Saobraćajni propisi - Mondo Forum\nMondo Forum: Saobraćajni propisi - Mondo Forum\n> Kutak za merak i dušu\nBiN Advanced Member\nNakon uvođenja novog trougla (ne znam šta je starom falilo) i prve pomoći (ni staru ne bih umeo kako treba da upotrebim, nažalost), stiže novi namet vozačima:\nMojih pet centi:\nStrategija vođenja države i vizija njene budućnosti su očigledno ostale u zapećku u odnosu na brze načine popunjavanja budžeta. Sećam se pompe oko uvođenja novog zakona o bezbedosti saobraćaja, obećanja da će novi zakon da omogući civilizacijski pomak u saobraćajnoj kulturi, da će se smanjiti broj poginulih na ulicama... Svelo se na to da policija hvata vozače koji su zaboravili da usred dana uključe kratka svetla, a pored škola su ostali saobraćajni znaci sa ograničenjem 40km/h (po novom zakonu, ograničenje je 30km/h). Broj poginulih na putevima se smanjio, ali to je pre posledica visoke cene goriva nego dobre primene zakona, a saobraćajna policija, umesto da svojom jasnom i uočljivom pojavom na rizičnim mestima proaktivno sprovodi zakon, postavlja zamke na mestima gde postoji saobraćajni znak ograničenja brzine zaostao posle neke akcije popunjavanja rupa na kolovozu.\nMožda nisam u pravu što kritikujem ovo uvođenje novih tablica, mada su meni i stare bile dobre, možda je uvođenje ovakve identifikacije korak ka EU, ali mi se samo fizički graničimo sa njima i nikakvih drugih dodirnih tačaka nemamo, tako da osim brzog keša koji će uleteti Vladi Srbije i proizvođaču tablica, ne vidim nikakav drugi benefit za bilo koga drugog od ovog poteza.\nEDIT: Sad videh da će u doglednoj budućnosti omogućiti registraciju bez odlaska u MUP. Hvala im na tome, ostatak teksta stoji i dalje.\nThis post has been edited by BiN: 30 September 2010 - 12:10 AM\nPosted 30 September 2010 - 06:13 PM\nNakon što sam sinoć dao sebi oduška, red je da uradim i nešto korisno:\nu motornim i priključnim vozilima, osim u motornim vozilima na tri točka, motociklima, prikolicama sa jednostrukom osovinom i jednoosovinskim prikolicama, traktorima, traktorskim prikolicama, autobusima za gradski i prigradski saobraćaj, trolejbusima za gradski saobraćaj i vozilima namenjenim za komunalne usluge (za pranje i čišćenje ulica, odvoz smeća i fekalija i dr.), mora postojati rezervni točak na vidnom mestu tako da ga vozač može po potrebi iskoristiti. Pneumatici na vozilima moraju biti deklarisanih dimenzija od strane proizvođača, zavisno od najveće dozvoljene brzine kretanja vozila i najveće dozvoljene mase vozila na kome su pneumatici postavljeni, a na istoj osovini vozila moraju biti jednaki po vrsti (letnji, zimski), konstrukciji (radijalni, dijagonalni i sa ukrštenim pojasevima), nosivosti i dimenzijama. Dubina šara pneumatika po obimu i širini protektora ne sme iznositi manje od 1mm za putničke automobile i kombinovana vozila, odnosno manje od 2 mm za autobuse i teretna vozila\nAparat za gašenje požara (samo za teretna vozila, autobuse, taksi vozila)\nU motornim vozilima, osim u putničkim automobilima kojima se ne vrši javni prevoz lica u saobraćaju na putevima, motociklima, motornim vozilima na tri točka i traktorima, mora postojati aparat za gašenje požara i biti postavljen na vidnom mestu tako da se u slučaju opasnosti veoma lako može upotrebiti.