Ultrazvučni pregled po izboru (ultrazvuk abdomena, štitne žlezde, mekih tkiva, testisa ili prostate) u Poliklinici NS-LAB po hit ceni od 1250 rsd - Hitcena.com grupna kupovina\nJedan kupon važi za jednu osobu i obuhvata jedan ultrazvučni pregled po izboru (ultrazvuk abdomena, štitne žlezde, mekih tkiva, testisa ili prostate)\nJedna osoba može kupiti i iskoristiti jedan vaučer!\nRadno vreme: radnim danima od 07:00 do 20:00, subotom od 08:00 do 13:00\nObavezno je zakazivanje pregleda unapred!\nKupon važi do: 10.01.2020.\nltrazvučni pregled abdomena (stomaka ) se koristi za dijagnostiku oboljenja solidnih organa u stomaku kao što su jetra, žučna kesa, gušteraća, stomačna aorta, nadbubrežne žlezde, bubrezi, mokraćna bešika i prostate. Ovim pregledom se može utvrditi veličina i struktura organa, postojanje cističnih i tumorskih formacija, postojanje kamenaca itd.\nMi smo danas rešili da vas podstaknemo da o svom zdravlju brinete redovno i cenu ultrazvučnog pregleda po izboru u poliklinici NS Lab snizili smo na svega 990 dinara! Ultrazvučna dijagnostika je neškodljiva i bezbedna metoda kojom se dobijaju informacije o stanju unutrašnjih organa, a današnju ponudu možete iskoristiti za ultrazvučni pregled abdomena, štitne žlezde, mekih tkiva, testisa ili prostate.\nKardioloska evaluacija - 2 holtera (holter EKGa i holter krvnog pritiska) po hit ceni od 3300 rsd\nUroloski pregled sa ultrazvukom i uroflow - om po hit ceni od 3990 rsd


SKANDAL! U FEDEREROVOJ KUĆI LOM: Sve zbog prekida sezone | Happy BSC portal\nHOROR NA JUGU ZEMLJE: Najmanje 39 osoba povređeno u napadu nožem!\nOVAJ POSAO U SRBIJI NIKO NEĆE DA RADI, A DNEVNICA JE 30 EVRA!\nZAVRŠILA U ZAVOJIMA! SLOMILA RUKU: Desio se NEOČEKIVANI PEH, ona URLA od BOLO...\nIskusni Italijan, trenutno stručni konsultant tamošnjeg Skaj sort, Paolo Bertoluči analizirao je način na koji će pandemija koronavirusa pogoditi "veliku trojku" svetskog tenisa - Đoković, Nadal, Federer.\n- Ako izuzmemo 2017. godinu, kada je bio neprepoznatljiv šest meseci, on već oko pet godina dominira teniskom scenom. Niko ne pobeđuje kao on i na travi, i na betonu i na šljaci. Federer pobeđuje više na travi i u dvorani, Nadal na šljaci, ali on pobeđuje svugde. Neko je, podrubljivo, rekao da su u Federerovoj kući proslavili ovu pauzu jer bi Đoković ove sezone uspeo da osvoji još dva Grend slema čime bi se značajno približio rekordu Švajcarca - rekao je Bertoluči.\n- Da, prema mojem mišljenju tenis je napravio prave poteze. To je prvi sport koji odmah sve zaustavio, odmah je suspendovao pet, šest nedelja u Evropi, a sada i sezonu na travi. Mislim da bi bilo potrebno čudo da se sezona nastavi na betonu u SAD, verovatnije je da to bude tek u septembru - dodaje 68-godišnjak.\nOtkazivanje Vimbldona, kao i pomeranje Olimpijskih igara u Tokiju, udarac je za Federera, ocenjuju mnogi. - Mislim da će on iste ciljeve imati i 2021. godine. Na kojem nivou, to je teško reći. U njegovim godinama svaka godina koja prođe računa se kao da je u godinama mačke. Propustiti godinu dana ne škodi toliko mladima, ali kada uđete u četvrtu deceniju života svaka sezona je komplikovanija, dodatno kada ste blizu 40. Ovo se najviše odnosi na njega, malo manje na Nadala, a najmanje na Đokovića. Istina je da su oni veliki šampioni i da će to iskoristiti da lakše prebrode ove mesece neaktivnosti, ali siguran sam da će platiti. Sa druge strane, mladim igračima jesu potrebni mečevi kako bi sakupili iskustvo, što se neće desiti, ali svakako mislim da će se njihov zaostatak (za 'velikom trojkom') smanjiti - jasan je Italijan.\nJAPANSKA TENISERKA BESNA NA AFROAMERIKANCE: Zašto ljudi koji nose kajle sada ćute?!\nFRANCUSKA TENISERKA UDARILA NA FEDERERA: Zarađuje sto miliona godišnje, dok 150. igrač sveta ne može da živi od tenisa


Objavljeno petak, 15 januar 2016 12:09\nKalendar takmičenja i smotri učenika osnovnih škola za školsku 2017/2018. godinu možete pogledati OVDE.\nObjavljeno utorak, 12 januar 2016 15:35\nDom kulture Ivanjica, u okviru svog književno-izdavačkog programa, raspisao je sedmi po redu „Konkurs za najlepšu dečiju pesmu“, za učenike ivanjičkih osnovnih škola. Konkurs traje do kraja februara, a mogu učestvovati učenici od prvog do osmog razreda. Tema je slobodna. Svaki učenik može poslati najviše tri pesme. Selektor Konkursa bira tri najlepša rada, čiji će autori biti nagrađeni knjigama. Odabraće i 80 pesama za zbirku „Pupoljci“, koja se izdaje u okviru biblioteke „Mali zbornik“.\nRadovi se šalju na adresu: Dom kulture Ivanjica, V. Marinkovića bb, sa naznakom za „Konkurs dečije poezije“. Dodatne informacije mogu se dobiti putem telefona 032/661-087.\nBadnje veče, Prilike\nObjavljeno petak, 08 januar 2016 15:11\nNa Badnje veče, u Prilikama, učenici Osnovne škole „Sreten Lazarević“ su lepom recitacijom, igrom i pesmom dočarali rođenje Spasitelja našeg, Gospoda Isusa Hrista. Program je uveličala propoved sveštenika, dobrodošlica najmlađim članovima naše zajednice, dodeljivanje paketića deci i posluženje.\nSvečanost je usledila nakon večernjeg Bogosluženja sa osvećenjem i paljenjem badnjaka uz prisustvo vernog naroda.\nOpširnije: Badnje veče, Prilike\nObjavljeno petak, 01 januar 2016 20:24\nAdministratori sajta Osnovne škole ,,Sreten Lazarević", Prilike\nStrana 84 od 94


FOTO: Promenada imala više od 2,5 miliona poseta od otvaranja u Novom Sadu | Novosadski informativni portal 021\nFOTO: Promenada imala više od 2,5 miliona poseta od otvaranja u Novom Sadu\nŠoping centar "Promenada" zabeležio je više od 2,5 miliona poseta za manje od pet meseci koliko posluje u Novom Sadu.\nNovi Sad 11.04.2019. | 20:34 > 09:39\nU Promenadi ističu da su veoma zadovoljni posetom i da su svi poslovni prostori izdati. Ovaj najveći tržni centar u Srbiji, izgrađen na osam nivoa u okviru kog je poslove našlo 1.500 mahom mladih ljudi, uspeo je da za kratko vreme postane izuzetno popularan ne samo za domaće već i za posetioce iz okolnih zemalja.\nOd ostalih ga, između ostalog, izdvaja do sada najveća ponuda u objektima ovog tipa, odnosno 160 brendova smeštenih pod jednim krovom. Tako su se po prvi put na našem tržištu pojavili Mohito, Cropp, House, Steve Madden, Kiglily, a premijerno u Novom Sadu i Bershka, Stradivarius, Pull and Bear, Massimo Dutti, Zara Home, Armani Exchange, SuperDry, UnderArmour…\nPored šopinga u ponudi ovog centra je i deo sa restoranima domaće i strane kuhinje, upotpunjen svetskim fast food lancima. Jedinstvenim ga čini raznolika ponuda hrane, kao i moderno dizajniran ambijent sa izlaskom na prostrane terase, jednu sa pogledom na Petrovardinsku tvrđavu i drugu sa pogledom na Bulevar.\nU sklopu šoping centra se još nalaze i teretana, bioskop, igraonica, bilijar klub kao i šest košarkaških terena. U Promenadi navode da su konceptom okrenuti svim kategorijama potrošača, sa posebnim osvrtom na porodice sa decom i moderne poslovne ljude.\n"Kako prilikom osmišljavanja, tako i prilikom uređenja sadržaja unutar šoping centra imali smo na umu svakako porodicu i njene potrebe i trudili smo se da sve bude dostupno i roditeljima sa malom decom", kažu u upravi Promenade.\nTako se u okviru garaža nalaze posebno označena mesta za roditelje sa decom. Pored svakog toaleta se nalazi Baby Room - prostorija u okviru koje majke mogu da doje i presvuku bebu, dok je Baby Corner postavka u obliku velike dečije flašice koja je smeštena u delu sa restoranima, a gde se nalazi mikrotalasna rerna i grejač za flašice.\nOno čime su posetioci sa malom decom posebno zadovoljni jeste mogućnost besplatnog iznajmljivanja kolica na info pultu. To olakšava dolazak u centar jer roditelji ne moraju da sklapaju i rasklapaju svoja kolica.\nU Promenadi ističu da neguju odnose sa lokalnom zajednicom i da će raditi na raznim vidovima unapređenja ove saradnje. Tako su prošlog meseca za oko 250 mališana iz opštine Opovo omogućili dolazak na dečiju izložbu, kao i bioskopsku projekciju i ručak. A kako obećavaju, i ubuduće će nastojati da se uključuju kako u humanitarne tako i u razne druge događaje koji su od interesa zajednicu.\nVeliki izbor brendova, prodavnice uređene po najnovijim svetskim standardima, dobar provod, relaksacija, sportske aktivnosti kao i deo sa restoranima, neki su od razloga zašto je ovaj šoping centar za kratko vreme postao popularna destinacija, ne samo za naše građane već i za susede iz Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Makedonije i drugih zemalja regiona.\n12.04.2019 • 10:49\nCuj nju, sve mi je dohvat ruke !!\nStanite malo sa strane i na neku visinu i pogledajte generalnu svu tu kolotecinu, svi su uglavnom obuceni u crno, svi vuku neke kesurine i vrte se u krug, butici jedva da nekog ima u njima, kojim spinovanjem se koristi menadjment samo da bi dokazao kako tu ima nesto dobro a ono sve i jedno veliko nista ! Najlon je Stara Majka za sve ove butikasice i satro metro likove koji pokusavaju da budu nesto ! Za mnogo male pare se obucem mnogo bolje nego ovi pomenuti ! Petak u 08h je check in na Najlonu !!!\n11.04.2019 • 18:02\nJa pazarim na Najlonu. Tamo je isto gužva. Ima i tamo nekih miliona, nisu ugradili sanzore za broj prolaznika.\n11.04.2019 • 13:38\nTi nastavi da ides na Najlon... Cesto kupujem u Promenadi i svidja mi se sto mi je sve na dohvat ruke, steta sto su uradjeni propusti u izgradnji i sto su neke stvari lose projektovane i izvedene.\n13.12.2019. Novi Sad 61\n13.12.2019. Novi Sad 4\n12.12.2019. Novi Sad 10\n12.12.2019. Novi Sad 70\nŠtrajk u Pošti: Strah od države i obećanja vlasti jači od solidarnosti i borbe za egzistenciju\nFOTO: Ispod grudnjaka krila 70.000 evra\nMilan Gurović sklopio sporazum sa Tužilaštvom, osuđen na 10 meseci kućnog zatvora


