balkanske nasilnike. Sta vise, svedoci saradnici iz inostranstva i odavde, ce nuditi sudske dokaze o zlocinima zaludjenika,….\nОво је занимљиво... https://www.srbijadanas.net/vucicevi-batinasi-vec-zapoceli-rad-na-15-izbornih-mesta/


Da li su displazija kuka i lakta nasledna oboljenja? (Hazewinkel article) | Strajano Cane Corso » Strajano Cane Corso\nCane Corso Kennel Strajano Serbia FCI 4503 / Kane Korso Odgajivačnica Strajano Srbija FCI 4503\nOdeljenje kliničkih nauka za životinje pratioce, Univerzitet u Utrehtu, Holandija\nTekst preuzet sa: http://canecorsoforum.info\nOrtopedska oboljenja sa najvećim pojavljivanjem u veterinarskoj praksi su displazija kuka HD i displazija lakta ED. Oba oboljenja imaju zajedničko to da se javljaju kod srednjih i velikih rasa pasa, da su razvojne bolesti i da često uzrokuju mnogo bola i neprijatnosti bolesniku. Dodatno, bez obzira na trud odgajivača i klubova, HD i ED pokazuju tendenciju da se javljaju nenadano kod jednog ili više pasa koji potiču iz istog legla kao i psi koji ne pokazuju nikakve kliničke znake hramanja. Prvo ćemo dati nekoliko osnovnih informacija o obe pojave, pre nego što odgovorimo na pitanje koje je postavljeno u naslovu ove prezentacije\nRazvoj zglobova kuka i lakta\nSkelet embriona psa je isprva struktura sastavljena od hrskavice. Hrskavica je meko tkivo koje može da raste i deljenjem ćelija i rastom pojedinačne ćelije hrskavice. Ovo predstavlja sličnost sa većinom tkiva u telu ali je različito u odnosu na koštano tkivo koje je tvrde strukture i sadrži koštane ćelije koje ne mogu da se dele i da rastu. Na rođenju se srednji deo (dijafiza) i krajevi hrskavice hrskavičavog “prototipa” dugih kostiju (epifiza) zamenjuje koštanom masom. Hrskavica ostaje prisutna samo između ovih koštanih tačaka – centara i takođe prekriva koštani završetak; ova hrskavica se zove “epifizna hrskavica” i omogućava skeletu da raste i posle rođenja. Epifizna hrskavica “brine” o rastu dugih kostiju. Hrskavica koja prekriva uzglobljene krajeve kosti povećava prečnik ovog dela skeleta. Proces rasta iz hrskavice prati proces pretvaranja hrskavice u mnogo čvršće koštano tkivo. Kada se ova transformacija završi i sva epifizna hrskavica se pretvori u koštanu masu – skelet prestaje da raste i životinja je dostigla maksimalnu veličinu. Međutim, ovo ne znači da skelet neće menjati oblik i sastav. Koštano tkivo uklanjaju specijalno za to namenjene ćelije i ako je neophodno zamenjuju ga nove ćelije. Proces obnove koštanog tkiva počinje od ranog doba i nastavlja se posle sazrevanja.\nKriva rasta za rast pasa velikih rasa ima veću strminu nego kriva rasta mladih pasa malih rasa, posebno između tri i šest meseci starosti. Drugim rečima, rast štenadi velikih rasa ima veći stepen u kilogramima težine i centimetrima dužine kostiju po jedinici vremena (nedeljno). Razlike u brzini raste su takođe izazvane individualnim razlikama izazvanim hormonima (muški i ženski hormoni) i okolnostima iz okruženja. Ovo drugo uključuje i kvalitet i kvantitet dnevnog sledovanja hrane. Ovi faktori utiču ne samo na rast hrskavice, nego i na obnovu kostiju. Zglob kuka se sastoji od ležišta, čašice (acetabulum) i jabučice, glave koja se nalazi na vratu. Kod psa koji raste, čašica se sastoji od četiri mala dela kosti koje dele zone hrskavice, dozvoljavajući tako zglobu da raste i da se pretvara u kost. Vrat kosti se oblikuje tokom rasta, prilagođavajući ugao kontakta između jabučice i čašice. Veza između jabučice i čašice se sastoji od malog ligamenta, kapsule zgloba i mišića koji okružuju zglob kuka. Čvrsta veza i tesno spajanje omogućavaju zglobu da se harmonično razvija. Ako je jabučica van čašice i nije vezana čvrsto, čašica postaje plitka. Kada je hrskavičasti rast jabučice ometen, jabučica ili glava je premala ili “dečija” (i shodno tome ranjiva). Kada se ometa modelovanje skeleta, pravac vrata kosti se ne prilagođava rastućem skeletu.\nZglob lakta čine tri kosti: nadlaktica (humerus) i dve kosti podlaktice (radius i ulna). Ove tri kosti su savršeno spojene zajedno i omogućuju laktu da se savršeno opruža i skuplja. Dodatno, podlaktica se može rotirati oko svoje ose do određenog stepena, što je uglavnom pokret u kojem učestvuju dve kosti podlaktice – radijusa i ulne. Ulna ima dve važne izrasline:\n1. Ankonealni proces (anconeal process)\n2. Koronoidni proces (coronoid process) koji je bitan za rotaciju ulne oko radijusa.