\nZnak za obeležavanje vozila zaustavljenog na kolovozu puta (trougao)\nU motornim i priključnim vozilima, osim u motociklima bez bočne prikolice, mora postojati, na vidnom mestu, poseban standardizovan znak za obeležavanje vozila zaustavljenog na kolovozu puta tako da ga vozač može po potrebi koristiti. Po dva znaka moraju biti u:\n- teretnom vozilu i autobusu - ako vuku priključno vozilo\n- motornom vozilu koje se nalazi na začelju kolone - ako se motorna vozila kreću u organizovanoj koloni\nZnak ima oblik ravnostranog trougla, sa ivicama crvene boje čija dužina iznosi 40 cm, a širina najmanje 5 cm, gde ivice moraju biti prevučene reflektujućim materijalomom ili crvenom katadiopterskom optikom u širini od najmanje 2 cm ili izrađene tako da se mogu po čitavoj dužini osvetliti sopstvenim izvorom svetlosti.\nOprema za pružanje prve pomoći - kutija prve pomoći Prva pomoc novi standard SRPS Z.B2.001\nSterilna kompresa od gaze-pojedinacno pakovanje 10x10 cm, 5 kom.Sterilna gaza po 1/2 m-pojedinacno pakovanje 80x25 cm, 2 kom.Sterilna gaza po 1 m-pojedinacno pakovanje 80x25 cm, 1 kom.Trouglasta marama 100x100x140 cm,gustoce 20x19, 3 komAdhezivni zavojni materijal(hanzaplast) 10x8 cm, 5 kom.Lepljivi flaster 25cm x 5m, 1kom.Kaliko zavoj 10 cm x 5m, 2 kom.Kaliko zavoj 8 cm x 5m, 2 kom.Kaliko zavoj 5 cm x 5 m, 2 kom.PVC kesa manja 20x30 cm, 1kom.PVC kesa veca 40x60 cm, 1 kom.PVC rukavice za jednokratnu upotrebu, 2 para.Izotermalni prekrivac 150x200 cm, 1 kom.Makaze sa zaobljenim vrhom, 1 kom.Zihernadle, 6 kom.Zastitno sredstvo za davanje vestackog disanja, 1 kom.Papir i olovka, 1komUputstvo o pruzanju prve pomoci izdato od Crvenog krsta, 1 kom.Specifikacija sadrzaja kutije, 1 kom.\nKlinasti podmetači - samo za teretna vozila\nČekić za razbijanje stakla - samo za autobuse i trolejbuse\nU motornim vozilima, osim u motociklu, traktoru, trolejbusu za gradski saobraćaj i autobusu za gradski i prigradski sobraćaj moraju postojati, na vidnom mestu, rezervne sijalice najmanje za polovinu sijaličnih mesta udvojenih uredjaja za osvetljavanje puta i za davanje svetlosnih znakova i po jedna sijalica za neudvojena sijalična mesta za koja je moguća zamena samo sijalica\nU putničkim automobilima i vozilima namenjenim za prevoz opasnih materija mora postojati, na vidnom mestu, uže ili poluga za vuču tih vozila, koji moraju odgovarati normativnim propisima u odgovarajućem standardu. Ostala motorna i priključna vozila mogu imati polugu za vuču\nZimska oprema - od sledeće zime obavezne su sve četiri zimske gume\nPneumatici za zimsku upotrebu na pogonskim točkovima M+S, odnosno radijalni pneumatici na svim točkovima (dubina šare po obimu i širini najmanje 4 mm) ili pneumatici sa letnjim profilom ako vozilo u priboru ima lance za pogonske točkove. Za autobuse i teretna vozila obavezna je i lopata.\nThis post has been edited by BiN: 30 September 2010 - 06:16 PM\nZatamnjena vetrobranska stakla su zabranjena\nVetrobranska (prednja i zadnja) stakla na vozilima, neće moći da se naknadno zatamnjuju, a stepen refleksije stakala ne sme biti veći od 15 odsto zbog mogućnosti zaslepljivanja učesnika u saobraćaju, saopšteno je iz Auto-moto saveza Srbije.\nNa osnovu izmene člana 72 novog Pravilnika o podeli motornih i priključnih vozila od 24. septembra, ostala stakla na vozilima mogu biti naknadno zatamnjena, tako da ukupna vrednost prigušenja svetla ne prelazi 25 odsto.\nVetrobran i sva stakla na motornom i priključnom vozilu, osim prednjeg vetrobrana na motociklu i mopedu sa dva ili tri točka i bez kabine vozača, lakom četvorociklu bez kabine vozača i četvorociklu koji nemaju kabinu vozača, moraju da budu u skladu sa propisanim standardom.