03/12/2020 Tekst ažuriran 12/04/2021 Komentara 0\nLjupka sela raspoređena su u planinskoj oblasti Larnake, a selo Lefkara je možda i najpoznatije među njima. Ističe se svojom lepotom uz uske uličice, crvene krovove, dvorišta, kapele i duh nekih davno prošlih vremena koji još uvek lebdi u vazduhu. Lefkara ima bogatu istoriju u proizvodnji izuzetnih rukotvorina, poput svetski poznatih ,,Lefkaritika’’ predmeta izrađenih od tradicionalne čipke, kao i filigranskog srebrnog posuđa. Priča se da je čuveni Leonardo da Vinči ovde došao i kupio platno za oltar, koje je potom donirao katedrali u Milanu.\nU selu Kiti nalazi se crkva Angeloktisti, koja je jedan od najboljih primera vizantijske umetnosti. U njoj se može videti mozaik Bogorodice i Isusa između dva arhangela koji datira iz VI veka. Manastir Stavrovuni, jedan od najstarijih na Kipru, stoji usamljeno na vrhu planine sa koje se pruža panoramski pogled od 360 stepeni na okolna brda i doline.\nLegenda kaže da je delić Svetog krsta, koji se čuva u manastiru unutar srebrnog krsta, donela sveta Helena, majka svetog Konstantina Velikog i on je dostupan javnosti. Selo Hirokitija se nalazi na UNESCO listi Svetske kulturne baštine kao jedno od najbolje očuvanih praistorijskih naselja u istočnom Mediteranu.\nPogledajte 13 lokacija koje treba da posetite dok boravite u Larnaki.\n1. Crkva sv. Lazara i Crkveni muzej Larnaka\nSveti Lazar je došao na Kipar nakon što ga je Isus Hrist vaskrsao. Apostoli Varnava i Pavle su ga postavili za prvog episkopa Kitiona, i potom je živeo u gradu trideset godina. Njegova grobnica se nalazi ispod svetilišta crkve koja nosi ime po njemu. Svetitelj je toliko poštovan da se u njegovu čast održava povorka svake godine osam dana pre Uskrsa, na Lazarevu subotu. Tokom povorke, ikona svetog Lazara se nosi kroz ulice Larnake.\nPored crkve se nalazi Vizantijski muzej gde su izložene važne religijske ikone, artefakti i relikvije. Izgrađena oko 900. godine pre nove ere, crkva sv. Lazara je jedan od najvažnijih vizantijskih očuvanih spomenika na celom Kipru. Nalazi se na trgu u centru grada, a trg takođe nosi ime po Lazaru.\nOva veličanstvena crkva od kamena jedan je najizuzetnijih primera vizantijske arhitekture i izgrađena je iznad prave grobnice sveca. Izgradio ju je vizantijski car Lav VI u IX veku, a potom je obnovljena u XVII veku. Iako su tri kupole i originalni zvonik uništeni tokom prvih godina Osmanlijske prevlasti, pozlaćeni ikonostas je opstao neoštećen i izvanredan je predstavnik baroknog drvorezbarenja.\n2. Promenada Finikoudes (nazvana po palmama)\nOvo je najpoznatija avenija u Larnaki, čuvena po visokim palmama koje se ređaju celom njenom dužinom. Plaža Finikoudes jedna je od najboljih na Kipru. Liči na egzotičnu tropsku oazu i nudi razne aktivnosti i mogućnosti za zabavu. Na promenadi se često održavaju raznovrsni karnevali i festivali, i to je jedna od najomiljenijih i najpopularnijih primorskih oblasti na celom Kipru. Na ovoj lepoj aveniji koja se proteže uz peščanu plažu nalazi se mnoštvo luksuznih hotela, kafića, pabova, klubova i restorana domaće i internacionalne kuhinje.\nOvde je uvek živo i puno ljudi, bez obzira na godišnje doba i deo dana. Bezbroj je aktivnosti u kojima možete učestvovati, a poseban šarm atmosferi daje mešanje turista i lokalnog stanovništva: dok jedni uživaju u plivanju i plaži, a drugi posećuju muzeje i istorijske spomenike. Na početku šetališta se nalazi marina iz koje možete otići na izlete brodom.\n3. Ulica Piale Pasha\nUkoliko ste u potrazi za dobrim obrokom u Larnaki, ne smete zaobići ovu ulicu, bez obzira da li želite da isprobate tradicionalne ili moderne specijalitete. Možete prošetati pored mora, uz srednjevekovnu tvrđavu sa jedne i plažu Mekenzi sa druge strane.\nOva ulica pored mora nedavno je pretvorena u živopisno i moderno uređeno šetalište. Produžetak je promenade Finikoudes, a na nju se nastavlja čuvena oblast Mekenzi. Ulica je podeljena na put za vozila i stazu za bicikliste i pešake.\n4. Slano jezero Larnaka i džamija Hala Sultan Teke\nNakon što sletite na Međunarodni aerodrom Larnaka, Slano jezero je prvo što će Vam privući pažnju. Pored toga što je lepo, jezero se prostire na 2.2 km2 i smatra se jednim od najvažnijih močvarnih oblasti na Kipru, sa živopisnim i raznovrsnim biljnim i životinjskim svetom. Njegova uloga prirodnog staništa morskog sveta seže tri do pet miliona godina unazad. Zaista, fosili ove starosti mogu se pronaći na okolnim brdima. Tokom praistorijskog doba, Slano jezero je bilo zaliv. Počev od XVII veka pre nove ere, to je bila prirodna luka za praistorijski grad pored Hala Sultan Teke, ali su grad stanovnici napustili tokom XI veka pre nove ere.\nPrirodna luka je uništena otprilike u isto vreme kada je zaliv zatvoren i tako je nastalo Slano jezero. Iskopavanja u ovoj oblasti pokazuju da je ovo mogla biti jedna od prvih prirodnih luka koja je omogućavala trgovinu između Kipra i drugih velikih civilizacija u okolini u vreme kada je međunarodna pomorska trgovina bila tek na začetku.\nJedna od najvažnijih i najskupljih sirovina koju je izvozio ovaj praistorijski grad, kao i Kition koji se nalazio u komšiluku, bila je crvena boja koja se pravila od sokova mureks školjki. Ovih školjki je u zalivu bilo u izobilju, a i danas se mogu videti u zalivu Larnaka, pa zato delovi Slanog jezera često poprimaju crvenkastu boju. Kao što se može zaključiti po imenu, so je bila još jedan vredan praistorijski proizvod jezera, koji je sve do skoro eksploatisan u velikoj meri. Mnogi istoričari još iz stare ere pisali su o odličnom kvalitetu ovdašnje soli i velikom profitu koji se pravio izvozom.\nDžamija Hala Sultan Teke potiče iz XVIII veka. Izgrađena je iznad grobnice koja, prema legendi, pripada hraniteljici proroka Muhameda, Um Haram.\n5. Park kamila (Camel park)\nU ovom parku možete videti brojne životinje poput nojeva, lama, koza, jelena, ponija, kengura, kornjača, riba, raznovrsnih ptica i mnogih drugih. Nalazi se u selu Mazotos, svega 15 minuta od aerodroma Larnaka, na raskršću puteva za Larnaku, Nikoziju i Limasol. Čim uđete u ovaj park videćete da je idealno mesto za porodični izlet. Deci su dostupna igrališta i razne zanimljive aktivnosti u kojima će uživati.\nViše informacija o Parku kamila u Larnaki pogledajte OVDE.\n6. Park skulptura Petreon\nJoš jedno mesto na koje možete svratiti u Mezetosu. Ime parka potiče od grčke reči petra (što znači kamen) i odnosi se na materijal koji je korišćen za izradu svih umetničkih dela koja se ovde nalaze. Park Petreon je neverovatno mesto u kome svi mogu da uživaju. Ovde dolaze ljudi da se opuste u miru i tišini, da meditiraju, da nauče kako se oblikuje kamen u veštim rukama, a škole dovode decu da istražuju i uče o istoriji svake skulpture.\nMožete takođe sesti u neki od prelepih kutaka ovog parka i stvarati svoju umetnost – crtati, slikati ili praviti skulpture zajedno sa majstorima zanata. Park Petreon u selu Mazotos se nalazi u privatnom vlasništvu, a posetiocima se otvara zakazivanjem termina posete.\n7. Olupina broda Zenobia\nOva olupina je nezaobilazna za sve prave ljubitelje ronjenja koji posete Kipar. Ukoliko niste ronilac, a želite da vidite olupinu Zenobie, možete krenuti na izlet brodom sa staklenim dnom iz marine Larnaka.\nZenobia je bila švedski trajekt na kome su se nalazile 104 prikolice i kamiona kada je potonula u junu 1980. godine tokom prvog putovanja na Kipar, u blizini ribarske luke u Larnaki. Zenobia sada leži na svojoj levoj bočnoj strani, na dubini od 42 metra, na 1.5km od obale.\nGornji deo olupine nalazi se 16 metara ispod površine vode. Tokom prosečnog dana, vidljivost vode iznosi 50 metara, a temperature se kreću od 16°C tokom zime do 27°C leti. Zenobia je sada postala zaštićeni veštački greben i stanište je mnogim vrstama ribe, uključujući brancin, škarpinu, papagaj-ribu, barakudu, deveriku, morski grgeč i mnoge druge.\nZapravo, morski svet u olupini i oko njega je toliko jedinstven, da se ovo mesto trenutno nalazi na listi deset najboljih ronilačkih mesta sa olupinama na svetu.\n8. Srednjevekovna tvrđava Larnaka\nTvrđava je smeštena na mestu gde se završava Promenada Finikoudes, a počinje plaža Mekenzi. Izgrađena je u XII veku kao prvo uporište vizantijskog doba. Tvrđava se po prvi put u spisima pojavljuje u XIV veku, kada ju je hroničar Florius Boustronius pripisao Džejmsu I, kralju iz dinastije Lizinjan (1382-1398), koji je izgradio tvrđavu da bi zaštitio luku. Tokom ovog perioda, Đenovljani su okupirali grad Famagusta. Zbog toga su Lizinjani morali da naprave još jednu veliku luku za svoje potrebe.\nKako prenosi blog Chooseyourcyprus, pojedini izvori iz XVIII veka tvrde da su tvrđavu izgradili Turci 1625. godine, uprkos tome da što je tu bio stacioniran turski garnizon počev od 1570. Sve do 1948. godine, tokom perioda britanskog kolonijalizma, Englezi su koristili zamak kao zatvor i za pogubljenje osuđenika.\n9. Plaža Mekenzi (barovi, kafići, pabovi i restorani)\nPlaža Mekenzi se nalazi pored Međunarodnog aerodroma Larnaka i nosilac je Plave Zastavice. Ovde možete ležati na pesku pored mirnog mora ili izbliza posmatrati avione dok se kupate. Plaža je dobro opremljena i sadrži toalete i svlačionice, a spasioci su tokom leta stalno na dužnosti. Možete isprobati i različite vodene sportove, a plaža Mekenzi je posebno popularna među ljubiteljima kajtinga.\nOva plaža je i odlično mesto za lepu i prijatnu večeru, s obzirom da se oko nje nalazi mnogo dobrih restorana koji gledaju ka Mediteranu. Jednostavno je doći do plaže, i u okolini ima mnogo prostora za parking.\n10. Agroturizam u selima Larnake (Lefkara, Tochni, Vavla, Kato Drys, Skarinou, Kalavasos)\nDaleko od turističkih oblasti, sela Larnake kriju posebna blaga sa svojim uskim ulicama, malim crkvama, izolovanim manastirima i lepim pejzažima. Sela koja okružuju grad Larnaka puna su istorijskog, kulturnog i prirodnog bogatstva. Ova tradicionalna naselja ističu i nadopunjuju prelepu prirodu u kojoj se nalaze, uz mnogo autentičnog lokalnog duha i specifične arhitekture.\nOvde možete iskusiti način života kiparskih seljaka, naučiti narodne običaje, učestvovati u njihovim svakodnevnim aktivnostima, isprobati lokalne specijalitete, ali i uveriti se u njihovu ljubaznost i gostoprimljivost.\n11. Neolitsko naselje Hirokitija (UNESCO)\nOvo lepo naselje iz doba neolita otkriveno je dobro očuvano i nalazi se na UNESCO listi Svetske kulturne baštine. Ovo mesto verno prikazuje neolit na Kipru, nudeći uvid u neolitsku kulturu na ovom području. Ovde se nalazi pet mesta za stanovanje koja su rekonstruisana prema neolitskom građevinskom kalupu.\nTokom rekonstrukcije, iste metode gradnje i materijali su korišćeni zajedno sa autentičnim predmetima nađenim u kućama prilikom iskopavanja. Sve je urađeno sa ciljem da se stvori tačna impresija sela kakvo je bilo tada, pre svih ovih godina.\n12. Manastir Stavrovuni\nOvaj manastir leži na vrhu planine i posvećen je Svetom krstu. Osnovala ga je 330. godine nove ere sveta Helena, majka svetog Konstantina Velikog. Sa svojih putovanja u Svetu Zemlju ponela je sa sobom delić Svetog krsta, po kome je manastir i dobio ime. Ljudi mogu doći da mu odaju poštu, jer je izložen u velikom srebrnom Krstu. Zbog same lokacije, iz manastira se pruža veličanstven pogled na zaliv Larnaka.\nMonaško bratstvo je izuzetno pobožno i pridržava se strogih zaveta sličnim onima sa Atosa u Grčkoj. Ženama nije dozvoljen ulaz u manastir, mada povremeno jedan od monaha silazi da ih ispovedi. Muškarci mogu posetiti manastir Stavrovuni svakoga dana od zore do sumraka, osim u periodu od 12h do 13h (15h tokom leta). U podnožju planine se nalazi manastir svete Barbare, i monasi iz ovog manastira su poznati ikonopisci cenjeni u celom Kipru.\n13. Kamares (stari akvadukt u Larnaki)\nOvi grandiozni lukovi su deo drevnog Larnaka akvadukta izgrađenog tokom rimskog doba. 1745. godine Osmanlije su rekonstruisale ceo projekt, zasnivajući ga na postojećim temeljima. Lukovi su odvodili vodu reke Tremitos do Larnake sve do 1936. godine.\nU ponudi možete pogledati našu preporuku za smeštaj na Kipru.\nFarma Zlatnih Magaraca nedaleko od Larnake na Kipru


Hobi Travničanke Ines Skrobo: Izrada nakita kao relaksacija | Superinfo\nNaslovnica LifeStyle Hobi Travničanke Ines Skrobo: Izrada nakita kao relaksacija\nHobi Travničanke Ines Skrobo: Izrada nakita kao relaksacija\nTravničanka Ines Skrobo svoj hobi, izradu nakita, pretvorila je u mali biznis. Pored porodičnih obaveza ova majka dvoje djece i redovnog posla kao sudskog namještenika, te svih kućnih poslova nalazi slobodno vrijeme da se bavi ovim hobijem.\n-Izradom nakita sam se počela baviti prošle godine kao hobijem u slobodno vrijeme da bi sada postao mali biznis. Ideje i kreacije dolaze same po sebi ali opet sve zavisi od raspoloženja. Prvi komad nakita koji sam napravila bio je prsten od posrebrene žice i tada sam otkrila da mi se to jako sviđa i da me taj vid, nazovimo rekreacije, opušta. Poslije sam počela da pravim razne vrste i modele naušnica, lančića i ogrlica od raznih vrsta materijala kao što su staklo, drvo, plastika, pa zatim razne vrste perli i kristala. – kaže nam Ines.\nTrenutno u svom hobiju više koristi prirodne minerale, poludrago i drago kamenje, što zbog ljepote sto zbog svog pozitivnog djelovanja na ljudski organizam.\n-Inače sam po prirodi avanturistički duh tako da me svaki novi izazov privlači, pa sam počela da izrađujem unikatne Hvatače snova (Dream Catcher) koji su postali jako popularni kao i unikatne, kako ih ja volim zvati Trakaste ogrlice (Ribbon Necklaces) za kojima su “poludjele” sve pripadnice ljepšeg spola bez obzira na granice. Ovaj tip ogrlica koje se izrađuju od kožnih trakica, hit su ove sezone, idealne su za sve prilike i odjevne kombinacije. – pojašnjava nam Ines Skrobo.\nInes ističe kako u ovom hobiju – poslu ima veliku podršku prvo od svoje porodice, zatim od mnogobrojnih prijatelja i radnih kolega na čemu im je vrlo zahvalna.\nPrethodni članakMemorandum o saradnji\nSljedeći članakPromovisan roman Rabije Mameledžija


Ranac Junior Red Speed 121731 | Dečji sajt\nRanac Junior Red Speed 121731\nŠifra artikla: 121731\nPogodan za predškolski uzrast, kod junior modela ranca je pored vedrih boja i dizajna, akcenat stavljen na bezbednost. Reflektujući delovi na rancu nalaze se na prednjoj strani, a materijal je vodoodbojan.\nDimenzije proizvoda: 35 x 28 x 12cm\nDodatni info: Materijal poliester 600d, metalni rajsferšlus SBS, reflektujući materijali sa prednje i bočnih strana