\nKao i svi delovi skeleta, ankonealni i koronoidni proces su sačinjeni od hrskavice u ranom dobu i tokom rasta će biti zamenjeni koštanim tkivom. Ovaj proces zamene je skoro gotov sa pet do sedam meseci starosti. Kada je rast u dužinu radijusa i ulne ometen, čašica koju formiraju radijus i ulna može da ne odgovara kosti nadlaktice; ovo je rezultat neslaganja površine zgloba sa nadlakticom. Kada nenormalne smicajuće sile deluju na ankonealni i koronoidni proces, oni se mogu pomeriti sa svog mesta. Razvoj hrskavice koja prekriva koronoidni proces ili nadlakticu u mestu uzglobljenja može biti ometen i dovesti do kružnog zadebljanja. Ovaj ranjivi deo hrskavice se može odlomiti od ostatka, izazivajući fragmentirani koronoidni proces ili slobodan jezičak hrskavice.\nZbog ometanog razvoja jabučice i čašice i opuštene veze između ovih kostiju, delovi hrskavice koji pokrivaju ove kosti će biti preopterećeni. Ovo izaziva savijanje hrskavice i eventualnu deformaciju zgloba. Dodatno, nestabilnost zgloba će izazvati razaranje hrskavice i upalu zgloba, izazivajući bolno stanje. Konačno, jabučica nije više postavljena duboko u čašicu, što dovodi do pogrešnog formiranja zgloba kuka (tzv. Displazija). Upala zgloba postaje hronična (takozvana osteoartroza) i vodi do zgloba kuka koji ima limitiranu pokretljivost i izaziva bol, naročito posle aktivnosti. Sa osteoartrozom, nova kost (osteofiti) rastu na ivicama zgloba, oko čašice i na vratu kosti. Osteofiti rastu u svim pravcima brzinom koja zavisi od stepena ozbiljnosti osteoartroze. Kod mladih pasa, od četiri do dvanaest meseci, bol preovlađuje nad kliničkim znacima displazije; bol kod stajanja (pas brzo sedne), bol pri hodu (pas odbija da hoda, hoda zamahujući kukovima) i bol prilikom penjanja i skakanja. Slaba ili jaka veza jabučice i čašice se može utvrditi specijalnim kliničkim ili radiološkim tehnikama. Na radiogramima (rentgenskim snimcima) se može objektivno oceniti metodom Norbergovog ugla, a osteofiti se mogu videti na specijalnim radiološkim snimcima. U starijem dobu, bol nakon previše napornog vežbanja preovlađuje nad odbijanjem stajanja, hodanja, skakanja i penjanja. U mladom dobu se labava veza između čašice i jabučice može popraviti hirurškom korekcijom kada pas pati od displazije, dok kod odraslog psa kuk može biti zamenjen veštačkim. Konzervativni tretman uključuje prilagođene vežbe, kontrolu težine i lekove.\nPod terminom “displazija lakta – ED” se podrazumevaju raznolika oboljenja koja nemaju međusobne veze, a koje se dešavaju u zglobu lakta, i prisutne su kod mladih pasa velikih rasa i izazivaju bolna stanja koja na kraju vode do onesposobljavajuće osteoartroze pogođenog zgloba. Najčešće dijagnostikovana oboljenja koja potpadaju pod displaziju lakta su:\n1. Smaknuti ankonealni proces (takođe nazvan – neobjedinjen ankonealni proces)\n2. Smaknuti ili nepotpun (izlomljen) koronoidni proces\n3. Odvojen komad zglobne hrskavice poreklom iz nadlaktice (osteochondritis dissecans)\n4. Dva različita oblika neslaganja sa ometanim razvojem radijusa ili ulne (npr. čašica ne leži savršeno sa dodirnom površinom nadlakatne kosti)\nSlobodni delovi hrskavice ili kosti kod prva tri slučaja će iritirati zglob, izazivajući bol i upalu zgloba i na kraju onesposobljavajuću osteoartrozu. Disharmoničnost lakta će izazvati smicajuće sile i verovatno izbaciti iz idealnog položaja ankonealni ili koronoidni proces sa prvim ili drugim slučajem kao posledicom. Disharmoničnost lakta će takođe izazvati preopterećenje dela zgloba koji treba da nosi manju težinu, izazivajući razaranje hrskavice sa bolnim upalama i na kraju sa osteoartrozom. Pas sa displazijom lakta će patiti od hromosti, počinjući od starosti od četiri do šest meseci kada je jedan lakat zahvaćen. U slučaju da su oba lakta zahvaćena, kratki koraci i odbojnost ka igri i trčanju mogu biti jedini znaci. Pri kliničkom ispitivanju, moguće je čuti ili osetiti blago krckanje pri pomeranju zgloba. Prvi, treći slučaj i disharmoničnost lakta se mogu videti na tri različita radiološka pogleda, dok je drugi slučaj dosta teško otkriti u ranoj fazi, ali postaje više vidljiv kako se znaci osteoartroze razvijaju. Hirurško uklanjanje odvojenih delova koji iritiraju ili hirurško fiksiranje ankonealnog procesa i hirurška korekcija disharmoničnosti lakta se indikuju samo kod blage osteoartroze; kod teške osteoartroze lakta šansa za povratak u punu funkciju je slaba. Konzervativni tretman osteoartroze uključuje umanjeno fizičko angažovanje, kontrolu telesne težine i lečenje kako bi se zalečila hrskavica, umanjila upala i umanjio bol.