\nVetrobrani moraju bit slojeviti - laminirani, odnosno ne smeju biti od kaljenog (sa oznakom u znaku homologacije "TOUGHENED" ili "TEMPERED") stakla ni kada se naknadno zamenjuju, osim za vozila čija najveća brzina ne prelazi 40 kilometra na sat.\nBez obzira koliko ste sjajan vozač, podsetićemo vas šta nikako ne biste smeli da radite dok ste u automobilu. Iako je zakon slovo na papiru, neka pravila i sami treba da poštujete kako bi vožnja bila bezbedna.\nOsnovno pravilo je da za vreme vožnje budete skoncentrisani isključivo na vožnju. Ako vas neko pozove ili treba da obavite nešto − zaustavite se bez razmišljanja. Dok ne stignete na parking ili odmorište, izbegavajte da radite bilo šta osim da vozite vaš automobil.\nBEZ HRANE ZA VOLANOM\nPotpuno je pogrešno jesti tokom vožnje. Vaša pažnja tada mora da bude usmerena na put, a ne na hranu.\nEkrani u automobilu treba da stoje isključivo na mestu gde su zadnja sedišta. Vaše oči treba da su usmerene na kolovoz 100 odsto. Prizori ili zvukovi ne smeju da vas ometaju.\nMUZIKA – NE PREGLASNA\nMenjanje radio stanica i listanje CD-a jedan je od većih problema tokom vožnje. Muziku odaberite na početku vožnje i zaustavite se svaki put kada pravite neki drugi muzički izbor.\nNikada se ne presvlačite dok vozite. Ako niste sami, neka vam suvozač doda naočare, pomogne da skinete jaknu, ili nešto slično. Trenutak nepažnje može biti fatalan.\nPIĆE SAMO ZA ŠANKOM\nNajstrožije je zabranjeno piti alkohol pre puta ili tokom vožnje – ugrožavate svoj život, ali i bezbednost saputnika i ostalih učesnika u saobraćaju. Ako želite da se osvežite, popijte malo vode ili soka. Najbolje je da piće držite u posebnoj pregradi.\nSVAĐA SAMO U ČETIRI OKA\nAko se svađate dok vozite, neprimetno ćete povećati brzinu, a istovremeno vam opada i koncentracija. Svađanje sa decom, suprugom ili poslovnim kolegom, ostavite za prikladnije mesto. NE SEDAJTE UMORNI ZA VOLAN\nNikako nemojte ići na put posle napornog radnog dana, a da pre toga niste nekoliko sati odspavali.\nAko odspavate pre puta i povremeno se odmarate, stići ćete bezbedno do cilja. (Žena)\nNa snazi novi Pravilnik o saobraćaju\nVozač može najviše da sakupi 18 negativnih poena, nakon čega će biti pokrenuta procedura za oduzimanje dozvole.\nPrema Pravilniku, saobraćajac koji zaustavlja vozače neće moći da ima uvid u broj kaznenih poena, pa se veruje da će ta odredba smanjiti korupciju\nViše o kaznenim poenima pročitajte OVDE.\nNa snagu je stupio i Pravilnik o oduzimanju dozvole. Prema odredbama tog dokumenta, kada vozač sakupi 18 kaznenih poena postupak za oduzimanje dozvole mora da bude pokrenut najviše za tri dana.\nNakon izdavanja rešenja o oduzimanju dozvole kažnjeni ima tri dana da policiji preda dozvolu. Kazne od 1. novembra očekuju i vozače koji nisu nabavili odgovarajuće gume. Vozači na pogonskim točkovima moraju da imaju zimske pneumatike, a kao zamena mogu da posluže i letnje gume sa šarama dubokim najmanje četiri milimetra.\nPosted 15 November 2010 - 12:04 PM\nKada vam ističe vozačka?\nUkoliko ne produže vozačku dozvolu na vreme, vozačima preti kazna i do 30.000 uz zabranu upravljanja vozilom tri meseca. Pored kazne, smeše vam se i dva kaznena poena.\nDa bi izbegli neprijatnosti, vozačima se preporučuje da pre isteka dozvole odu do policijske stanice i produže njeno važenje.