Neizvestan nastup Jankovićeve u Fed kupu : Nadlanu.com\nNeizvestan nastup Jankovićeve u Fed kupu\nBEOGRAD, 1. februara 2010. (Beta) - Srpska teniserka Jelena Janković rekla je da još nije sigurna da li će zbog povrede moći da igra za reprezentaciju u meču protiv Rusije, u prvom kolu Svetske grupe Fed kupa.\nJankovićeva je objavila na svom blogu da se i dalje nalazi na Floridi, gde pokušava da sanira povredu leđa.\n"Ostalo je još malo vremena, videćemo kako će se moja povreda ponašati u narednih 24 sata. Nakon toga ću znati da li sam putnik za Srbiju ili ostajem na Floridi, da se lečim i tugujem što ne mogu biti u Areni i igrati protiv Rusije za pobedu Srbije, za ulazak u polufinale Svetske grupe", navela je Jankovićeva na svom blogu.\nJankovićeva je rekla da se povredila na Australijan openu kada je na treningu pokušala da promeni način serviranja.\n"Nisam želela da govorim javno o problemima koji su me zadesili u Australiji, o prehladi i povredi leđa do koje je došlo na treningu jer bi to mnogi pripisivali kao neko pravdanje za izgubljeni meč na AO. Nisam ni želela da pravim famu oko povrede za koju sam smatrala da će nakon terapija u Australiji i SAD proći", rekla je ona.\n"Ipak, sve se iskomplikovalo, ja sam i dalje na Floridi, u velikoj neizvesnosti da li ću uopšte i krenuti na put. Bila sam u izolaciji, nisam se oglašavala svih ovih dana i zbog toga da selekcija Rusije ne sazna za moju povredu i dođe ohrabrena u Beograd", dodala je osma teniserka sveta.\nJankovićeva je podsetila da je odigrala 35 mečeva za reprezentaciju u Fed kupu i ostvarila 26 pobeda.\n"Igrala sam za reprezentaciju i povređena, pod teškim bolovima izazvanim raznim povredama, pod injekcijama, bilo je mnogo teških, ali i lepih momenata. Sada sam u dilemi da li ponovo ulaziti u isto, da li ponovo povređen stati na crtu protivniku, jer to me može koštati narednih meseci igranja i takmičenja", rekla je ona.\nMeč prvog kola Svetske grupe Fed kupa igra se od 6. do 7. februara u Beogradskoj areni.


U Hrvatskoj optuženo 18 osoba zbog falsifikovanja dokumenata za mafijaše\nRegion Autor:Hina26. nov. 202018:18 > 18:19\nHrvatski Ured za suzbijanje korupcije i organizovanog kriminala (Uskok) je podigao optužnicu protiv 18 osoba, među kojima i zaposlenih u MUP zbog sumnje da su dopli do milion i po kuna (više od 200 hiljada evra) pribavljajući informacije i hrvatska dokumenta mafijaškim grupama uglavnom iz Srbije i Crne Gore.\nZa komplet hrvatskih dokumenata – ličnu kartu i pasoš s njihovom fotografijom i tudjim identifikacionim podacima, tražili su po najmanje 3.500 evra, dok su navodno uzimali najmanje 2.500 evra za vozačke dozvole. Uskok tvrdi da je grupa svojim klijentima iz Srbije, Crne Gore i Slovenije obezbedila najmanje 41 ličnu kartu i 41 pasoš i najmanje 15 lažnih vozačkih dozvola.\n„Takođe je bio omogućen prelazak državna granica između Hrvatske i Slovenije bez granične kontrole za najmanje šest osoba i to 21 put“, a grupa je izvela i za sada neutvrdjen broj provera u Informacionom sisstemu MUP-a, saopštio je Uskok koji je u optužnici predložio oduzimanje protivpravno stečene imovinske koristi i istražni zatvor za dvojicu optuženih.


Rukovodstvo “Autoputeva” očekuje da će većina prijavljenih da se udruži da bi zadovoljili kvalifikacione kriterijume, odnosno da će zajedno nastupiti po tri kompanije.\nEvropska banka za obnovu i razvoj odobrila je prošle sedmice kredit preduzeću “Autoputevi Republike Srpske” od 150 miliona evra za projekat izgradnje autoputa Banjaluka – Doboj, odnosno za njegovu prvu fazu – izgradnju dionice od Prnjavora do Doboja u dužini od 37 kilometara. Srna\nTagovi: autoputautoputevi republike srpskebanjaluka-dobojtendertopvazno


Za vreme razgovora, mlađi brat je uspeo da usnimi tog čoveka, za koga Ilićeva porodica kaže da ga pre nisu nikada videli. Potraga ze nastaavlja.\nPOŽAR U BLIZINI MANASTIRA SOPOĆANI: Vatra lokalozovana - sumnja se da je podmetnut\n22. 12. 2020. u 17:37


Više nema čekanja : Nakon Kosova, na redu je Bosna i Hercegovina | Kliker.info\nViše nema čekanja : Nakon Kosova, na redu je Bosna i Hercegovina\nAnalitičari vjeruju da bi posjeta članova Predsjedništva BiH Beogradu mogla označiti početak nove epohe u odnosima BiH i Srbije te da će, nakon Kosova, pažnja međunarodne zajednice biti usmjerena ka BiH.Direktor Centra za regionalizam iz Novog Sada Aleksandar Popov smatra da je veoma važno to što je do ponovne uspostave dijaloga između BiH i Srbije na najvišem nivou došlo u trenutku parafiranja sporazuma između Beograda i Prištine o sjeveru Kosova.\n„Model po kojem je zatvoreno kosovsko pitanje mogao bi biti model na osnovu kojeg će se pažnja sada fokusirati na zatvaranje bosanskohercegovačkog pitanja. Preuzimajući veliki rizik da bude proglašena izdajničkom, aktuelna vlast u Srbiji je pokazala da ozbiljno namjerava krenuti putem stabilizacije stanja u regiji“, kaže Popov.„Sporazum Beograda i Prištine bi mogao biti dobar signal da bi se neke pozitivne stvari mogle dogoditi i u odnosu Srbije prema BiH, odnosno da bi Srbija mogla preuzeti daleko značajniju ulogu u stabilizaciji stanja u BiH i stvaranju funkcionalnije države BiH“, ističe Aleksandar Popov za Deutsche Welle.\nPolitički analitičar iz Sarajeva Enver Kazaz, međutim, nije optimista u pogledu budućih odnosa između BiH i Srbije. On nije siguran da će „lijepe riječi iz Beograda biti praćene lijepim političkim akcijama“. Kazaz, također, podsjeća da je BiH „zemlja nezavršenog rata“.Sa završavanjem kosovskog pitanja otvara se pitanje BiH i mi ćemo se, htjeli to ili ne, suočiti sa otvaranjem nacionalnog pitanja u BiH, između ostalog i tog srpskog pitanja. Ne treba biti naivan i na Balkanu ne očekivati i najgore moguće scenarije kad se takva pitanja pokrenu“, kaže Kazaz.I direktor Međunarodnog Instituta za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) iz Ljubljane Zijad Bećirović vjeruje da je sada na redu „sređivanje prilika u BiH“. „Tada će se pokazati pravo lice svih aktera jučerašnjih (utorak 23.4.) razgovora u Beogradu i sigurno neće biti tako pomirljivih tonova kave smo tom prilikom čuli“, kaže Bećirović.\n„Sigurno je da će pažnja Sjedinjenih Američkih Država i Evropske unije sada biti usmjerena prema BiH. Postoje različiti scenariji za rješavanje pitanja u BiH koje je predvidjela međunarodna zajednica, ali to neće biti isti scenarij kao u slučaju rješavanja kosovskog pitanja.Bećirović nije htio otkriti o kakvim je scenarijima riječ, ali je kazao da „samo korjenito uplitanje međunarodne zajednice može stabilizirati stanje u BiH i ovu zemlju urediti kao normalnu državu“. Bećirović tvrdi da „iz pouzdanih izvora“ zna da se ozbiljno priprema rješavanje višegodišnje krize u BiH te da su „nakon Kosova i Srbije, na redu BiH i njeni politički lideri“. (Kliker.info'DW)


Nacrt novog ustava uskoro pred poslanicima – Magazin Plus\nHome/Nacrt novog ustava uskoro pred poslanicima\nNacrt novog ustava uskoro pred poslanicima\nUstavna komisija Predstavničkog doma Parlamenta FBiH sastat će se 7. novembra i raspravljati o prijedlogu teksta nacrta novog ustava FBiH. Ukoliko nakon razmatranja prijedloga i primjedbi političkih stranaka većina članova ovog tijela bude podržala nacrt ustava, on će biti proslijeđen u parlamentarnu proceduru.\nSvi za principe\n– Ustavna komisija se drži zadatih rokova. Prošao je oktobar i politički subjekti su nam trebali dati svoje viđenje ustavnih reformi, svima je dostavljen radni materijal. Na sjednici ćemo vidjeti kako će to sve proći. Mislim da postoji većina u Komisiji, principi su prošli, a vidjećemo kakve će biti sad primjedbe. Ovdje je najvažnija politička volja, da se napokon nešto radi u Parlamentu FBiH, prvi put imamo situaciju da ovo radi Parlament, a ne politički lideri ili slično, kaže Mahmut Alagić, predsjedavajući Ustavne komisije Predstavničkog doma Parlamenta FBiH.\nParlamentarci su u junu ove godine prihvatili inicijativu za početak ustavne reforme po preporukama ekspertnog tima, koji je bila oformila Ambasada SAD-a. Nakon toga je Ustavnoj komisiji dostavljen prednacrt novog ustava, napravljen na osnovu više od 180 preporuka tog tima. Tada su svoje prijedloge reformi dostavili i SDP, SDA, SBB i NSRB. Do kraja oktobra političke stranke su bile obavezne da daju i konačno mišljenje o svim prijedlozima, što baš i nije ispoštovano. Alagić, pak, smatra da će i na samoj sjednici biti prilike da članovi Komisije, koji su poslanici stranaka, kažu šta misle.\n– Ukoliko nacrt bude upućen u parlamentarnu proceduru, karte se moraju otvoriti i svi moraju kazati šta misle. Ovo je sad zadnja stepenica, ako mi utvrdimo tekst nacrta novog ustava 7. novembra, uradili smo prvu fazu posla. Ovo je u principu priprema i prošla je sva procedura koja je uobičajena za pripreme nacrta. Oni koji se ne slažu trebaju to i reći, a ne šutjeti, kaže Alagić.\nMeđu brojnim preporukama eksperata koje su pretočene u 260 članova teksta novog ustava su i ukidanje funkcija predsjednika i potpredsjednika FBiH, smanjenje broja federalnih poslanika i delegata, smanjenje broja kantonalnih poslanika, povećanje ovlasti lokalnoj samoupravi, a sve s ciljem smanjenja administracije i ušteda u budžetima. Stranke podržavaju reformu, a svima je, bar deklarativno, cilj FBiH učiniti efikasnijom, pojeftiniti njenu administraciju, ali i otkloniti “određena uska grla” kad je u pitanju vitalni nacionalni interes.\nReforma do izbora\nO važnosti ustavne reforme u FBiH nedavno su govorili i predstavnici Centara civilnih inicijativa (CCI), koji su upozorili i na kašnjenje stranaka u dostavljanju mišljenja.\n– CCI od početka krize u FBiH, zapravo od samih izbora, jer je tad i počelo, pa se nakon jednogodišnje pauze kakve takve stabilnosti, opet nastavilo u drugačijem obliku, upozorava da je važno da se razriješi konkretna, aktuelna kriza, ali da je mnogo važnije da se u FBiH pristupi ustavnim promjenama koje će ovakve situacije u budućnosti učiniti nemogućim. Odnosno, tražimo promjene kojim će se omogućiti da ovaj entitet bude funkcionalan, bolje uređen, sa političko-administrativnim aparatom koji će od građana ove zemlje uzimati manje, a davati im više i kojim će se obezbijediti efikasan mehanizam rješavanja konfliktnih situacija i onemogućiti blokade sistema, smatraju u CCI-ju.\nIz ove nevladine organizacije, od samog pokretanja inicijative, upozoravaju da se ne smije stati na deklarativnoj gesti, nego da je potreban ozbiljan rad na ovom pitanju, bez odgađanja.\n– Također, naglasili smo da ukoliko do promjena ne dođe, i u novi izborni ciklus uđemo sa starim rješenjima, sa ovakvim stepenom političke kulture u zemlji, to može značiti opasnost od još četiri izgubljene godine, kažu iz CCI-ja.\nIvo Andrić: “Znakovi pored puta” - Nisu svi ljudi tako rđavi kao što to rđav čovek misli\nČudotvorac koji 'ubija' neugodan zadah