\nUticaji okruženja na HD i ED\nDr Kealey je sproveo veoma zanimljivu studiju sa 20 parova Labradora (1). Psi su bili smešteni u parovima istog pola iz istog legla u jedan kavez. Jednom od pasa je bilo dozvoljeno da jede koliko hoće dok je brat/sestra dobijao dve trećine te količine. Na određeni vremenski period psi su bili mereni i rađen im je snimak. Psi koji su jeli bez ograničenja su dostigli težinu u proseku oko 32 kilograma, dok su braća/sestre iz legla dostizali u proseku 23 kilograma, svi psi su bili iste dužine. Labavost kuka (izražena kao Norbergov ugao) i stepen formiranih osteofita (osteoartroza) je bila veća kod neograničeno hranjenih pasa nego kod onih koji su dobijali limitirane porcije. Kod nemačkih doga kojima je davana hrana bogata mineralima, vitaminima i energijom, Dr Hedhammar je demonstrirao da su psi koji su hranjeni bez ograničenja pokazali da je oblikovanje glave (jabučice) i vrata zgloba kuka zaostajalo za onim što se moglo videti kod ograničeno hranjenih pasa, što je rezultiralo lošim ležanjem jabučice u čašici (2). Dr Kasstrom je pokazao na leglima nemačkog ovčara, zlatnih i labrador retrivera da je neograničeno hranjenje rezultovalo frekventnijom pojavom i težom displazijom u poređenju sa ograničeno hranjenim braćama/sestrama iz legla. Finalni rezultat ocenjivanja kuka je bio više povezan sa ishranom i dobijanjem na težini nego sa labavošću zgloba u mladom dobu (3). U Utrehtu, demonstrirali smo da je kod doga othranjenih hranom sa visokim sadržajem kalcijuma hrskavica lakta pretvorena u kost u starijem dobu nego kod pasa hranjenih balansiranom ishranom sa niskim sadržajem kalcijuma (4). Dodatno, ometanje rasta u dužinu radiusa ili ulne koje izaziva disharmoničnost lakta se pojavljivalo češće kod doga kojima je prekomerno davan kalcijum. Ometanje u sazrevanju hrskavice koje vodi trećem slučaju displazije lakta je češće viđeno kod doga koje su hranjene hranom bogatom kalcijumom nego kod braće i sestara iz legla koji su imali balansiranu ishranu (5). Visok unos minerala nije izazivao oboljenja skeleta kod malih rasa kao što je to slučaj kod velikih rasa (6). Uzimanje hrane sa visokim sadržajem vitamina D takođe može dovesti do znakova četvrtog oblika displazije kao i do ometenog razvoja radijusa ili ulne i posledično do disharmoničnosti lakta. Istraživanje NAP-a i ostalih je pokazalo da hrana sa visokim proteinskim sadržajem, kao što je to kod visokokvalitetnih hrana za štence, nema negativnih uticaja na razvoj skeleta (7).\nSveukupno gledano, kod pasa koji brzo rastu se može razviti displazija kuka i/ili lakta kada se podižu na hrani bogatoj mineralima i vitaminima, ili čak kada se hrane balansiranom hranom u preteranim količinama, dok se kod pasa iste rase ili čak iz istog legla othranjenih na optimalnim količinama balansirane hrane ne javlja displazija kuka i/ili lakta. Pseća hrana sa optimalnim sadržajem minerala, vitamina, proteina i energije stvara stanje normalnog razvoja hrskavice, transformaciju hrskavice u kost i razvoj kosti. U stare dane, kada nije bilo hrane za štence sa niskim mineralnim i energetskim profilom , veterinari su prepisivali vlasnicima da hrane štence hranom za odrasle pse kako bi limitirali unos minerala, vitamina i energije. Niži energetski sadržaj hrane za odrasle pse primorava štene da jede veću količinu dnevno i samim tim uveća unos minerala i vitamina preko granice optimalnog što nenamerno stimuliše oboljenja skeleta uključujući i displaziju kuka i lakta. Skorije je pokazano da velike rase odgojene na balansiranoj hrani za štence sa maksimumom od 0.8 do 1.0% kalcijuma u suvoj materiji imaju neometani proces obnove kostiju zajedno sa neometanim rastom hrskavice i pretvaranjem hrskavice u kost. Kombinovano sa niskim unosom energije, ova hrana za štence obezbeđuje optimalne uslove za neometani razvoj skeleta.