\nKad saobraćajna policija zaustavi vozača kome vozačka dozvola ne važi već šest meseci, vozač plaća kaznu od 6.000 do 20.000 dinara, a dobija i dva kaznena poena. Zakonom o bezbednosti saobraćaja propisana je i kazna od 15.000 do 30.000 dinara (plus pet kaznenih poena) ukoliko je vozačka dozvola nevažeća duže od šest meseci, piše "Blic".\nDa bi izbegli neprijatnosti sa policijom i dodatno trošenje novca, vozačima se preporučuje da još pre isteka dozvole (nedelju dana, mesec ili dva) odu do policijske stanice i produže njeno važenje. Procedura je u nekim slučajevima kratka, sve se završi za nekoliko dana, ali vrlo lako može i da se oduži. Koliko će sve trajati, zavisi samo od jedne stvari. Ukoliko je vozačeva dozvola izdata od beogradske policije, ta procedura trajaće svega nekoliko dana uz, naravno, uslov da isprava prethodno izdata od beogradske Uprave saobraćajne policije...\nPazi kako voziš, policija pojačala kontrolu\nSaobraćajna policija od ovog ponedeljka u Beogradu, ali i širom Srbije, počela sa pojačanom kontrolom svih učesnika u saobraćaju. Kontrola će biti usmerena na otkrivanje težih saobraćajnih prekršaja.\n"Zbog povoljnih vremenskih uslova povećan je i intenzitet saobraćaja, a početkom novembra je zabeleženo 50 odsto više nastradalih nego u istom peridu prošle godine i zbog toga smo odlučili da sprovedemo akciju povećane kontrole, koja će trajati sve dok traju povoljni vremenski uslovi", kaže za "Blic" Vladimir Rebić, zamenik načelnika Uprave saobraćajne policije Ministarstva unutrašnjih poslova.\nOn kaže da će u narednim danima akcenat biti na otkrivanju i kažnjavanju neprilagođene brzine i nepropisnog preticanja.\n"Kontrolisaćemo i pešake koji se naročito u naseljima kreću nepropisno. Kontrolisaćemo i da li prelaze na crvenom svetlu na semaforu i da li koriste mobilne telefone koji im odvlače pažnju prilikom prelaska kolovoza." On dodaje da će narednih nedelja policija posebno kontrolisati i da li motociklisti imaju svu neophodnu dokumentaciju.\nIskoristi priliku - besplatno proveri auto\nVozači u Srbiji od danas do subote 25. decembra, potpuno besplatno provere tehničku ispravnost svojih vozila, u tradicionalnoj akciji koju organizuju Auto-moto savez Srbije, Uprava saobraćajne policije i Asocijacija tehničkih pregleda.\nKako je saopštio AMS S, u akciju "Ispravno vozilo - bezbedno vozilo" će biti uključeno više od 220 linija tehničkih pregleda širom Srbije. AMS S je apelovao na vozače da se masovno odazovu i odvoje tridesetak minuta u toku naredne nedelje i provere ispravnost svojih automobila.\nVlasnici vozila kod kojih budu pronađene neispravnosti neće biti sankcionisani, već će im biti ukazano na nedostatak i potrebu da ga u što kraćem roku otklone, dodaje se u saopštenju.\nRezultati prethodne akcije, održane u junu, pokazali su da je, od pregledanih 10.000 vozila, 45 odsto imalo neku neispravnost. Najčešći problem bili su uređaji za zaustavljanje (40 odsto), 22 odsto problema je bilo vezano za uređaje za osvetljavanje, a 18 odsto slučajeva za uređaje za upravljanje vozilom.\nAMS S ističe da je ova akcija jedna od najznačajnijih za povećenje nivoa bezbednosti saobraćaja, a organizuje se sa osnovnom idejom da vozači budu sigurni da u saobraćaju učestvuju s ispravnim i bezbednim vozilima i da se razvija navika neophodne redovne kontrole tehničke ispravnosti automobila.\nSve bliže informacije mogu se dobiti u Operativnom centru AMS S putem telefona 987, ili kod saobraćajne policije.