Sto godina od rođenja Žan Pol Sartra i Remona Arona - Između idealnog i stvarnog\nSto godina od rođenja Žan Pol Sartra i Remona Arona - Između idealnog i stvarnog\tIstorija je dala za pravo Aronu, ali je ostala rečenica: „Bolje je biti sa Sartrom i kada nije u pravu, nego sa Aronom kad je u pravu“\nPriča o paralelnim životima dvojice velikih francuskih intelektualaca bi se mogla podvesti pod naslov Bertolučijevog filma – „Dvadeseti vijek“. Obojica su rođeni u Parizu 1905., drugovi iz školskih dana, iste godine – 1924. diplomirali su na prestižnom pariskom univerzitetu, izučavali prije Drugog svjetskog rata u Berlinu njemačku filozofiju, zajedno su 1945 u redakciji čuvenog časopisa Les temps modernes. Razlaz dolazi ubrzo, neku godinu kasnije, kada Aron napušta časopis i piše pretežno u Figarou. Posleratnu francusku intelektualnu scenu inspirisanu Pokretom otpora, karakterišu izuzetno žive intelektualne debate, polemike, novi idejni i filozofski pravci, intelektualna savezništva, neizbježni i burni raskidi. Podsjetimo, to je period briljantnih tekstova Albera Kamija u njegovoj Borbi, izuzetnih članaka Sartra, Merla Pontija, Arona, Simon de Bovoar u Modernim vremenima, žestokih polemika Morijaka – velikog pisca katoličke inspiracije i Bernanosa – intelektualca antisemitskih ideja, ulazak u politiku tada već slavnog pisca i goliste Andre Marloa... Kao da svi uvažavaju čuveni Sartrov stav: „Il ne s’agait pas de choisir son l’epoque, mais de se choisir en elle” (Ne radi se o tome kako izabrati svoju epohu, radi se o našim izborima u njoj).\nUpravo su bilansi ličnih izbora u neizabranom vremenu dvojice velikih francuskih maitre r penser predmet analize povodom sto godina rođenja, sa neizbježnim pitanjem – kome je istorija dala za pravo. Čak je polemički aktuelizovana poznata rečenica, veoma u modi među pariskim studentima 1968: „Bolje je biti sa Sartrom i kada nije u pravu, nego sa Aronom kada je u pravu.“\nSartr, odmah poslije Drugog svjetskog rata, do radikalnosti izvodi i definiše pojam angažovanog intelektualca, U prvim brojevima Modernih vremena kritički podsjeća na dvije francuske tradicije: „Smatram Flobera i Gonkura odgovornim za represije tokom Komune, jer nijesu napisali nijedno slovo da bi se to spriječilo. Nije bila njihova stvar, kaže se. Da li je proces Calas bio stvar Voltera? Da li je proces Drajfusu bila Zolina stvar?“\nKada ovo piše, opredjeljujuči se definitivno za l’engagment, Sartr je već objavio filozofsku studiju “Biće i ništavilo” i roman “Mučnina” (objavljen prije rata) – djela smatrana Biblijom egzistencijalizma.\nSmatrajući golizam reakcionarnim, ne libeći se da napravi poređenje De Golovih brkova sa Hitlerovim, Sartr oštricu političkih kritika usmjerava na francusku kolonijalnu politiku, pirajući se da li je moguće da Francuska ne vidi da je njeno lice u Indokini isto kao ono nacističko kojeg su se Francuzi nagledali tokom rata. Angažovana odbrana tzv. trećeg svijeta je jedna od konstanti Sartrovog djelovanja u dužem periodu.\nPočetak hladnog rata donosi definitivan raskid Sartra i Arona Napominjući da “ne voli ni Amerikance niti Sovjete”, Aron saopštava da ako bude rata, biće na američkoj strani. Sartr najavljuje da će, slučaju rata biti na strani komunista. I tu počinje njegova komplikovana, burna avantura sa francuskim komunistima. Definišući sebe “saputnikom partije” (nikada nije bio njen član), Sartr se pita 1947. Kako uspjeti da se, istovremeno, ne bude komunista ni antikomunista. Poslije kraćih primirja dolazilo bi do žestokih napada komunista na Sartra, na primjer, nakon izvođenja njegovog pozorišnog komada “Prljave ruke” u francuskim pozorištima. Uzalud je Sartr u Modernim vremenima objašnjavao da popularna pozorišna predstava nije antikomunistička ako se da za pravo liku Hoederera, starom iskusnom kadru partije, priznajući da je loša slika o partiji ako se smatra da je u pravu Igo, mladi aktivista iz građanske porodice. Ipak, KPF i Sartr su uglavnom saveznici u političkoj borbi, posebno povodom rata u Koreji, sve do 1956. i ulaska sovjetskih tenkova u Mađarsku. Definitivan razlaz je u januaru 1957. Nakon izlaska Sartrovog teksta “Fantom Staljina”.\nOmrznut od desnice I nepopularan kod oficijelne ljevice francuskog društva, dosljedan opredjeljenja za “samoću avanture”, Sartr postaje jedan od duhovnih očeva “majske revolucije” 1968. Tada djeluje jednako angažovano među radnicima u fabrici “Reno” i među studentima na Sorboni. Opsjednut mitom reviolucije koja bi konačno dovela i do “mašte na vlasti”, Sartr propagira i nasilne metode, sve do (ponekad) egzaltacije nasilja kao “estetičkog momenta”.\nZanimljiv je Sartrov odnos prema Amerikancima, gdje se jedino može naći nešto zajedničko sa De Golom. Naime, on žestoko kritikuje američku politiku, posebno zbog Vijetnama, ali I zbog sistema vrijednosti tržišnog društva, dok s druge strane izuzetno cijeni američku umjetnost, posebno film I muziku koje “zatvoreno francusko društvo treba da upozna”.\nO Sartrovoj spontanosti u reakcijama svjedoči na interesantan način Vladimir Dedijer. Tokom posjete Jugoslaviji gdje u kontaktima sa zvaničnicima uočava njihov ideološki napor da se jugoslovenski socijalistički model predstavi u što ljepšem svijetlu, Sartr će saopštiti Dedijeru, svom pravom domaćinu i prijatelju iz Raselovog suda: “Imam utisak da se nalazim u zemlji moralnih kurvi.”\nDosljedan antikonformističkih uvjerenjima, Sartr odbija Nobelovu nagradu koja mu je dodijeljena 1964. za književnost.\nZa razliku od Sartra koji je tokom studija u Njemačkoj bio prilično indiferentan prema pojavama nacizma, Aron napušta Berlin upravo zbog opasnosti od nadolazećeg nacističkog totalitarizma. Aron 1940. slijedi De Gola, postaje urednik lista Slobodna Francuska. Osjeća se francuskim patriotom I negira das u njegovi pogledi uslovljeni jevrejskim porijeklom, naglašavajući: “francuski Jevrejin da, Izraelac ne”. Solidaran je sa postojanjem izraelske države, ali se “osjeća bliže francuskom antisemitskom piscu Bernanosu nego nekom marokanskom Jevrejinu”.\nAron ima zapaženu ulogu na skupu evropskih političara i intelektualaca u Hagu 1948. na kojem učestvuju I Čerčil, Miteran, Adenauer, Rasel, Spineli, kada se upućuje poznati Message aux Europeen kojim se anticipira početak evropskih integracija, Savjeta Evrope – nastalog samo godinu dana kasnije.Odbacujući I radikalizam i skepticizam, ugledni professor Aron je iznad svega racionalista koji hladno I bez viška emocija iznosi argument, mjereći ih jedino kriterijumom i principom realnosti. Nastavljač Tokvila, Aron jednostavnim i ubjedljivim stilom zastupa vrijednosti građanskog društva – političke slobode građana, liberalnu ekonomiju, demokratske državne institucije – model sigurno nesavršen, ali najbolji mogući. (I autor ovog teksta koji je kao stipendista francuske vlade 1976.-77. Slušao Aronova predavanja na Kolež d Fransu bi mogao da svojim skromnim impresijama potvrdi sud o velikoj erudiciji I diskretnom šarmu pariskog profesora.)\nJednom od najpoznatijih socioloških analiza “Opijum intelektualaca” (1955.) Aron kritikuje Sartrovu opijumske avanturu sa komunizmom. “Radi se o reakcionarnom konformisti”, glasio je kratak Sartrov odgovor. Uz intelektualno-političke, očigledne su bile I razlike u stilovima života – Aron je vodiopovučen porodičan život, Sartr je bio vođen I opsjednut idejom slobode, ne samo filozofski već i životno. “Biću ti vjeran, ali na moj način”, pisao je Sartr svojoj životnoj saputnici Simon de Bovoar.\nZa razliku od egzaltiranog Sartra koji u “majskoj revoluciji” ’68. nazire buđenje Francuske, Aron studentski pokret ’68. vidi više kao psiho-dramu, ideološku I mentalnu konfuziju ekstremne ljevice spremne za nerede, nasilje i neki oblik permanentnog državnog udara. “Treba mu zabraniti da drži katedru”, komentarisao je Sartr Aronovo distanciranje. Možda bi se najkraće moglo reći da je u političko-intelektualnnu avanturu Sartr želio da pored intelekta unese imaginaciju, emocije, strast i tako pobijedi i negira “sivi princip realnosti”. Dva bivša druga i intelektualna rivala pri kraju života susrešće se i jedan drugome stisnuti ruku. Susret je upriličen tokom promovisanja javne inicijative za pomoć vijetnamskim izbjeglicama, žrtvama komunističkog terora i nasilja. Neki su to protumačili i kao Sartrovu samokritiku. Bilo je to 1979. kada se njihov train de vie približavao poslednjim stanicama. (Sartr je umro 1980. a Aron 1983.).\nKada se danas uporede, istorija je dala za pravo više Aronu nego Sartru. Bio je u pravu Aron kada je signalizirao opasnost dolazećeg nacizma napuštajući vrlo brzo njemački univerzitet. Sart bez opterećenja u Njemačkoj studije Kjerkegora, Hajdegera, Huserla, potcjenjujući opasnost pojave Hitlera. Smatra se da je bio u pravu Aron kada je 1940. slijedio generala De Gola. S druge strane, smatra se da Sartr nije bio na visini kada je ostao u perizu pod nacističkom okupacijom, gdje se njegovi pozorišni komadi nesmetano igraju. Istorija je dala za pravo Aronu zato što je oštro denuncirao totalitarni karakter komunizma, posebno staljinističkog terora. S druge strane, Sartr je dugo nastojao da minimalizuje sovjetski totalitarizam, čak i Gulag, a njegova opsjednutost proleterskom revolucijom ga je u jednom trenutku približila maoizmu. Iako ostaju podijeljena mišljenja o studentskom pokretu ’68. većina sa ove vremenske distance smatra da je Sartr bio prilično u zabludi dajući epohalan značaj “majskoj revoluciji”, dok je Aron bio prilično u pravu vidjevši u studentskom pokretu ideološku konfuziju i sklonost ekstremizmu.\nKako, dakle, objasniti da Sartr koji otkriva intelektualni angažman tek 1945, pogrešno procjenjuje početak nacizma, komunizam, Gulag, studentski pokret…, predstavlja I danas u Francuskoj svojevrstan mit, što se potvrđuje upravo I tokom obilježavanja stogodišnjice njegovog rođenja?\nMa koliko se ponavljala ocjena da je Sartr kao na primjer Selim, veliki pisac pogrešnih poliitčkih ideja, sasvim je izvjesno da njegova intelektualna harizma traje, jer se radi o nekoj vrsti intelektualnog vulkana. Pored epiteta angažovanog, Sartr je bio prije svega “totalni intelektualac – filozof, romanopisac, dramaturg, literarni kritičar I teoretičar književnosti, pisac scenarija, žurnalist… Htio je da bude, kako je to veoma mlad izjavio: “Spinoza i Stendal odjednom”, ne želeći da odvaja filozofiju i književnost. Svojim talentom, kojem se Aron javno divio i u periodima njihovih polemika, Sartr je nastavak je nastavak tradicije najbriljantnijih francuskih umova. Kad je francuskom predsjedniku rečeno da javni neredi ’68. prelaze u direktno kršenje zakona i da se to odnosi i na njihovog inspiratora i političkog agitatora, pariskog filozofa, De Golov odgovor saradnicima je bio zapravo prijekor: „Ne hapsi se jedan Volter!“. Tako je predsjednik De Gol napravio javni kompliment svom žestokom kritičaru. Sartra smatraju i nastavljačem dvije tradicije – Pariske komune, Revolucije 1848. i republikanske istorije – i druge – velikih francuskih mislilaca koje je istoričar Žan Tusar smjestio u Panteon francuske ljevice u kome su se našli mnogi velikani, od Dekarta od Sartra. Ako je Sartrova filozofija egzistencijalizma bila relevantan filozofski pravac i misao slobode, sasvim je izvjesno da je egzistencijalizam, posebno u Francuskoj, postao u jednom periodu i način, stil života, pokret, moda, neki će reći – religija. „Egzistencijalistička republika“ u Parizu se pružala negdje od Panteona, istorijskog centra francuskog laicizma, pored groblja Monparnas, uz čuvenu Rive Gouche (lijevu stranu Sene) sve do Saint-Germain-des-Pres, svakako centra egzistencijalista. Ako bi se išlo dalje, epicentar egzistencijalističkog „pokreta otpora“ su bili zapravo stolovi u kafeima Deux-Magot i Cafe de Flore, gdje su Sartrove ideje i tekstovi imali neku vrstu pretpremijere. Mitu egzistencijalista „osuđenih na slobodu“ doprinosila je i atmosfera na Sen Žermenu tog perioda, podsjetimo se, uz muziku Borisa Vijana, Žilijet Greko, prisustvo Kamija, Elijara, Pikasa...\nZa objašnjenja ogromne popularnosti treba se podsjetiti da je Sartr na ličnom planu bio otvoren, skroman, pristupačan, jednostavan i da je hrabro ulazio u političke bitke bez kalkulantskih varijanti. Nije mrzio nikog, niti opraštao ikom. Nije oprostio ni Bogu „zato što je mnogo ćutao...“\nDok su ovih dana u francuskoj i evropskoj kulturnoj javnosti sjećanja na Aron, uz sav zasluženi respekt, umjerenija i diskretnija, Sartr je ponovo u centru kulturne pažnje. Naime, glavni kulturni događaj u Parizu je velikaizložba u Nacionalnoj biblioteci Francuske posvećena Sartru. Izložbu koja će biti otvorena do 21. avgusta prati izuzetno uspjeli katalog „Sartr“ (Nacionalna biblioteka – Galimar). Na izložbi je izloženo oko 400 rukopisa, pisama, slika, originalnih dokumenata, kinematografskih i dramskih priloga kojima se pokušavaju rekonstruisati život i djelo velikog intelektualca. Izložba posebno podsjeća na Sartrovo prijateljstvo sa Merlom Pontijem, Polom Nizanon, nezasluženo zaboravljenim piscem rođenim iste godine kao i Sartr i Aron. Autori izložbe su brižljivo izdvojili esencijalno, a izbjegli monumentalizaciju ličnosti.\nU uvodu kataloga piše da se radi o „totalitetu jedne avanture, koja je jedna od najluđih, i upravo zato jedna od najsnažnijih i najplodonosnijih priča 20-og vijeka“. Javni poziv na izložbu je uputio i filozof Bernar Anri Levi, „medijski intelektualac“ kako ga nazivaju u Francuskojautor knjige „Sartrov vijek“. U najmanju ruku je zanimljivo kako novi filozofi koji su 1968. Oduševljene pristalice – tri M (Marks, Mao, Markuze) – uspijevaju da bez vidljivih problema nastave da se dive Sartru, uz novo oduševljenje zbog rušenja Berlinskog zida, pada komunizma i šire pobjede pravila građanske demokratije.\nNa kraju treba reći da se u kontrapozicioniranju Sartra i Arona možda i pretjeruje. U suštini, razlika je da Sart teži idealnom, a Aron istinitom. Jedno i drugo dostojno je poštovanja. Nije se zato 1979. pri kraju njihovog susreta radilo samo o simboličnom susretu. Obojica su u jednom bili, sasvim izvjesno, saglasni – da bi se istorija mogla prevazići treba je poznavati.\nA da bi se shvatio i prevazišao komplikovani 20. vijek, trebalo bi ponovo čitati i Aron i Sartra. Top