\nDakle, displazija kuka i lakta nisu nasledne bolesti? Naučili smo da ishrana ima važan uticaj na pojavljivanje displazije. Ovo je naročito tačno kod mladih pasa velikih rasa, koje rastu brže nego štenci malih rasa. Studije koje je sproveo NAP i drugi kod patuljastih pudli su pokazale da višak minerala ima samo blage, ali ne i klinički relevantne posledice na razvoj skeleta kod malih i srednjih rasa. Dr Ubbink i ostali su pokazali da je u holandskoj populaciji labradora displazija lakta prisutna samo u određenim podgrupama (podpopulacijama). Dodatno, Dr Ubbink je pokazao da se treći i četvrti slučaj displazije lakta javljaju u različitim podgrupama (podpopulacijama) u većini slučajeva, i samo se mogu videti unutar jedne podgrupe (podpopulacije) sa vrlo niskim brojem pojavljivanja (8). U anketi među vlasnicima Bernskih Planinskih Pasa sa displazijom lakta dijagnostikovanom radiografski (posebno drugog slučaja displazije i disharmoničnosti lakta), pokazano je da su ti psi imali isti stil života, uslove smeštaja i ishranu u poređenju sa psima kojima radiografija nije pokazala postojanje displazije lakta. Ove studije izgleda da pokazuju da će se kod pasa razviti displazija lakta bez obzira na ishranu, stil života i uslove smeštaja. Analiza populacije je otkrila da displazija kuka i lakta imaju nizak stepen naslednosti koji varira kod različitih rasa ispitanih u manje-više istim uslovima između 0.2 i 0.6 za displaziju kuka, a između 0.24 i 0.55 za displaziju lakta (9). Drugim rečima, i displaziji kuka i displaziji lakta su potrebni snažni uticaji iz okruženja da bi postale vidljive. Uzimajući rezultate gorenavedenih studija zajedno, može se zaključiti da će se displazija kuka i lakta razviti kod pasa određenih rasa i da će se ova oboljenja mogu razviti pod određenim uslovima u okruženju, od kojih je uticaj ishrane dobro ispitan. Teoretski, moguće bi bilo odgajiti pse rasa podložnih rasa na uticaje iz okruženja koji mogu izazvati displaziju kuka i lakta kako bi se našli genotipski oboleli primerci . Više smo naklonjeni odgoju mladih pasa rasa podložnih displaziji kuka i lakta na ishrani koja je optimalnog kvaliteta i kvantiteta i sa ograničenom aktivnošću kako ne bi rizikovali da će oboljenje skeleta biti izazvano. Kao posledica, genotip displazije kuka i lakta će ostati neprimećen u populaciji i može postati očigledniji u sledećoj generaciji kada potomak pasa koji su fenotipski bez displazije kuka i lakta bude podizan pod manje optimalnim uslovima. Da bi sprečili širenje gena za displaziju kuka i lakta u populaciji, uzgojna populacija mora biti pedantno praćena i testirana na HD i ED najmodernijim tehnikama. Pse sa netaknutim zglobovima ili najnižim stepenom oboljenja treba koristiti u priplodu. Studije kompletnih legala Labradora su otkrile da psi sa displazijom lakta došli od fenotipski-netaknutih roditelja (10). Analize pokazuju da je gen za drugi oblik displazije lakta kod ove rase najverovatnije dominantan sa promenljivom izraženošću: posebno kod mužjaka gde genotip odgovara fenotipu, dok kod kuja drugi oblik displazije lakta može ostati skriven. Ovaj model nasleđivanja je još jedan razlog neočekivanog pojavljivanja anomalije skeleta u sledećoj generaciji. Studije o psima koji imaju HD su pokazale da je ovo možda višegenetsko oboljenje, za koje je potrebno zajedničko delovanje više abnormalnih gena da bi se bolest pojavila (11). Pored posmatranja i kontrole psa pre parenja, posmatranje potomaka i ostalih životinja u srodstvu može pomoći da se nauči više o genotipu uzgojnih primeraka. Zasnovano na skorašnjem molekularno-biološkom istraživanju postoji dokaz da su displazija i kuka i lakta izazvane “bitnom grupom gena” tj. jedan ili više gena su pojedinačno odgovorni za pojavljivanje ovih bolesti. Odgovornost je na klubovima, savezima i udruženjima da iniciraju i podrže istraživanja kako bi se pronašli homozigotni i heterozigotni prenosioci, koji će preneti nenormalne gene sledećoj generaciji. Proći će nekoliko psećih generacija dok DNK (DNA) , HD i ED testovi postanu realnost. Zbog toga je sad pravo vreme da se međunarodna udruženja, savezi i ostali dogovore oko uniformisanja sistema praćenja i sertifikacije, dozvoljavajući kolegama odgajivačima iz svoje ili drugih zemalja da daju na uvid u stanje kukova i laktova i da obznane na kom metodu je zasnovana sertifikacija.\nPostoji opasan paradoks ovih dana: psi poreklom iz zemalja gde je na snazi strožiji metod ocenjivanja HD i ED i gde se dobijaju slabiji rezultati, su potučeni na međunarodnom tržištu od strane pasa koji su podvrgnuti metodama ocenjivanja koje nisu prihvatljive po modernim veterinarskim shvatanjima.