\nPosted 11 March 2011 - 11:35 AM\nVoziš zatamljena stakla? U problemu si\nPosted 13 March 2011 - 11:30 AM\nMUP Srbije i Uprava saobraćajne policije trenutno raspolažu sa deset neobeleženih vozila, takozvanih "presretača", koja krstare na putnim pravcima Koridora 10, autoputevima E-70, E-75 i E-80, Ibarskom magistralom, ali i beogradskim ulicama, a u planu je obnova i povećanje voznog parka. "Presretači" su modeli fabričke prozivodnje bez posebnih nadogradnji, ali su vozila odabrana sa vrhunskim performansama u svojoj klasi i opremljena uredjajem za snimanje prekršaja, rekao je Tanjugu pomoćnik načelnika Uprave saobraćajne policije Slaviša Lakićević.\nNove vozačke dozvole ne važe preko granice\nZa one zemlje u kojima je do sada bilo potrebno posedovati međunarodnu dozvolu, sve je ostalo isto, dok je za vađenje internacionalne isprave neophodan još i 'papir' više.\nPut u inostranstvo trebalo je da bude znatno lakši sa modernim i čipovanim dokumentom, ali s obzirom na to da Srbija nije potpisala sporazum sa drugim zemljama, sve je ostalo po starom.\n"Planirano je da nova dozvola postane validna i van naših granica, ali mi ne znamo kada će to biti realizovano", rekli su za "Novosti" u Auto-moto savezu Srbije.\nDodatni problem je nastao jer na ovoj dozvoli nije vidljivo da li vozač ima neke zabrane, pa je zbog toga potrebno da se u MUP-u izvadi posebna potvrda.\nBilo kakve zabrane se ručno upisuju na poleđini stare isprave, dok je nova sa savremenim čipom. Ipak, to nije od pomoći, jer sa nje ne mogu da se očitaju potrebni podaci.\n"Pravilnik o izdavanju međunarodnih vozačkih dozvola propisuje da je, između ostalog, neophodno izvaditi i dokaz o izrečenim ili izvršenim zabranama upravljanja vozilom“, kažu u MUP-u.\nZa dobijanje tog dokumenta potrebno je dostaviti zahtev u pismenoj formi, priložiti dozvolu na uvid i platiti administrativnu taksu od 420 dinara.\nVozačima koje kamere snime u saobraćajnom prekršaju od 1. juna će stizati prijava sa fotografijom prekršaja.\nNačelnik Uprave saobraćajne policije Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije Dragiša Simić najavio je u sredu da će najverovatnije od 1. juna vozačima koje kamere snime u saobraćajnom prekršaju stizati prijava sa fotografijom prekršaja, i na osnovu toga biće kažnjavani.\nSimić je, na konferenciji za novinare povodom početka Svetske decenije bezbednosti saobraćaja, rekao da će do 1. juna biti rešeni postojeći tehnički problemi, kao što je poboljšanje ulične rasvete, kako bi vozila bila što bolje snimljena.\nSudu će, dodao je on, pored fotografija prekršaja, na kojima se jasno vidi lokacija, vreme i registracija automobila, biti dostavljen i video zapis, a obrazac koji vozač dobije na kućnu adresu biće ujedno i krivična prijava, jer je sud to prihvatio.\nNa konferenciji za novinare prikazani su zastrašujući video snimci teških prekršaja koje su kamera zabeležile, poput prolaska kroz crveno i izazivanja sudara, obaranja pešaka, bahate vožnje vozača automobila, pa čak i gradskih autobusa.\nMinistar unutrašnjih poslova Ivica Dačić rekao je da će saobraćajna policija nastaviti sa pooštrenim kontrolama, ali da će istovremeno raditi na tome da se analitički sagledaju podaci iz statistike, jer oni najviše govore gde je najveća opasnost od nesreća i šta treba preduzeti.\nOn je naveo podatak da su 50 odsto poginulih u saobraćajnim nesrećama vozači, 26 odsto pešaci i 23,6 odsto putnici, a da je među poginulma najveći broj, 118, starijih od 65 godina i oni su najviše stradali kao pešaci.