delta holding | Gradnja\nNa atraktivnoj lokaciji planiran je novi hotel iz lanca InterContinental sa 5 zvezdica. Kompanija Delta Holding postala je novi vlasnik Sava centra u novembru ove godine kupivši ga po početnoj prodajnoj…\nDelta Holding gradi novu poslovnu centralu na Novom Beogradu a kako će izgledati novi objekat otkriva portal BeoBuild. Projekat nove zgrade potpisuje Ami Moore iz izraelskog studija MYS Architects koji je već sarađivao sa…\nPoznata domaća kompanije tokom ove godine pokreće neke od svojih velikih investicija u nekretnine. Izgradnja nove poslovne centrale planirana je na parceli gde se trenutno nalazi Impulse hall, odnosno namenska…


za prijem 46 kandidata na obuku za sticanje dozvole kontrolora letenja i odgovarajućih ovlašćenja:\ndvadesetčetiri (24) kandidata za ovlašćenje АCS Beograd (Centar kontrole letenja Beograd);\npet (5) kandidata za ovlašćenje ADI–GMC/AIR Beograd (Aerodromska kontrola letenja Beograd);\npet (5) kandidata za ovlašćenje APP Niš (Aerodromska kontrola letenja Niš);\npet (5) kandidata za ovlašćenje APP Kraljevo (Aerodromska kontrola letenja Kraljevo)\npet (5) kandidata za ovlašćenje ADI-TWR Podgorica (Aerodromska kontrola letenja Podgorica);\ndva (2) kandidata za ovlašćenje APP Tivat (Aerodromska kontrola letenja Tivat).\nOPŠTI I POSEBNI USLOVI ZA PRIJEM KANDIDATA NA OBUKU\nda su državljani Republike Srbije/Crne Gore;\nda su rođeni 1994. godine, ili kasnije;\nda nisu krivično osuđivani;\nda se protiv kandidata ne vodi krivični postupak i da nisu pod istragom;\nda poseduju IV stepen stručne spreme (završena srednja škola u trajanju od četiri godine) ili da školske 2018/2019. godine pohađaju i završavaju IV razred srednje škole;\nda su u srednjoj školi postigli najmanje vrlo dobar prosečan opšti uspeh školovanja i da u svim razredima srednje škole iz vladanja imaju najmanje ocenu 4 (vrlo dobar), odnosno najmanje ocenu „dobro“ za kandidate iz Crne Gore;\nda poseduju zdravstvenu sposobnost za obavljanje posla kontrolora letenja u skladu sa Pravilnikom o dozvolama kontrolora letenja i centrima za obuku i vazduhoplovno-medicinskim centrima („Sl. glasnik RS“, broj. 83/15, 18/16 i 71/17) za kandidate koji konkurišu za lokacije u Republici Srbiji, odnosno u skladu sa Pravilnikom o dozvolama i organizacijama za osposobljavanje kontrolora letenja („Sl.l. CG“, br. 29/2016 - Preuzeta Uredba Komisije (EU) br. 2015/340, Izmjena i dopuna „Sl.l. CG“ br. 88/2017) za kandidate koji konkurišu na lokacije u Crnoj Gori;\nznanje engleskog jezika na nivou B2 po CEFR skali;\nposedovanje opštih i specifičnih sposobnosti, predispozicija i psiholoških karakteristika neophodnih za pohađanje obuke za kontrolora letenja.\nDa bi se prijavili na Konkurs, kandidati OBAVEZNO moraju da popune оn-linе PRIJAVU ZA KONKURS kojoj se može pristupiti preko linka: https://goo.gl/forms/W0xi0LdCNBTmccP92. Preduslov za popunjavanje оn-linе prijave je da kandidat ima otvoren Google nalog.\nKandidat može konkurisati samo za jedno od ovlašćenja datih u tačkama 1. do 6. ovog konkursa.\nDOKAZI KOJI SE PRILAŽU:\n1. Popunjena i potpisana PRIJAVA NA KONKURS koju su kandidati prethodno оn-linе popunili (kandidat nakon što оn–linе popuni Prijavu za konkurs istu mora da odštampa, potpiše i dostavi uz ostale dokaze);\n2. Original ili overena fotokopija izvoda iz matične knjige rođenih;\n3. Original ili overena fotokopija uverenja o državljanstvu (uverenje ne starije od šest meseci);\n4. Original ili overena fotokopija uverenja nadležnog suda da se protiv kandidata ne vodi krivični postupak i da nije pod istragom (uverenje ne starije od šest meseci);\n5. Original ili overena fotokopija uverenja nadležnog MUP da kandidat nije krivično osuđivan (uverenje ne starije od šest meseci);\n6. overene fotokopije svedočanstva svih razreda i overena fotokopija diplome srednje škole (za kandidate koji su završili četvorogodišnje školovanje), odnosno, overene fotokopije svedočanstava završenih razreda i overen prepis ocena sa polugodišta četvrtog razreda (za kandidate koji do kraja juna 2019. godine završavaju četvrti razred srednje škole).\nKandidat uz navedene dokaze, obavezno dostavlja i dve fotografije, dimenzija kao za pasoš.\nFotokopije zahtevanih dokumenata moraju biti overene od strane javnog beležnika. Izuzetno, u gradovima i opštinama u kojima nisu imenovani javni beležnici, priloženi dokazi mogu biti overeni u osnovnim sudovima, sudskim jedinicama, prijemnim kancelarijama osnovnih sudova, odnosno opštinskim upravama kao povereni posao. Fotokopije dokumenata koje nisu overene od nadležnog organa neće se razmatrati.\nNAPOMENA: Nivo znanja engleskog jezika, kao i posedovanje opštih i specifičnih sposobnosti, predispozicija i psiholoških karakteristika kandidata neophodnih za pristupanje obuci za kontrolora letenja se utvrđuje u postupku selekcije (informacija data u tekstu koji sledi).\nOdštampanu i potpisanu on-line prijavu sa svim navedenim dokumentima dostaviti na adresu:\nSektor za ljudske resurse, pravne i opšte poslove\nTrg Nikole Pašića 10, 11000 Beograd\nSa naznakom „Za konkurs za prijem na obuku za KONTROLORA LETENJA“\nINFORMACIJE O POSTUPKU I KRITERIJUMIMA SELEKCIJE KANDIDATA\nNakon utvrđivanja liste kandidata koji su blagovremeno podneli prijave i dostavili kompletnu i ispravnu dokumentaciju na način kako je to prethodno utvrđeno, dalji postupak odabira kandidata biće obavljen u nekoliko etapa.\nSvaka od navedenih etapa selekcione procedure je eliminaciona:\n1. Formalno-pravni uslovi konkursa: da bi podneli validnu prijavu, kandidati su u obavezi da popune on-line prijavu na adresi https://goo.gl/forms/W0xi0LdCNBTmccP92, da je odštampaju, potpišu i dostave zajedno sa dokazima iz tačaka 1. do 6.\nSamo kandidati koji budu ispunili formalno-pravne uslove konkursa odnosno kandidati koji popune on-line prijavu, odštampaju je i blagovremeno dostave čitko popunjenu uz potpunu dokumentaciju kojom se dokazuje da su zadovoljeni uslovi iz tačaka od 1. do 6. OPŠTIH I POSEBNIH USLOVA ZA PRIJEM KANDIDATA NA OBUKU, biće pozvani u sledeću fazu selekcije.\n2. Kandidati koji ispune formalno-pravne uslove konkursa na način kako je opisano u tački 1, će biti pozvani na testiranje radi utvrđivanja nivoa znanja opšteg engleskog jezika, pisani i usmeni deo; zahtevani nivo koji kandidati treba da postignu da bi učestvovali u sledećoj fazi selekcije je B2; o mestu i vremenu sprovođenja testiranja kandidati će blagovremeno biti obavešteni.\nSamo kandidati čiji utvrđeni nivo znanja engleskog jezika bude najmanje na nivou B2, biće pozvani u narednu fazu selekcije.\n3. Kandidati koji na testu znanja engleskog jezika pokažu najmanje zahtevani nivo (B2), biće pozvani na obavljanje psihometrijskih testova sposobnosti za pristupanje obuci i obavljanju posla kontrolora letenja; testiranje će biti sprovedeno u prostorijama Centra za obuku SMATSA doo, na aerodromu Nikola Tesla; o datumu sprovođenja testiranja kandidati će blagovremeno biti obavešteni.\nSamo kandidati čija postignuća na navedenim psihometrijskim testovima sposobnosti budu u standardu ili iznad standarda će biti pozvani u sledeću fazu selekcije.\n4. Kandidati koji na testovima sposobnosti iskažu postignuća najmanje u standardu odnosno iznad standarda, biće upućeni na obavljanje zdravstvenog pregleda u licenciranu zdravstvenu ustanovu radi dobijanja inicijalnog Lekarskog uverenja klase 3 i to:\n- za kandidate koji konkurišu za ovlašćenja na lokacijama u Republici Srbiji (АCS Beograd, ADI–GMC/AIR Beograd, APP Niš i APP Kraljevo), u skladu sa Pravilnikom o dozvolama kontrolora letenja, centrima za obuku i vazduhoplovno-medicinskim centrima („Službeni glasnik RS“, broj 83/15, 18/16 i 71/17) u ustanovi:\nOrdinacija medicine rada – Vazduhoplovno medicinski centar u sastavu Air Serbia, lociran na aerodromu Nikola Tesla, Zgrada školskog centra Air Serbia, E-mail: airserbia.medical@airserbia.com, telefon. 011 267 5774.\n- za kandidate koji konkurišu za ovlašćenja na lokacijama u Crnoj Gori (ADI-TWR Podgorica i АPP Tivat), u skladu sa Pravilnikom o dozvolama i organizacijama za osposobljavanje kontrolora letenja („Sl.l. CG“, br. 29/2016 - Preuzeta Uredba Komisije (EU) br. 2015/340, Izmjena i dopuna „Sl.l. CG“ br. 88/2017) u ustanovi:\nDom zdravlja „Dimitrije-Dika Marenić" Prve bokeljske brigade bb, 81 410 Danilovgrad, E-mail: domzdravljadg@t-com.me, Telefon: 00 382 20 811 575.\nTroškove lekarskog pregleda snose sami kandidati.\nSamo kandidati koji ispune zahtevani zdravstveni kriterijum i steknu inicijalno Lekarsko uverenje klase 3 će biti pozvani u sledeću fazu selekcije.\n5. Psihološko testiranje\nNa obavljanje psihološkog testiranja će biti pozvani samo kandidati koji budu posedovali inicijalno Lekarsko uverenje klase 3. O vremenu i mestu testiranja će biti blagovremeno obavešteni.\nSamo kandidati čija postignuća budu najmanje na nivou standarda će biti pozvani u sledeću fazu selekcije.\n6. Kandidati koji zadovolje/ispune sve kriterijume propisane prethodnim fazama selekcije, biće pozvani na intervju sa Selekcionom komisijom SMATSA doo.\n7. Konačna lista kandidata koji se primaju na obuku radi sticanja dozvole kontrolora letenja i odgovarajućeg ovlašćenja biće formirana u roku od 15 dana od dana završetka intervjua svih pozvanih kandidata.\n8. Školovanje kandidata se sprovodi za potrebe i o trošku SМАТSА doo. Pre početka obuke Kandidat i SМАТSА doo zaključiće odgovarajući ugovor kojim će se bliže urediti međusobni odnosi, prava i obaveze.\n9. Za kandidate sa konačne liste, saglasno čl. 231a Zakona o vazdušnom saobraćaju Republike Srbije, kao i odgovarajućim nacionalnim propisima Crne Gore biće izvršena bezbednosna provera. Ukoliko postoji bezbednosna smetnja kandidat ne može započeti/nastaviti obuku.\n10. Obuka kandidata će biti sprovedena u tri grupe.\nOkvirni datumi započinjanja obuke po grupama i ovlašćenjima:\nPrva grupa, početak obuke 07.10.2019. godine: 12 (dvanaest) kandidata za ovlašćenje АCS Beograd, 5 (pet) kandidata za ovlašćenje APP Kraljevo; 5 (pet) kandidata za ovlašćenje APP Niš i 2 (dva) kandidata za ovlašćenje APP Tivat;\nDruga grupa, početak obuke 06.04.2020. godine: 5 (pet) kandidata za ovlašćenje ADI–GMC/AIR Beograd i 5 (pet) kandidata za ovlašćenje ADI-TWR Podgorica;\nTreća grupa, početak obuke 05.10.2020. godine: 12 (dvanaest) kandidata za ovlašćenje АCS Beograd.\nDetaljnije informacije o toku i fazama selekcije, kao i sva bitna obaveštenja vezana za konkurs, kandidati mogu da pročitaju na sajtu SMATSA doo (link za pristup).\nPOSLEDNJI DAN PRIJAVE NA KONKURS JE 25.04.2019. GODINE.\nTelefoni za dodatne informacije:\n+381 11 321 8042 – za proceduru podnošenja prijava;\n+381 11 321 8058 – za proceduru podnošenja prijava;\n+381 11 381 4609 – za proceduru podnošenja prijava;\n+381 11 321 8177 – za informacije o zdravstvenim pregledima i lekarskim uverenjima;\n+381 11 381 4502 – za informacije o procesu početne obuke (Centar za obuku);\n+381 11 381 4601 – za informacije o procesu operativne obuke.