\nDisplazija kuka i lakta su razvojne bolesti brzorastućeg skeleta koje donose mnogo patnje obolelim psima i njihovim vlasnicima. Češća i teža displazija kuka i lakta se viđa kod rasa sa visokim stepenom rizika, kada se odgajaju na hrani visokog vitaminskog i mineralnog sadržaja ili hrani obogaćenoj mineralnim i vitaminskim suplementima, ili kada se odgajaju na neograničenim porcijama hrane, dok umanjeni unos kalcijuma (optimalno 0.8% do 1.0% u suvoj materiji) i ograničen unos energije mogu potisnuti pojavljivanje HD i ED. Model nasleđivanja, nizak stepen nasledljivosti i važan uticaj okruženja (npr. dnevna porcija) na manifestaciju displazije kuka i lakta kod jedinki pod genotipskim uticajem, može dovesti do toga da uzgojna populacija za koju se misli da nema HD ili ED daje potomke sa HD ili ED. DNK (DNA) testovi moraju biti cilj za budućnost za saveze i klubove. Pedantno i dosledno praćenje uzgojne populacije i njima srodnih pasa, kao i jasna međunarodna sertifikacija stanja kuka i lakta su najvažnije trenutne brige za kinologiju ovih dana, kako bi se izbeglo širenje gena povezanih sa displazijom kuka i lakta među rasama koje su rizične, a samim tim i pojavljivanje ovih onesposobljujućih bolesti.\n1. Kealy R.D., Lawler D.F., Allam M. et al.: Five year longitudinal study on limited food consumption and development of osteoarthritis in coxofemoral joints of dogs. Am.J.Vet.Med.Assoc. 210, 222 225, 1997.\n2. Hedhammar, A., Wu F., Krook L. et al.: Overnutrition and skeletal disease, an experimental study in growing Great Dane dogs. Cornell Vet 64 (suppl 5), 1 160, 1974.\n3. Kasstrom H.: Nutrition, weight gain and development of HD, an experimental investigation in growing dogs with special reference to feeding intensity. Acta Radiol Suppl. 344:135 179, 1975.\n4. Voorhout, G., Hazewinkel, H.A.W.: A radiographic study on the development of the antebrachium in Great Dane pups on different calcium intakes. Vet. Radiol. 28, 152 157, 1987.\n5. Hazewinkel H.A.W.: Influences of different calcium intakes on calcium metabolism and skeletal development in young Great Danes. Thesis Utrecht University, 1985.\n6. Nap R.C.: Nutritional influences on growth and skeletal development in the dog. Thesis Utrecht University, 1993.\n7. Hazewinkel, H.A.W., Nap R.C.: No consequences of restricted and high dietary protein on skeletal development of Great Dane dogs, Compendium on Continuing Education for the Practicing Veterinarian 21, 25 31, 1999.\n8. Ubbink GJ., van den Broek J., Hazewinkel H.A.W., Rothuizen J.: Cluster analysis of the genetic heterogeneity and disease distribution in purebred dog populations. Vet Rec. 142, 209 213, 1988.\n9. Morgan J.P., Wind A., Davidson A.P.: Hereditary bone and joint diseases in the dog. Schlutersche Verlag, Hannover (G), 2000.\n10. Everts, R.E.: Molecular genetic Studies in the dog: application to FCP in the Labrador retriever. Thesis Utrecht University 2000.\n11. Todhunter R.J., Acland G.M., Olivier M. et al.: Genetic linkage analysis of complex diseases: the canine hip dysplasia paradigm, International workshop ‘Canine Genetics: the map, the genes, the diseases’, J.A. Baker Institute for Animal Health Cornell University, July 1997.\nNaši psi / Our Dogs (12)\nDnevnik izložbi / Show blog (46)\nOstale vesti / Other news (33)\nDnevnik vlasnika / Owner's blog (3)\nNDS Sremski Karlovci,08.07.2017.\nNew litter/novo leglo Haykytto Strajano x Pola Strajano\nLotar Custodi Nos (Multi Ch)\nKretanje (Il Movimento)\nPreci naših pasa / Our dog’s ancestors\nKako doći do nas / How to reach us\nO sajtu / About site\nKnjiga Gostiju / Guestbook\nProšla legla / past litters\nKontakt informacije / Contact information\n+381 66 956 96 95\n+381 63 803 88 18\n+381 22 668 622\nStrajano @ Balkan kinology\nStrajano @ canecorsoforum.info\nStrajano @ Facebook\nStrajano @ Ljubimci forum\nIron Amstaff Kennel\nMilija Stankov (AST Plato)\nFCI – FÃ©dÃ©ration Cynologique Internationale\nSACC – Societa Amatori Cane Corso\nAchil ahil alisa CACIB cane cane corso Cisse corso custodi custodi nos displazija djovana djove doli dona druzenje dysplasia giovana giovanna health hrvatska iralgonuma jbob kane korso leglo litter lotar nadja nos pozega prm puppies rodrigo sara srbija standard strajano Tesi tyson uzicka vemax Zdravlje šampion štenci\nStrajano Cane Corso is powered by Wordpress.