\nNajveći broj poginulih vozača, dodao je on, starosti je od 26 do 35 godina, a najčešći uzrok nesreća je neprilagođena brzina.\nVozači, vezujte pojas!\nNovi Zakon o bezbednosti saobraćaja ne primenjuje se u potpunosti, a posledica toga je ponovno povećanje broja poginulih u saobraćaju, upozorio je Srpski komitet za bezbednost saobraćaja.\nDamir Okanović iz Srpskog komiteta za bezbednost saobraćaja rekao je agenciji Beta da su najčešći uzroci nesreća neprilagođena brzina vožnje i vožnja pod uticajem alkohola, ali da se o tome nedovoljno govori i da ne postoje kampanje na nivou cele države koje bi ljudima ukazale na te opasnosti. "Nemamo ni nov sistem obuke vozača gde bismo konačno počeli dobijati generacije vozača koji su mnogo bolje obrazovani i bezbedniji", rekao je Okanović i kao problem naveo i to što građani u vožnji ne vezuju pojas. Od početka juna u Srbiji je u saobraćaju poginulo 14 ljudi, a 359 je povređeno. Okanović je podsetio da je prošle godine u saobraćaju poginulo 650 ljudi, a da je 23.000 povređeno. U Srbiji se godišnje desi 65.000 saobraćajnih nesreća, a troškovi toga su oko milijardu evra godišnje. Okanović je rekao da Srbija još nema ni strategiju bezbednosti saobraćaja niti vladino telo za koordinaciju iako su one predviđene Zakonom o bezbednosti saobraćaja, koji je počeo da se primenjuje pre godinu i po dana. Govoreći o problemima u bezbednosti u saobraćaju u Srbiji, on je rekao da smatra da nema političke volje da se ti problemi reše i da se poveća bezbednost građana u saobraćaju.\nStarci za volanom - opasnost na putu\nU toku prošle godine u Srbiji se desilo oko 1.600 saobraćajki koje su direktno izazvali vozači stariji od 60 godina, odnosno oni koji imaju više od 40 godina vozačkog staža.\nPravilnici koji preciziraju potrebno zdravstveno stanje vozača stari su čak 29 godina, a kako kažu u Komitetu za bezbednost saobraćaja, zbog toga ima i vozača sa 100 godina, piše "Press".\nPrema podacima Agencije za bezbednost saobraćaja, samo u 2010. godini u Srbiji se desilo oko 1.600 saobraćajki koje su izazvali vozači sa više od 40 godina vozačkog staža. Direktor Agencije Stojadin Jovanović za "Press" objašnjava da se radi uglavnom o onima od 60 do 70 godina starosti.\n"Što se tiče našeg zakona, oni koji imaju više od 65 godina starosti mogu da dobiju produženje dozvole najviše na pet godina, što zavisi od mišljenja lekara u uverenju o zdravstvenoj sposobnosti. To znači da se prema mišljenju ovlašćene komisije može izdati dozvola i na samo godinu dana ukoliko lekari procene da će neka bolest toliko brzo napredovati", kaže Jovanović za "Press".\nMinistarstvo zdravlja zaduženo je da vodi računa o radu ovlašćenih ustanova koje rade lekarske preglede za vozače, ali Jovanović kaže da zbog nedostatka novca ovakvih kontrola nema dovoljno. S druge strane, rukovodilac medicine rada u Domu zdravlja Palilula Zoran Grbović kaže da su pravilnici koji određuju u kakvom zdravstvenom stanju mora biti vozač napravljeni čak 1982. godine.\nDoktor Zoran Grbović kaže da bi lekari morali da obrate pažnju na starije vozače i upozore policiju ukoliko primete neke simptome koji mogu da poremete vozača.\n"Na primer, kada se kod vozača otkrije ili desi pritisak preko 180/120, značajniji poremećaji rada srca, novootkriveni dijabetes, oboljenja kao što su moždani udar ili sve vrste psihoza, epilepsija, naglo slabljenje vida, glaukom ili katarakta, onda bi lekari trebalo da upozore policiju na takve bolesnike", kaže dr Grbović. Kod starijih vozača najčešće se pojavljuju problemi sa očima, a česti su poremećaji krvnog pritiska i dijabetes.