BalkanMagazin :: “Natočili” ulaznice za svetski fudbalski kup\n“Natočili” ulaznice za svetski fudbalski kup\nsubota, 05. maj 2018 02:23\nSrećni dobitnici točili gorivo na NIS Petrol i GAZPROM benzinskim stanicama i osvojili put na FIFA World Cup™ u Rusiji.\nNegotinac Milan Manić i Zoran Ugrica iz Rume osvojili su putovanja na FIFA World Cup™ u Rusiji, a priliku da uživo prate najveći fudbalski spektakal u svetu obezbedila im je njihova Visa kartica, koju su iskoristili prilikom kupovine goriva na NIS Petrol benzinskim stanicama Negotin 1, odnosno Ruma 1. Tako će dvadesetsedmogodišnji Milan navijati za naše reprezentativce tokom utakmice grupne faze koju reprezentacija Srbije igra u ruskoj prestonici protiv velemajstora iz Brazila, dok će Zoran uživo pratiti finale FIFA World Cup™, koje se 15. jula igra na stadionu Lužnjiki u Moskvi.\nIzvlačenjem drugog i trećeg dobitnika putovanja na utakmice 2018 FIFA World CupTM kompletirana je poklon akcija, koja je trajala do kraja aprila na NIS Petrol i GAZPROM benzinskim stanicama u okviru promocije VISA Vas vodi na FIFA World Cup™, gde su osim tri glavna poklona, odlaska na FIFA World CupTM utakmice u Rusiju, dodeljene i kartice za gorivo u iznosu od 5.000, odnosno, . dinara, kao i mnogi drugi vredni pokloni. Pravo učešća imali su svi potrošači koji su prilikom kupovine na benzinskim stanicama NIS-a u iznosu od najmanje 2.000 dinara koristili beskontaktnu Visa karticu izdatu od strane banaka u Srbiji ili obavljali kupovinu koristeći mobilnu aplikaciju za beskontaktna plaćanja.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Azerbejdžan: Zauzeli strateški grad u Nagorno-Karabahu\n08. 11. 2020. 14:11 >> 14:11 0\nAzerbejdžan: Zauzeli strateški grad u Nagorno-Karabahu\nAzerbejdžanski predsjednik Ilham Alijev objavio je danas da su azerbejdžanske snage preuzele kontrolu nad ključnim strateškim gradom Šušom u Nagorno-Karabahu gdje se više od mjesec dana vode borbe sa Jermenijom.\nTo je demantovala Jermenija navodeći da se borbe oko grada Šuše nastavljaju.\nU televizijskom obraćanju naciji predsjednik Ilham Alijev rekao je "Šuša je naša- Karabah je naš", koristeći azerbejdžansku verziju imena grada, prenosi AP.\nŠuša je vojno važna jer se nalazi na visinio od oko 10 kilometara južno od glavnog grada regiona Stepanakerta i nalazi se na glavnom putu koji povezuje Nagorno-Karabah sa Jermenijom.\nJermenski zvaničnik je demantovao tvrdnje azerbejdžanskog predsjednika.\n"Borbe se nastavljaju u Šuši, čekajte i vjerujte u našu vojsku", napisao je na Tviteru zvaničnik jermenskog minstarstva odbrane Artsrun Hovhanisijan, ubrzo poslije objave Alijeva da je grad osvojen, prenosi Frans pres.\nNagorno-Karabah je u Azerbejdžanu, ali je pod kontrolom lokalnih etničko jermenskih snaga koje podržava Jermenija od 1994. godine. Najnoviji sukobi izbili su 27 septembra i u njima su poginule stotine ljudi.\nAlijev je obećao da će se nastaviti borbe dok se Jermenija ne povuče sa te teritorije.


Zara se odlučila na veliki zaokret u proizvodnji svoje odjeće: "Ova kompanija mora biti pokretač promjena" - Poslovni dnevnik\nSvijet&Regija 23.7.2019. 14:28 Foto: Reuters\nInditex prodaje odjeću u više od 7000 trgovina u 96 država svijeta, a Zarinih trgovina više je od 2000.\nKljučne riječi Inditex Group svjetska modna industrija Zara\nNa burzi izgubili 700 milijuna dolara vrijednosti


Branko Brnovic FK Buducnost | MTELCG\n“Niko nema to što ima Budućnost”\n“Plavi” u prvom meču 1. kola kvalifikacija za Ligu Evrope gostuju (17.30) Trans Narvi u Rakvereu, to će im biti drugi okršaj sa nekim klubom iz Estonije, a Branko Brnović apostrofira da uživa u radu sa momcima koje ima\n11.07.2019. | 10:35 0\n“Plavi” su se vratili u Estoniju nakon 24 godine!\nBudućnost će danas drugi put u svojoj istoriji igrati protiv nekog kluba iz Estonije. Prvi put se to desilo u grupi Intertoto kupa daleke 1995, kada su “plavi” u Talinu sa 3:1 savladali Tervis Parnu. Naš tim je slavio golovima Srđana Dmitrovića, Nenada Vukčevića i Nebojše Jovovića. Bio je to meč prvog kola (u grupi se nisu igrali revanši), ali Budućnost do kraja, ipak, nije mogla do Uefa kupa u grupi sa Bajerom iz Leverkuzena, timom OFI iz Grčke i Nea Famagusta sa Kipra.\nSada su u pitanju kvalifikacije za Ligu Evrope - Budućnost igra (17.30) protiv Trans Narve meč 1. kola kvalifikacija u Rakvereu, gradu 116 kilometara udaljenom od Narve.\n“Mislim da smo spremni da odgovorimo ovom zadatku. Iskreno ne želim nikoga da potcijenim, tako ni Estonce, ali uvijek govorim da samo gledam svoju ekipu i vjerujem u nju. Mislim da je došlo vrijeme da ovi momci i Evropi pokažu da vrijede i da je ovo prava utakmica za njih”, rekao je trener Branko Brnović.\nOd kada je u trenerskim vodama za Brnovića je uvijek bilo važnije ono što se dešava u njegovom dvorištu nego snaga rivala. Naravno, to ne znači da Trans Narva nije analizirana.\n“Malo bi bilo nezbiljno da ih nismo analizirali, imaju četiri igrača koji su baš kvalitetni. Prije svih napadač iz Sjedinjenih Američkih Država (Erik Mekvuds) i trojica vezista koji znaju da igraju fudbal. Vidjeli smo stvari u kojima su dobri, ali i one gdje su loši i njih ćemo morati da iskoristimo. Najbitnije je da mi kao ekipa izađemo na teren kako treba i smatram da smo spremni za to”.\nŠef struke našeg osvajača Kupa potencirao je i važnost evropskih takmičenja za njegov klub…\n“I na kraju sezone sam rekao da ova Budućnost mora da razmišlja o evropskim utakmicama. Trenutno je samo Evropa ono što nas interesuje. Nisu to ni prvenstvo, ni Kup”, jasan je Brna.\nPobjednik ovog duela u narednoj rundi ide na noge ukrajinskoj Zorji, a upravo je to jedina stvar koja trenutno nije po volji nekadašnjeg selektora Crne Gore.\n“Jedino što mi se malo ne sviđa je što se već priča o narednom kolu, pominju su Ukrajinci, ali ne - moji momci i ja mislimo samo na Trans Narvu”, jasan je Brnović.\nBudućnost revanš igra pred svojim navjačima, pa bi u takvoj situaciji i remi u Estoniji bio dobar rezultat, ali…\n“Ne bih bio zadovoljan remijem ni protiv jedne ekipe na svijetu. Fudbal je čudan, sve može da se desi, ali igraćemo našu igru, napadački i mislim da je ekipa koju vodim sposobna protiv svakog tima da postigne gol ili dva. Tako da idemo na pobjedu”, jasan je Brnović, koji ne može da računa na Aleksandra Vujačića i Petra Grbića.\nA pred odlazak u Estoniju Brna je još jednom apostrofirao momke sa kojima sarađuje.\n“Znam sastav za meč, možda postoji jedna dilema, ali kažem - slatka dilema. Momci su pripreme odradili maksimalno u fenomenalnom ambijentu. Već sam istakao da sam igrao u Espanjolu, Partizanu, Budućnosti, vodio reprezentciju Crne Gore, ali ovakvu grupu momaka nisam imao priliku da vidim. Uživamo svi u radu, a nadam se da ćemo i u pobjedama”, podvukao je Brnović.


Novi Put » Sedamdeset pet godina “Novog puta”: Jubilej za ponos\nNaslovna // Vesti // Sedamdeset pet godina “Novog puta”: Jubilej za ponos\nSedamdeset pet godina “Novog puta”: Jubilej za ponos\ndatum unosa Mar 03, 2020\nPrvi broj “Novog puta” izašao je 3. marta 1945. godine i kao takav – jedan je od najstarijih listova u Srbiji\nReprint prvog broja “Novog puta” koji je izašao 3. marta 1945. godine\nDanas nedeljnik ,,Novi put” navršava sedamdeset pet godina postojanja i rada. Veliki je to jubilej, kojim se retko koja novina u Srbiji, pa i na celom Balkanu može pohvaliti. To je neosporna činjenica s kojom i Jagodina i ceo Pomoravski okrug s pravom mogu da se ponose. Dug je to period, ljuljan svakojakim turbulentnim i kriznim vremenima, kada ništa nije bilo lako i jednostavno, i kada su mnogo veći i jači od nas bespovratno propadali. Verovatno smo imali sreće i verovatno nas je Bog pogledao, mada to toliko trajanje podrazumeva i određen profesionalni kvalitet, bez koga bi, sasvim sam siguran, teško dogurali do 75.rođendana. Veliki novinari, urednici, fotoreporteri, grafički prelamači, lektori i dopisnici su prošli kroz redakciju ,,Novog puta” i ostavili neizbrisiv trag u istoriji ovog nedeljnika. Mnogi od njih više nisu među nama, ali nisu zaboravljeni. Imali smo od koga da učimo o profesionalnom, objektivnom, korektnom i dostojanstvenom informisanju, pa smo mogli da nastavimo i nasledimo misiju naših izuzetnih prethodnika, kao što će, nadam se, posle nas doći neki novi klinci puni znanja, entuzijazma i volje, koji će omogućiti da ,,Novi put” živi, izlazi i traje još dugi niz decenija.\n,,Novi put” je privatizovan početkom novembra 2015.godine, kada je postao deo Kopernikus grupacije, ali je i dalje ostao otvoren za sve. Kroz projektno sufinansiranje sa svim lokalnim samoupravama Pomoravskog okruga imamo više nego korektnu saradnju, nadam se, na obostranu korist i zadovoljstvo. Kroz sufinansiranje projekata radi ostvarivanja javnog interesa u oblasti javnog informisanja, najveću podršku imamo od našeg nekadašnjeg osnivača, Skupštine grada Jagodine.\nNa stranicama ,,Novog puta” su zastupljene aktivnosti svih lokalnih samouprava sa područja Pomoravskog okruga, od otvaranja novih fabrika, preko raznih infrastrukturnih radova, do poseta stranih ambasadora, ministara i državnih sekretara u Vladi Republike Srbije, do tradicionalnih manifestacija kao što su : ,,Dani komedije” ; ,,Susreti sela” i ,,Jagodinsko kulturno leto”, te ,,Vidovdanske svečanosti” ; ,,Crevarijada” i ,,Morava moje more” u Ćupriji, preko Sabora narodnog stvaralaštva ,,Prođoh Levač – prođoh Šumadiju” u porti manastira Kalenić i ,,Vino festa” u Rekovcu, do ,,Dana srpskog duhovnog preobraženja” i viteškog festivala ,,JUST – OUT” u manastiru Manasija. Tu su i tekstovi o uspesima pomoravskih studenata i učenika na raznoraznim takmičenjima, izložbama u muzejima širom Pomoravskog okruga, te aktivnostima udruženja dobrovoljnih davalaca, krvi, planinara, pčelara, novinara, književnika, invalida, zanatlija i ostalih. Izveštaji o koncertima učenika muzičkih škola, promocijama književnih dela i aktivnostima biblioteka, kao i stručni saveti za poljoprivrednike, preko izveštaja o aktivnostima i radionicama Nacionalne službe zapošljavanja, do izveštaja sa sportskih nadmetanja u svim sportovima. Naravno, tu su i reportaže o ljudima koji se bave retkim zanatima, uspešnim poljoprivrednicima, priredbama predškolaca, prirodnim lepotama, turističkim potencijalima, manastirima i duhovnom nasleđu našeg naroda. I tako iz srede u sredu, svi su zastupljeni u zavisnosti od događaja, i za sve ima mesta. Mislim da je to najveći kvalitet ,,Novog puta”, što će svi ti ljudi i njihova nastojanja ostati trajno zabeleženi u godišnjacima vašeg i našeg nedeljnika, odnosno da će generacije koje dolaze iza nas, upravo zahvaljujući ,,Novom putu” imati dovoljno saznanja o tome kakvi smo bili, šta smo radili i čemu smo stremili. To je neverovatna istoriografija i bogatstvo, kojima se druge sredine u Srbiji ne mogu pohvaliti, iz prostog razloga, zato što nemaju štampano glasilo sa tradicijom od 75 godina.\n“Novi put” pokriva dešavanja u Pomoravlju, Resavi i Levču\nU prilog tome ide i činjenica da mnogi studenti koji rade diplomske radove, čije teme imaju bilo kakve veze sa Pomoravskim okrugom, dolaze kod nas i satima listaju godišnjake iz pedesetih, šezdesetih, sedamdesetih godina prošlog veka grozničavo prepisujući i\nkopirajući podatke koji su im od neprocenjive vrednosti. Skoro mi je bio jedan Beograđanin, koji piše monografiju o spidvej trkama u nekadašnjoj Jugoslaviji i koga su iz Narodne biblioteke Srbije poslali upravo u redakciju jagodinskog ,,Novog puta”. Naravno godišnjaci ,,Novog puta” su nepresušna baza za sve one koji rade na monografijama sportskih klubova, ustanova i udruženja sa područja Pomoravlja, Resave i Levča, upravo zato što tu dolaze do podataka koje više nigde ne mogu pronaći.\nNaravno, ima i onih koji smatraju da ,,Novi put” više niko ne čita. Apsolutno poštujući stav da svako ima pravo na svoje mišljenje, smatram da bi pomenuto tvrđenje trebalo da ima i odgovarajuću argumentaciju. Dovoljan pokazatelj mi je to, kad me par puta u tri, četiri meseca sredom ujutru pozovu čika Brana i Mirko iz Svilajnca i kažu mi da ,,Novi put” nije stigao. Isto je i sa Manojlom iz Despotovca kad mi javi da ,,Novog puta” nema na trafikama, ili kad mi Milka sa trafike na jagodinskoj pijaci kaže sredom ujutru : ,,Već sam prodala preko trideset komada” . Često nam se javlja i profesor književnosti u penziji i pisac Toma Đokić iz Paraćina, konstatujući da je ,,Novi put” više nego korektan i dobro koncipiran. Kad se tome dodaju inostrane pretplate na ,,Novi put” i pretplate za celu Srbiju, zatim zahtevi lokalnih samouprava iz celog Pomoravskog okruga za objavu javnih poziva, tendera i oglasa, kao i komentari prijatelja i poznanika da su pročitali nešto u ,,Novom putu”, do poziva onih koji mi javljaju da im je neko uzeo nedeljnik iz poštanskog sandučića, nekako dolazim do zaključka da se ,,Novi put” još uvek čita. I da će se čitati i dalje.\nU sedamdeset pet godina postojanja nedeljnika ,,Novi put” smešteni su svi najvažniji događaji koji su se odigrali na području Jagodine i Pomoravskog okruga. Zahvaljujući tome će ljudi i njihova nastojanja biti sačuvani od zaborava, kojem tako lako podležemo, što je svakako više nego dovoljan razlog da ,,Novi put” nastavi svoju misiju profesionalnog, korektnog, objektivnog i dostojanstvenog izveštavanja …\nLjubiša Bata Vujić\ntagovi: Jubilej, Novi put