Jorgovanka: “Sigurna sam da građani osećaju boljitak" | Južna Srbija Info\nPočetna | Ekonomija | Ukoliko niste znali, živite bolje\nJorgovanka: “Sigurna sam da građani osećaju boljitak"\nGuvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković ocenila je da boljitak u Srbiji ne meri samo statistika već i da građani to osećaju.\n“Stabilnost nismo izmislili mi. I mi kao i vi živimo na istoj planeti i ne znam ko to ne oseća rast”, kazala je Tabakovićeva na konferenciji za novinare upitana kada će građani osetiti poboljšanje ekonomskih pokazatelja.\nTabakovićeva je navela da su odgovorne mere fiskalne konsolidacije i strukturne reforme počele da daju rezultate, što se vidu u rastu BDP-a, stabilnosti cena, manjem fiskalnom deficitu, povećanju zaposlenosti, rastu zarada, kao i povećanju izvoza.\nNa konstataciju da su realne zarade u prvom kvartalu ove niže nego u poslednjem kvartalu prošle godine, a da je nezaposlenost u istom periodu veća, Tabakovićeva je odgovorila da to nisu uporedivi podaci.\nZamenik direktora Direktorata NBS za ekonomska istraživanja i statistiku Branko Hinić je na to odgovorio da je kada se uporede prvi kvartali ove i prethodne godine, evidentan i rast zarada i rast zaposlenosti.\nKako je naveo, zarade u Srbiju su na kraju prvog tromesečja ove godine bile veće nominalno za 4,5 odsto i tri odsto realno nego u istom period prethodne, s tim što u povećanju zarada prednjači privatni sektor u kojem su zarade porasle nominalno za 5,8 odsto i realno za 4,2 odsto.\nKada se pogledaju podaci o zaposlenosti, vidi se da je posmatrano u istom periodu, zaposlenost veća za 6.000. I u ovom slučaju rast se duguje privatnom sektoru, gde je zaposleno 15.000, dok je u javnom sektoru broj radnika smanjen za 9.000.\nGovoreći o inflaciji, Tabakovićeva je kazala da je ona ispod ciljanog koridora pre svega zbog pada cena primarnih proizvoda i niske cene nafte, a da će u ovoj godini iznositi oko 1,8 odsto.\nUkoliko, međutim, poskupi struja, to će uticati na to da se popne na nivo od 2,2 odsto, navela je guvernerka.\nTabakovićeva je izričito odbacila mogućnost da se putem kursa podigne inflacija.\n# struja plate nezaposlenost NBS standard Jorgovanka Tabaković BDP\nProsečna plata u Srbiji 2017. biće 500 evra\nGotovina na carini u EU uz deklaraciju\npolicija Zoran Perišić Goran Cvetanović saobraćaj Gradina Pirot Vladičin Han košarka Preševo Niška Banja Niš poplava Prokuplje Leskovac Medijana gradska opština Kuršumlija fudbal Aleksandar Vučić Vlada Republike Srbije Koronavirus Beograd studenti Skupština grada Niša investicije Južna Srbija Info SPC ubistvo Dragana Sotirovski Dom zdravlja Aleksinac Darko Bulatović Vranje Tržnica JP DS Klinički centar Niš saobraćajna nezgoda SNS Klinički centar Radnički FK recept


Verzija na dan 30 decembar 2012 u 14:58\nVerzija na dan 30 decembar 2012 u 14:57 (uredi - уреди)\nVerzija na dan 30 decembar 2012 u 14:58 (uredi - уреди) (poništi)\n*2012. ''[[Osvaja nagradu za najboljeg bubnjara proteklih 25.godina koju dodjeljuje '''Udruga Balkan''']]''. Na vijest da je upravo [[Dražen Scholz]] dobitnik nagrade [[Aki Rahimovski]] je rekao ''Naravno i [[Dado Marinković]] je sjajan bubnjar ali nikad nećemo imati nekog kao što je Šolc''. '''Nagradu Udruga Balkan''' poklonit će svom najvećem fanu iz Bosne koji je također mladi,talentovani bubnjar [[Jasmin Kamili| Jasmin Kamili]].