\n"Ako naiđemo na nešto što nije u skladu sa pravilnikom, moramo da prijavimo MUP-u, da bi oni oduzeli dozvolu. Na primer, ako je čovek doživeo moždani udar, onda je kolega sa neurologije dužan da prijavi policiji takvo lice kao nebezbedno za vožnju, nakon čega ga policija šalje na kontrolni pregled. Ali mi se čini da nisu svi lekari upoznati sa time da imaju tu obavezu", rekao je Grbović za "Press".\nPredsednik Komiteta za bezbednost saobraćaja Damir Okanović kaže da u Evropi postoji praksa da se ljudi u određenim godinama šalju na redovne preglede kako bi se utvrdilo da li su sposobni za vožnju.\n"Kako je čovek stariji, opažanje mu je lošije, a ponekad ljudi imaju i problem sa rasuđivanjem. Ipak, ne zna se koliko imamo starijih vozača, ali je poznato da imamo čak i vozače od 100 godina", kaže Okanović za "Press". (MONDO)\nPosted 18 June 2011 - 12:10 PM\nNovi znak za naselje je i znak za 50 na sat\nNa pojedinim prilazima gradu postavljen je novi saobraćajni znak koji vozači ranije nisu viđali. To je znak koji obaveštava da počinje naseljeni deo Beograda, ali i obavezuje vozače da brzina kretanja vozila ne sme da bude veća od 50 kilometara na sat.\nNovi znak označava mesto od koga počinje naselje, a najvažnije pravilo je ograničenje brzine kretanja vozila. Vožnja ne više od 50 na sat uvedena je da bi se zaštitili pešaci koji mogu da se nađu na kolovozu. Istraživanja pokazuju da je smrtnost pešaka pri sudaru sa vozilom koje se kreće brzinom 60 kilometara na sat skoro duplo veća nego kada automobil ide 50 na sat. Ograničenje neće važiti za autoput jer preko njega ne mogu da prelaze pešaci. "Zakon je jasan. Upravljač puta je obavezan da saobraćajni znak koji označava naselje postavi na putu u neposrednoj blizini mesta gde postoje izgrađeni redovi, odnosno grupe stambenih ili poslovnih objekata, na mestu gde je očekivano veće prisustvo pešaka koji ostvaruju potrebe u tom naselju", kaže za "Blic" Damir Okanović, predsednik Srpskog komiteta za bezbednost saobraćaja.\nVozači pre postavljanja ovih znakova u stvari nisu ni znali tačno od kog mesta važi pomenuto ograničenje brzine. Ne znaju sa sigurnošću ni sada, jer su znakovi primećeni samo na Smederevskom i Avalskom putu. Planirano je da se na teritoriji Beograda postavi ukupno 400 ovakvih znakova. Vozači ne smeju mešati novi znak (bele boje s tamnim konturama kuća) sa informativnim tablama u ulasku u grad (plave boje sa imenom mesta).\nTakođe, brzina ne mora da se smanji odmah kod saobraćajnog znaka za ulazak u Beograd (plave boje), već nakon nailaska na novi znak. Međutim, novi znakovi još nisu postavljeni na svim prilazima gradu, pa i dalje važi staro ograničenje.\n"Očekujemo da će posao postavljanja novih znakova biti završen do kraja letnje sezone, naravno ukoliko ne bude nepredviđenih okolnosti i ako vremenski uslovi to dozvole", ističu u JP “Putevi Srbije”. Sekretarijat za saobraćaj je obavezan da obeleži zone škola. "Urađeni su projekti za tridesetak škola oko kojih će važiti ograničenje brzine od 30 na sat od 7 do 21 sat. Ali, od finansijskih sredstava zavisi kada će početi zamena postojeće i postavljanje nove signalizacije. U Beogradu ima 150 do 200 školskih objekata", kaže Duško Marušić iz Sekretarijata za saobraćaj. (MONDO)\nPosted 18 August 2011 - 09:25 AM\nOpet sporni kompleti za prvu pomoć?!