U Evropi sjajni, u Bundesligi "pretanki": Zvezda svakako ima šansu protiv Hofenhajma na "Marakani"! | Fudbal\nU Evropi sjajni, u Bundesligi "pretanki": Zvezda svakako ima šansu protiv Hofenhajma na "Marakani"! | MONDOBA\nU Evropi sjajni, u Bundesligi "pretanki": Zvezda svakako ima šansu protiv Hofenhajma na "Marakani"! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n29.11.2020. / 19:50 19:59\nU Evropi sjajni, u Bundesligi "pretanki": Zvezda svakako ima šansu protiv Hofenhajma na "Marakani"!\nAutor Dragan Šutvić 29.11.2020. / 19:50 19:59\nHofenhajm će gostovanje u Beogradu dočekati bliže dnu tabele nego novom izlasku na evropsku scenu\nIzvor: Torsten Silz/dpa\nU dosadašnja četiri kola Lige Evrope – isto toliko pobjeda, uz samo jedan primljen gol.\nU Bundesligi, na osam utakmica do večeras, četiri poraza je upisala ekipa Hofenhajma. Peti je izbjegnut večeras, na gostovanju Majncu (1:1), ali će klub iz Sinshajma četvrtak i okršaj sa Crvenom zvezdom, za prvo mjesto u grupi Lige Evrope, dočekati bliže zoni ispadanja nego novom plasmanu na međunarodnu scenu:\n/Kvajason 33 – Bebu 62/\nU slučaju bilo kakve pobjede na najvećem srpskom stadionu, izabranici Dejana Stankovića izjednačiće se sa Hofenhajmom na vrhu grupe L slabijeg evropskog klupskog takmičenja, dok bi u slučaju trijumfa razlikom od tri gola stigli na koračić od plasmana u narednu fazu sa prvog mjesta.\nAli, da ne idemo toliko daleko u razmišljanjima, za sada ćemo reći da Beograđani svakako imaju čemu da se nadaju pred taj meč, koji je zakazan za treći decembarski dan u 18.55 časova.\nPosjed lopte bio je daleko na strani večerašnjeg gosta, stvorio je mnogo bolje šanse od rivala, ali nije mu to donijelo korist i pobjedu na Opel Areni u duelu sa timom kojem je jedini cilj da i naredne sezone igra u društvu Bajerna, RB Lajpciga, dvije Borusije...\nPoveo je Majnc u 33. minutu, kada je jednu dubinsku loptu primio Žan-Filip Mateta, pobjegao odbrani, a potom petom uposlio Žana-Pola Becijusa, koji je odigrao u sredinu za Robina Kvajasona, a ovaj izbjegao ofsajd-poziciju i praktično rutinski odveo svoj tim do prednosti.\nHofenhajm je, ipak, uspio da se spasi poraza, a najzaslužniji zašto je to tako je Ihlas Bebu - Togoanac je u 62. minutu krunisao završnicu jednog napada gostiju u kojoj su učestvovala četiri igrača.\nIpak, ostale su glavobolje za trenera Sebastijana Henesa, čiji tim je posljednjih desetak minuta morao da odradi sa igračem manje zbog direktnog crvenog kartona za Denisa Gajgera koji je prekinuo jednu kontru Majnca...\nTABELA: Bajern Minhen 22, RB Lajpcig 20, Bajer 19, Borusija Dortmund 18, Volfsburg 17, Union Berlin 16, Borusija (M) 15, Augzburg 12, Ajntraht 12, Štutgart 11, Verder 11, Hofenhajm 9, Herta 8, Frajburg 7, Keln 6, Majnc 5, Arminija 4, Šalke 3.\nfudbal Majnc Hofenhajm Bundesliga


Vulin: Najveći deo vojnog budžeta za obnovu i nabavku sistema | Društvo | Novosti.rs\nTanjug | 09. decembar 2018. 11:22 | Komentara: 180\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin izjavio je danas da je zadovoljan vojnim budžetom koji je usvojen, navodeći da će najveći deo budžeta otići na obnavljanje i nabavljanje novih sistema\nVulin: Vojska se više neće smanjivati niti povlačiti, formira se novi pešadijski batataljon\n"Želim da izrazim zahvalnost za lični doprinos predsedniku Srbije i vrhovnom komandantu oružanih snaga Aleksandru Vučiću, kao i Vladi Srbije što su nas razumeli i što su shvatili koliko je potrebno ulagati u vojsku da bi vojsku koja je bila planski i namerno devastirana od 2000. do 2012. godine vratili na mesto gde Vojska Srbije i treba da bude", rekao je Vulin.\nPROČITAJTE JOŠ: Moćna vojska za mir i slobodu Srbije\n"Najveći deo našeg budžeta će otići na obnavljanje i nabavljanje novih sistema, ali i na povećanje zarada pripadnicima Vojske Srbije. Podsetiću vas da smo mi ove godine imali povećanje zarada za 10 odsto, iduće godine novim budžetom biće povećanje za još devet odsto, povećane su nam dnevnice, uvedena solidarna pomoć za rađanje deteta", rekao je Vulin.\n"Kad uložite u vojno zdravstvo uložili ste u bezbednost, sigurnost, zdravlje svakog građanina Srbije. Kad uložite u opremu i organizaciju vojske uložili ste u zaštitu svakog od nas i učinili da živimo dostojanstveno kako i treba da živimo jer samo slobodna Srbija je Srbija vredna življenja u njoj, a nema slobodne Srbije bez moćne i organizovane vojske. Stvaramo opremljenu, modernu vojsku koju čine zadovoljni ljudi koji vole svoju zemlju", istakao je Vulin.\nDa, jednostavnije mi je nego da idem prvo do Doma zdravlja 39.12%


Email obaveštenja od Facebooka da će nepročitane poruke biti obrisane su lažna\nSajber kriminalci ovih dana ponovo šalju spam emailove korisnicima Facebooka u kojima se tvrdi da će njihove nepročitane poruke biti uskoro obrisane, upozorava analitičar za kompjutersku bezbednost Grejem Kluli.\nKriminalci očekuju da je obaveštenje koje navodno dolazi od administracije Facebooka dovoljno da potencijalna žrtva brzopleto klikne na neki od linkova u emailu, da bi videla poruke pre nego što one budu obrisane.\nDakle, u obaveštenju se kaže da korisnik nije bio na Facebooku nekoliko dana, i da se u međuvremenu mnogo toga dogodilo. Umesto upozorenja da će poruke biti obrisane, mogu biti spomenuta obaveštenja koja je korisnik propustio.\nAko klikne na neki od linkova u emailu, korisnik se usmerava na web sajt kanadske apoteke koja prodaje lekove Cialis i Viagru.\nIz zdravstvenih razloga nije mudro kupovati lekove kao što je Viagra na internetu, ali i zbog toga što se ne može verovati onima koji šalju ovakva lažna obaveštenja - ko zna šta bi tek uradili da imaju podatke o kreditnoj kartici kupca, na primer.\nOsim toga, linkovi u ovakvim emailovima mogu izložiti žrtvu drugim opasnostima. Na primer, korisnik može biti preusmeren na web stranicu koja je kompromitovana i na kojoj njegov računar može biti zaražen malverom. Takođe, takav link može odvesti korisnika na fišing stranicu na kojoj će kriminalci od njega pokušati da ukradu korisničko ime i lozinku za Facebook nalog.\nOprezno sa linkovima u sumnjivim emailovima. Ne klikćite na linkove u emailovima da biste došli do Facebooka, već u adresnu traku browsera sami ukucajte adresu sajta.


27.07.2011. Potpisan Aneks ugovora o korišćenju lučkog područja između Luke Bar, Lučke uprave Crne Gore i JP Morsko dobro Na osnovu Zakona o lukama i u skladu sa odredbama Odluke o određivanju luka prema značaju, danas je u Kotoru potpisan Aneks ugovora o korišćenju lučkog područja između Luke Bar, Lučke uprave Crne Gore i JP Morsko dobro. Aneks ugovora su potpisali direktori Lučke uprave Kotor, Mladen Lučić, Luke Bar, Slobo Pajović i JP Morsko dobro, Rajko Barović...\n26.07.2011. Najava: Potpisivanje Aneksa ugovora između JP „ Morsko dobro“, Lučke uprave Crne Gore i Luke Bar U skladu sa odlukom Vlade o određivanju luka prema značaju, sjutra će se u Kotoru obaviti potpisivanje Aneksa ugovora između JP „Morsko dobro“ , Lučke uprave Crne Gore i Luke Bar a.d, o zvaničnom preuzimanju Luke Bar kao luke od nacionalnog značaja...\n25.07.2011. Usvojen Master plan razvoja aerodroma do 2030 godine Na predlog Ministarstva saobraćaja i pomorstva, Vlada je na sjednici od 21 juna usvojila Master plan razvoja aerodroma do 2030 godine. Planom se definiše strategija infrastrukturnog razvoja aerodroma Podgorica i Tivat za period od 2011. do 2030. godine, sa ciljem unapređenja kapaciteta i kvaliteta usluge u odnosu na prognozirani saobracaj...\n25.07.2011. Nakon dvomjesečnih priprema, održana vježba „Otmica vazduhoplova na aerodromu Podgorica“ U skladu sa odlukom Nacionalnog odbora za bezbjednost vazdušnog saobraćaja u Podgorici je danas održana vježba „Otmica vazduhoplova na aerodromu Podgorica“. Nakon dvomjesečnih priprema, u okviru kojih su svi učesnici detaljno upoznati sa procedrama i planovima u slučaju kriznih situacija, te uvježbavanja pripadnika Specijalne antiterorističke jedinice Uprave policije u dijelu izvođenja vježbe upada na vazduhoplov, vježba je održana na aerodromu „Podgorica“, u vremenu od 9,00 do 13,10 časova...\n18.07.2011. NAJAVA: POKAZNA VJEŽBA ’’OTMICA AVIONA NA AERODROMU PODGORICA’’ U skladu sa Nacionalnim programom bezbjednosti vazdušnog saobraćaja usvojenim od strane Vlade Crne Gore, na Aerodromu Podgorica, u utorak 19. jula 2011. godine održaće se bezbjedonosna vježba „Otmica vazduhoplova“.\n08.07.2011. Održani pregovori sa Bosnom i Hercegovinom u vezi prevoza putnika i tereta u međunarodnom drumskom saobraćaju Danas je u Podgorici održan sastanak delegacije Crne Gore i delegacije Bosne i Hercegovine i potpisan Protokol o saradnji, kojim su riješena sva sporna pitanja u oblasti međunarodnog prevoza putnika i tereta u drumskom saobraćaju između dvije države...\n08.07.2011. Održana konferencija „ Regionalna pruga Čapljina-Trebinje-Nikšić“ U organizaciji Ministarstva saobraćaja i pomorstva, Podgorica je danas bila domaćin konferencije „ Regionalna pruga Čapljina-Trebinje–Nikšić“, zajedničkog projekta Vlade Crne Gore,Bosne i Hercegovine i Evropske unije...\n05.07.2011. Najava: Konferencija „ Regionalna pruga Čapljina-Trebinje-Nikšić“ U organizaciji Ministarstva saobraćaja i pomorstva, sjutra se u hotelu „ Podgorica“ održava konferencija „ Regionalna pruga Čapljina-Trebinje-Nikšić“, zajednički projekat Vlade Crne Gore i Vlade Bosne i Hercegovine...\n05.07.2011. POZIV ZA UČEŠĆE NA JAVNOM NADMETANJU Na osnovu Zakona o državnoj imovini ("Službeni list CG", br.21/09), Uredbe o prodaji i davanju u zakup stvari u državnoj imovini, Ministarstvo saobraćaja i pomorstva u saradnji sa Ministarstvom finansija , objavljuje Poziv za učešće na javnom nadmetanju za prodaju nepokretnosti u opštinama Kotor i Herceg Novi...\n30.06.2011. Poziv na otvoreni postupak javne nabavke za izbor najpovoljnijeg ponuđača za uslugu izrade i izdavanje memorijskih kartica za digitalne tahografe Na osnovu člana 34 Zakona o radnom vremenu i pauzama u toku radnog vremena mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prevozu (Sl. list CG br. 75/10), Ministarstvo saobraćaja i pomorstva oglašava: P O Z I V, br. 14/11, na otvoreni postupak javne nabavke za izbor najpovoljnijeg ponuđača za uslugu izrade i izdavanje memorijskih kartica za digitalne tahografe...