Manastir Mileševa "čuvar" fresko-slikarskog bogatstva u Srbiji\nPočetak/Manastiri i crkve/Manastir Mileševa “čuvar” fresko-slikarskog bogatstva u Srbiji\nManastir Mileševa “čuvar” fresko-slikarskog bogatstva u Srbiji\nMaja Vodeničarski 22. jula 2021.\nZlatibor nije primamljiv turistima samo zbog prirodnih lepota već i zbog bogatog istorijsko-kulturnog nasleđa koje u ovom kraju može da bude odlična ponuda gostima. Verski turizam nije zastupljen u našoj zemlji u meri u kojoj bi to mogao i zato se sve češće govori na ovu temu a turistički radnici radije nego prethodnih godina posežu za programima i turama koje obuhvataju obilazak manastira u Zlatiborskom kraju. Manastir Mileševa jedan je od bisera i zato zavređuje posebnu pažnju, kako zbog svoje bogate istorije tako i zbog lepote građevine koja je više nego očigledna.\nOvaj manastir osnovao je kralj Vladislav, sin Stefana Prvovenčanog i unuk Nemanjin, u prvoj polovini 13. veka, u njemu je sahranjeno telo Svetog Save i zbog ovog događaja on ima poseban ugled i važnost u našoj zemlji. U Mileševi se 1377. godine krunisao za kralja Bosne i Srbije kralj Tvrtko, pošto se Mileševa u to vreme nalazila na teritoriji njegove države, a 1446. godine zahumski vladar Stjepan Vukčić Kosača uz svoju titulu dodao je naziv “herceg od Svetog Save”, pa se njegova država koja se prostirala do Mileševe prozvala Hercegovinom. Turci su prvi put poharali manastir 1459. godine. Krajem 16. veka odneli su telo Svetog Save u Beograd i zapalili ga.\nManastir Mileševa je građen po postojećim podacima 1218. i 1219. a živopisan 1222. do 1228. godine. Osnovao ga je kralj Vladislav, sin kralja Stefana Prvovenčanog, a unuk Nemanjin. Osnivač je manastir podigao kao svoju grobnu crkvu, kao što je njegov otac podigao Žiču, a deda Studenicu.\nKako je 1234. godine, pomoću plemstva, zbacio sa prestola svog starijeg brata Radoslava, 1243. godine i sam se odrekao vladavine u ime mlađeg brata Uroša. Sedamdesetih godina XIII veka sahranjen je u svojoj zadužbini Manastiru Mileševa. Prema važnosti među tadašnjim srpskim manastirima Mileševa je zauzimala drugo mesto, odmah posle Manastira Studenica.\nMileševa je po prvi put porušena od Turaka 1459. godine, ali je ubrzo obnovljena. Manastir jei pod Turcima imao svoj život, tu je crkveni i prosvetni život trajao bez prekida.\nU XVI veku (1543. i 1544.) u Mileševi je radila jedna od prvih srpskih štamparija, gde je izdato veliki broj bogoslužbenih i drugih crkvenih knjiga. Uz ovu štampariju uporedo je radila i manastirska škola koja je bila jedna od najstarijih u zemlji.\nU drugoj polovini XVI veka, u vreme patrijarha Makarija Sokolovića, manastir obnovljen i tada je podignuta i prelepa i živopisana spoljna priprata.\nAko ste propustili... Zlatibor vodi računa o svim turistima\nU XVI veku mnogi ugledni gosti obilaze manastir, već XVII veku vršene su znatne popravke manastirskih zgrada, dok je krajem XVII veka, u doba narodnih ustanaka, Mileševa doživela uništavanje. Turci su zapalili konake a sam manastir opljačkali, postoje podaci da je manastir opljačkan i krajem XVIII veka.\nNajobimnija obnova Mileševe događala se od 1863. do 1865. godine, gde su bili najviše uključeni meštani Prijepolja. Manastirska crkva je tada izmenila prvobitni arhitektonski oblik. Podignuti su krovovi i kupole, dozidana poluporušena apsida, obnovljen je živopis, zaštitni zidovi i manastirska vodenica. Prilikom ove obnove neke kompozicije su trajno stradale.\nMileševska crkva Svetog Vaznesenja Gospodnjeg zidana je po ugledu na ranije vladarske zadužbine, Studenicu i Žiču. Upravo takav stil karakteriše romanski način zidanja, uobičajen u tadašnjem srpskom primorju, prilagođen tadašnjim potrebama. Prvobitno je imala jednu kupolu, a nešto kasnije prilikom restauracija u XVII ili XIX veku, dobila je još jednu.\nOd nekadašnjeg unutrašnjeg portala, očuvan je samo jedan kameni lav. Mileševska crkva je, u odnosu na druge građevine raškog stila. Mileševska crkva dobila je oko 1235. godine na zapadnoj strani još jednu, pravougaonu spoljašnju pripratu, zasvedenu poluobličastim svodom.\nOvu crkvu sagradio je Vladislav kako bi u njoj sahranio telo svog umrlog strica Save. Naime, na povratku sa svog drugog puta po svetim zemljama Istoka, bivši arhiepiskop Sava, koji je 1233. godine arhiepiskopski presto ustupio svome učeniku Arseniju, zadržao se u Bugarskoj, u Trnovu, tu se razboleo i umro 15/25. januara 1236. godine. Godinu dana kasnije, nastojanjem Vladislava, Arsenija, i tadašnjeg mileševskog igumana Atanasija, Sava je prenet u Mileševu i svečano sahranjen u grob u tek sazidanoj priprati. Podatak da je Savino telo bilo sahranjeno u Mileševi podigla je ugled manastiru. Mileševa tada postaje kultno mesto koje svi pohode. Zato Turci 1594. godine odnose mošti svetitelja u Beograd i spaljuju ga na Vračaru, želeći time da unište kult Svetog Save u srpskom narodu.\nSLIKARSTVO U MILEŠEVI\nFresko-slikarstvo manastira Mileševe deli se, u dva perioda: u naosu i u unutrašnjosti priprate živopis je rađen za vreme kralja Vladislava, tridesetih godina XIII veka, a živopis u spoljnoj priprati potiče iz turskog perioda.\nMileševske freske iz XIII veka predstavljaju pravo bogatstvo tog vremena, u čitavoj u Evropi. Sve freske u oltaru, naosu i staroj priprati, rađene su najvećim delom na žuto-pozlaćenoj, a manjim delom na plavoj pozadini. Ovaj način rada, potiče iz pravog vizantijskog mozaika, skupocenog i raskošnog, koji je pokrivao zidove crkava u Carigradu, Solunu, Italiji.\nAko ste propustili... Počelo kupanje na bazenu u Gostilju, selu najlepšeg vodopada\nMileševske freske dolaze u red monumentalnog slikarstva našeg srednjeg veka. Vizantijsko slikarstvo, i srpsko u njegovom krugu, nije dozvoljavalo unošenje novotarija u teme i način slikanja, nego je uvek ostajalo u tradicijama ranijih ostvarenja. Mileševske freske, su slobodnije od onih ranije rađenih, studeničkih, iz kojih su neposredno proizišle.\nFoto: Vidi Srbiju: Luka Stojković\nMileševski slikari imaju slobodan, širok potez, razvijeno osećanje za boju, umešni su u komponovanju. Mada sve njihove slike imaju uzore u starijim majstorima, ipak njihove kompozicije, slikane ne baš na uvek pogodnim površinama, kazuju da su te slike slikali daroviti stvaraoci koji su bili daleko od oponašanja tuđih dela.\nMileševske freske nisu sačuvane ni u broju, ni u izgledu kada su nastajale. Najpoznatija među freskama je „Beli anđeo na Hristovom grobu“. Mileševsko slikarstvo ima još jednu karakteristiku – vladalačke portrete ipak najpoznatija je Beli anđeo.\nBeli anđeo je deo kompozicije Mironosice na Hristovom grobu i spada u najpoznatije freske Srbije ali se ubraja i u velike domete evropskog slikarstva.\nNa slici je prikazan Arhanđel Gavrilo obučen u beo hiton koji sedi na kamenu i mironosicama rukom pokazuje mesto Hristovog vaskrsnuća, odnosno njegov prazan grob. Rađen je slobodnim, širokim potezima i odlikuje se monumentalnošću i visokom plastikom u modeliranju.\nFreska se nalazi na južnom zidu zapadnog traveja i nastala u 13. veku kao rad nepoznatih autora Grka, školovanih u Carigradu, Nikeji i Solunu. U 16. veku je preko nje naslikana druga freska pa je Beli anđeo bio sakriven sve do 20. veka kada je ova crkva restaurirana i gornja slika uklonjena.\nPrvi satelitski prenos video signala 1962. između Evrope i Severne Amerike sadržao je sliku Belog anđela iz Mileševe među prvim kadrovima koji su predstavljali pozdrav Evropljana prema Amerikancima. Nešto kasnije, isti signal je bio poslat u svemir prema mogućim vanzemaljskim oblicima života. Beli anđeo je odabran i za ovu priliku jer je postao širom sveta prepoznat kao simbol svekolikog mira.\nManastir mileševa turizam vernici Zlatibor