GARAŽA blog - Strana 96 - GARAŽA forum\nStranica 96 od 114\nPost od trojanac » 11 Jan 2020, 20:40\nNezavisna organizacija Euro NCAP je proglasila novi Renault CLIO za najsigurniji gradski automobil (zajedno sa Audijem A1) među modelima ispitanim u protekloj godini. Najprodavanije vozilo grupe Renault je testirano sredinom prošle godine i tada je postiglo najbolju ocenu na osnovu postignutih vrhunskih rezultata, nezavisno od segmenta.\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/renault-clio-naj ... tiranjima/\nPost od trojanac » 13 Jan 2020, 21:19\nU duhu svojih strateških opredeljenja i korporativne kulture koja uključuje pomoć širokoj društvenoj zajednici, kompanija OMV Srbija postala je partner Kluba „Zlatno srce“ SOS Dečijih sela Srbija. Uz želju da se što bolje deci približi i dočara praznični duh, zaposleni u OMV Srbija proveli su vreme u druženju sa njima. Uz lepu interaktivnu predstavu u kojoj su pored glumaca učestvovala i deca, predstavnici OMV-a podelili su deci novogodišnje paketiće i proveli sa njima prijatan dan u SOS Dečijem selu Kraljevo.\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/saradnja-omv-srb ... la-srbija/\nPost od trojanac » 13 Jan 2020, 21:21\nKia Motors Europe postavila je Karlosa Lahoza za novog šefa marketinga, koji je odmah krenuo sa obavljanjem funkcije. Gospodin Lahoz će biti zadužen za Kijin marketing i komunikacione programe, a biće odgovoran za brojna područja kao što su npr. Kijin digitalni marketing, brend i strateško marketinško planiranje, odnosi sa javnošću, društveni mediji i korisničko iskustvo.\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/kia-motors-europ ... arketinga/\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/volvo-u-2019-pos ... ih-vozila/\nPost od trojanac » 13 Jan 2020, 21:23\nNova Opel Insignia ima svoju svetsku premijeru na Salonu automobila u Briselu koji se održava od 9. do 19. januara. Pored Grand Sport limuzine i Sports Tourer karavana, posetioci će na Salonu u Briselu po prvi put moći da vide i oštre dizajnerske linije sportske GSi verzije: vertikalni prednji otvori i dinamičan izgled prednjeg dela nepogrešivo otkrivaju o kakvom se dizajnu radi. GSi uleće u novu godinu sa novim dvolitarskim turbo benzinskim agregatom koji u paru sa devetostepenim automatskim menjačem razvija 169kW (230 ks).\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/opel-insignia-gs ... u-briselu/\nPost od trojanac » 13 Jan 2020, 21:24\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/fiat-500-i-fiat- ... d-za-fiat/\nPost od trojanac » 13 Jan 2020, 21:25\nOMV Srbija nastavlja sa širenjem mreže svojih benzinskih stanica u Srbiji. Najnovija OMV stanica Bubanj potok otvorena je 10. januara, a u ponudi ima celokupan asortiman proizvoda dostupnih na OMV benzinskim stanicama širom Srbije. Na njoj se nalazi i popularna VIVA prodavnica, uz dokazanu OMV garanciju kvaliteta usluge i higijene.\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/omv-srbija-otvor ... anj-potok/\nPost od trojanac » 15 Jan 2020, 00:00\nŠKODA je u 2019. godini kupcima širom sveta isporučila 1,24 miliona vozila. Ovo je šesta godina zaredom kako isporučuje više od milion vozila. Sve ukupno, rezultat je za 0,9% manji nego prethodne godine (2018: 1,25 miliona vozila). Glavni razlog leži u padu kineskog tržišta kada su putnički automobili u pitanju. U ostatku sveta, ŠKODA isporuke su porasle za 5,3% do 960.700 vozila, a u Evropi (+5,8%) i Rusiji (+8,8%) proizvođač automobila je postigao još jednu rekordnu godinu. Isporuke u decembru su porasle za 9,1% do 114.700 vozila u poređenju sa istim periodom prethodne godine. Četvrta generacija modela OCTAVIA će se pojaviti na tržištu u 2020, a serijski proizvedeno prvo vozilo bazirano na modularnoj elektronskoj platformi (MEB) će takođe biti lansirano.\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/skoda-isporucila ... 19-godini/\nPost od trojanac » 15 Jan 2020, 00:01\nPrvi primerci modela Subaru Forester e-BOXER, koji je nedavno proglašen za najbolji automobil u klasi – “Best in Class Cars of 2019”, u klasi malih Off-Road/MPV modela u izboru EuroNCAP*1, stigli su u Srbiju.\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/novi-subaru-fore ... te-srbije/\nPost od trojanac » 15 Jan 2020, 00:02\nNovi GR Yaris je rasni sportski automobil, nastao iz Toyotinog šampionskog iskustva u Svetskom reli šampionatu. Iskovan od uspeha, u žaru takmičenja, donosi auto-sport tehnologiju i dizajn direktno u svet drumskih automobila, veran TOYOTA GAZOO Racing etosu, u cilju proizvodnje još boljih automobila koji su izuzetno korisni i zabavni za vožnju.\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/nova-toyota-gr-yaris/\nPost od trojanac » 18 Jan 2020, 01:04\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/toyota-planira-d ... uducnosti/\nPost od trojanac » 18 Jan 2020, 01:05\nOd sportskog do robustnog: ŠKODA će uskoro dodati SCOUTLINE verziju gradskom SUV modelu KAMIQ. Polazna ideja, kada su elementi dizajna u pitanju, bila je MONTE CARLO varijanta. Za novi ŠKODA KAMIQ SCOUTLINE će biti karakteristične mat crne obloge točkova, moćni srebrni elementi karoserije, velike 17 ili 18-inčne aluminijumske felne i full-LED farovi. Gradski SUV koji će odisati avanturističkim duhom će premijerno biti predstavljen na Sajmu automobila u Ženevi, dok će se na tržištima širom sveta pojaviti od juna 2020.\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/skoda-kamiq-scou ... adski-suv/\nPost od trojanac » 18 Jan 2020, 01:06\nKijina ukupna prodaja u Evropi je prošle godine dostigla 502.845 vozila, što predstavlja rast prodaje od 1,7 posto i rast prodaje čak 11 godina zaredom. Brend je prošle godine prvi put dostigao rekordan tržišni udeo i to 3,2% evropskog tržišta automobila (tu Kia svrstava države članice EU i EFTA).\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/kia-prosle-godin ... -u-evropi/\nPost od trojanac » 18 Jan 2020, 01:07\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/toyota-priprema- ... lom-yaris/\nPost od trojanac » 22 Jan 2020, 10:16\nKompanije OMV Srbija i program za nagrađivanje lojalnosti Super Kartica, nastavile su uspešnu saradnju uključivanjem OMV-a u ovaj program. Kupci na OMV benzinskim sada imaju mogućnost da sakupljaju bodove i uživaju u prednostima koje sa sobom nosi Super Kartica. Kada prikupe dovoljan broj bodova, potrošači mogu te bodove da iskoriste za umanjenje računa tokom budućeg plaćanja na OMV stanicama, ali i kod drugih partnera učesnika u programu Super kartice.\n- Pročitajte više: https://blog.garaza.rs/nove-pogodnosti- ... r-karticu/


Općina Šipovo zatražila je od Ministarstva privrede i preduzetništva RS-a novac kojim bi se za osam sveštenika i jednog hodžu iz ove lokalne zajednice isplatile naknade za april. To je potvrdio općinski načelnik Milan Kovač, koji priznaje…\nDvije osobe uhapšene su na području Šipova zbog sumnje da su počinili krivična djela iz oblasti seksualnog iskorištavanja maloljetnica, potvrđeno je u Policijskoj upravi Mrkonjić Grad. Oni su dodali da su uhapšene osobe prebačene u…\nIlija Grahovac, poznatiji kao Zmaj od Šipova i učesnik u rijalitiju, na infuziji je i u teškom je stanju, potvrdio je njegov advokat Duško Tomić. Zmaj je u pritvoru banjalučkog zatvora Tunjice započeo štrajk glađu 4. septembra kada je…\nU posljednjim trenucima života bespomoćno je svoju drugaricu dozivala Zorana Trkulja (23) iz Šipova, a potom je potonula u hladnu rijeku Plivu, u koju je u ponedjeljak popodne sletjela pežoom 106. To su za “Nezavisne” ispričali mještani…\n“Dodik i RTRS su odgovorni za teroristički napad u Šipovu”\nSrpska demokratska stranka zahtijeva od Tužilaštva RS-a da hitno rasvijetli teroristički akt u Šipovu čija je meta bio funkcioner SDS-a Stevan Medić. Pod Medićevim automobilom eksplodirala bomba Pod Medićevim automobilom eksplodirala bomba…\nŠipovo na nogama! Popadić pucao na šestogodišnjeg unuka, majka ga spasila, stala ispred cijevi\nU toku je policijska potera za Radetom Popadićem na području Šipova. Popadić je jučer poslijepodne upucao svoju snahu Radu P. koja je prema nezvaničnim informacijama pogođena u leđa. Kako javlja EuroBlic, pozivajući se na svoje izvore,…\nŠIPOVO: Na putu pronađeno tijelo smrznutog muškarca\nNa lokalnom putu, u selu Pribelji, opština Šipovo, pronađeno je tijelo šezdesetosmogodišnjeg Bože Tešića iz ovog grada, a utvrđeno je da je smrt prouzrokovana smrzavanjem, potvrdio je izvor “Nezavisnih” iz policije Marija Markanović,…\nŠipovo: Zemljotres jačine 3,6 stepeni Rihterove skale\nNa području Šipova noćas je evidentiran zemljotres jačine 3,6 stepeni Rihterove skale, saopštila je Seizmološka služba Republičkog hidrometeorološkog zavoda. Zemljotres se dogodio u 2.57 časova, a procijenjeni intenzitet u epicentralnoj…


Ceca i Viki su na početku karijere snimile materijale kojih se danas stide! (VIDEO) - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs DATUM I VREME: 23.01.2020. 21:30\nNisu ih ni uvrstili u albume.\nNaši pevači nekada su snimali pesme koje su im autori sami nudili, a kako su bili tek na početku svojih muzičkih karijera, nisu imali izbore osim da prihvate sve što im se davalo.\nDvadeset i trideset godina kasnije mnogi od njih su otpisali sporne numere kao da ih nikada nisu ni uvrstili na albume.\nCeca Ražnatović nikada nije krila da ona nije volela pesme koje su joj autori davali kada je imala šesnaest godina i kada je počinjala. Ona je davno zaboravila na ''Cvetak zanovetak'' i ''Kupuj majko cipelice'' a pesma koje se najviše stidi je pesme ''Greška''.\nVioleta Viki Miljković započela je svoju muzičku karijeru početkom devedesetih, pa su pesme bila u tom fazonu. Samo turbo i gas. Ona je snimala sve i svašta, a i njeni spotovi su bili prepuni scena kojih se pevačica danas stidi. Pesme ''Bež Milane'' je definitivno numera koju Viki nikada ne peva.\nSaša Popović imao je devedesetih period kada je poželeo da bude pevač solista. On je izdao jedan album za ZAM produkciju, a pesme su bile šaljive, vrcave. Pesmu ''Horoskop'' snimio je u duetu sa Zlatom Petrović koja mu je pomagala da se nametne kod publike. Ovo je pesme koje su se odrekli i Zlata i Saša.\nVera Matović svoju karijeru je počela sedamdesetih i tada je imala pesme koje se slušaju i danas. Dvehiljaditih ova pevačica je podlegla trendu pa je rešila da snimi nešto modernije pesme. Ona je izbacila pesmsu ''Klackalica'' za koju je snimila i spot koji je postao atrakcija kod mladih. Ipak, Verka ''Klackalicu'' više nikada nije zapevala.\nSnežana Babić Sneki poznata je po vrcavima pesmama, ali i po odličnim dvojkama koje je počela da snima kada je sama uzela stvar u svoje ruke. Devedesetih je izdala pesmu ''Padobranac'' za koju je snimila i spot. Iako su klinci zavoleli ovu čudnu pesmicu, Sneki ju je izbrisala iz sećanja.\nMira Škorić je sada već davne 2000 snimila pesmu ''Oboje ću da odležim'' koju je premijerno izvela u emisiji kod pokojnog Miće Minimaksa. Iako je pesma naletela na odličan prijem kod publike, Mira je nije uvrstila na nedavnom koncertu gde je obeležila trideset godina karijere. I ona je po svemu sudeći obrisala iz memorije ovaj hit.\nMilenin komentar na podršku Ane Nikolić smo pročitali, a ono što je pevačica njoj odgovorila definitivno je nešto o čemu će se pričati! (FOTO/VIDEO)\nCeca objavila gomilu selfi fotografija iz svog doma! Pevačica pokazala novu fizuru (FOTO)\nPogledajte kako je izgledala Cecina snajka Bogdana Ražnatović pre estetskih korekcija! (FOTO)\n"Gledala sam Veljkovu svadbu i ceo dan sam preplakala..." - Pevačica progovorila o Bogdaninom i Veljkovom venčanju!\nCeca potvrdila pretpostavke: Na nastupu se pojavila u ovoj odevnoj kombinaciji "Belom bojom imam nešto da poručim!" (VIDEO)\nPotez Veljka Ražnatovića niko nije očekivao: " Ljudi napuštaju one koje su koristili..."\nPesma koju obožavate bila je pod zabranom! Pevačica mesecima čekala odobrenje kako bi je izdala! (VIDEO)\nŽiki Jakšiću upala policija u stan?! "Žao mi je ako je neko imao neprijatnost zbog toga..."\nISPORUKE FEDEXA BEZOBRAZNO KASNE Kupci su nezadovoljni, čekaju na pošiljke i po nekoliko nedelja\nUDARA GA PESNICAMA PO GLAVI, PA GA DIŽE OD ZEMLJE Jezivi snimak vršnjačkog nasilja - brutalna tortura zgrozila ceo Balkan\nOVA ŽENA GORI! Otac joj je legendarni fudbaler, a ona prava se*s bomba! Voli da letuje u Hrvatskoj i da se slika gola! (FOTO)


Kako je bezbožni kapitalizam stvorio američko multikulturalno društvo - Liberalni Forum\nVidio sam budućnost Amerike i ta budućnost je Univerzitet Hjustona.\nHjuston, Teksas je ogroman magnet za imigraciju i njegove velike državne škole su jedna od velikih američkih institucija integracije i uzlazne društvene pokretljivosti. UH je po po određenom mjerilu drugi po raznovrsnosti od svih državnih istraživačkih univerziteta u državi. To znači da primordijalna rasna dinamika između crnaca i bijelaca ovde ne postoji.\nU intervjuu za Kanadsku radioteleviziju (Canadian Broadcasting Company), EdHanter (Ed Hunter) , pedesetogodišnji građevinski radnik iz Merilenda i pristalica Donalda Trampa sažeo je anksioznost starijih bijelaca na jezgrovit način: „Američki narod zamjenjuju.“ „Američki narod“ prema Hanteru, „ne želi da se bori protiv hordi i hordi pripadnika stranih kultura koje u potpunosti menjaju samo jezgro njihove države.“\nProjekat izgradnje etnoreligijskog američkog nacionalnog identiteta je od početka bio u konfliktu sa dominantnim i definišućim američkim impulsom: željom za bogaćenjem. Sjedinjene Države su oduvijek bile upečatljivo trgovačka republika sa ekspanzionističkim, imperijalnim impulsima. Visoka potražnja za radnicima i naseljenicima dovela je rano do šarolikog stanovništva koje je ohrabrivalo razvoj shavatanja da je američki nacionalni identitet građanski i ideološki a ne rasni i etnički, shvatanje koje ima korjen u djelovanju Tomasa Pejna (ThomasPaine).\nPoenta je da su činjenice o asimilaciji rijetko pravi problem kada se asimilacija pojavi. Američka kultura je izvanredna u asimilaciji imigranata. DžejkobVidgor (Jacob Vidgor) ekspert za mjerenje asimilacije nalazi da su „imigranti danas u prosjeku više asimilovani nego u bilo kom periodu od 1980-tih.“\nPrevious Post: Što je ostalo od socijalizma?\nNext Post: Mašina za ubijanje – Che Guevara, od komunističkog agitatora do kapitalističkog brenda