\nVozači imaju rok od mesec dana da kupe novi komplet prve pomoći. Iz važećih propisa nije jasno da li će građani moći da dokupe medicinsko sredstvo koje upotrebe ili će svaki put kad uzmu u ruke zavoj ili gazu, kupovati ceo novi komplet od 2.400 dinara.\nPovodom toga, u Ministarstvu za infrastrukturu kažu da ovo pitanje nije u njihovoj nadležnosti, a Agencija za lekove i medicinska sredstva ističe da sva ovlašćenja inspekcije Ministarstva zdravlja prestaju kada korisnik kupi komplet prve pomoći i stavi ga u kola, piše "Politika".\nOd tog trenutka je posedovanje i korišćenje ovog seta u nadležnosti saobraćajne policije koja, naravno, ne može da kaže građanima da li smeju da dokupljuju potrošene zavoje i gaze.\n"Bilo bi logično da građani mogu da kupe komponente koje iskoriste, ali to pitanje je sporno. Ova činjenica nije naglašena u SRPS Z.B2. 001 standardu kojim je propisan sastav i kvalitet kompleta za prvu pomoć ili u Pravilniku o tehničkim uslovima vozila koji je propisao ovu novinu", objašnjava Aleksandra Vujačić, rukovodilac sektora za medicinska sredstva Agencije za lekove i medicinska sredstva.\nUkoliko građani budu morali da kupe ceo komplet umesto upotrebljenih komponenti, to je onda čista pljačka, izričita je Vukica Stevanović, predstavnik udruženja "Farmaceutsko jezgro”.\n"Proizvođači su seli narodu na grbaču. A država im u tome pomaže raznim zakonskim obavezama koje ljudi moraju da plate. U ovom slučaju je jasno da neko mora da zaradi pare", mišljenje je Stevanovićeve.\nCena kompleta je izuzetno visoka, čak dva i po puta viša od cene prve pomoći koja se može kupiti u zapadnoevropskim zemljama.\nDok u Ministarstvu infrastrukture kažu "da tržište određuje cenu”, Vukica Stefanović ističe da u Srbiji ne postoji zdrava konkurencija. Veliki proizvođači lekova i medicinskih sredstava uništavaju male i, kako kaže, formiraju cene da bi što više zaradili. Sporna je i činjenica da novi kompleti imaju rok trajanja, pa će vozači posle nekoliko godina morati da kupuju nove.\nSve komponente koje čine prvu pomoć imaju rok upotrebljivosti, a rok trajanja celog kompleta zavisi od najkraćeg roka za upotrebu pojedinih medicinskih sredstava koji ga čine, objašnjava Aleksandra Vujačić.\n"Ukoliko je na gazi koja se nalazi u kompletu naznačen rok trajanja do 2013. godine, iako sva ostala medicinska sredstva imaju duži rok, valjanost cele prve pomoći ističe 2013. godine", objašnjava ona i dodaje da rok upotrebljivosti zavoja ili gaza zavisi od njihove sterilnosti koja je ograničena načinom na koje je neko medicinsko sredstvo upakovano. Kupovina novog seta je obaveza građana, ali i pružanje prve pomoći povređenima na šta ih obavezuje Zakon o zdravstvenoj zaštiti.\nIpak, u realnom životu očevici ili učesnici saobraćajnih nesreća, veoma retko pružaju pomoć povređenom, kaže dr Slađana Anđelić, načelnik stručno-metodološkog centra Zavoda za hitnu medicinsku pomoć u Beogradu.\n"Većina građana je uzdržana kada naiđe na žrtvu nesreće. Ne znaju šta smeju, a šta ne bi trebalo da preduzmu. Mnogi se zbune i uplaše da dodatno ne povrede žrtvu. Neki ljudi loše reaguju na krv ili recimo na povraćanje. Mnogi su gadljivi na pomisao da nekome daju veštačko disanje, a u kritičnim situacijama o tome ne bi trebalo da se razmišlja", mišljenje je dr Anđelić.\nČesto se dešava da očevici pozovu Hitnu pomoć, a oni nestanu bez traga i glasa. Neki od njih se plaše da će odgovarati jer nisu pomogli povređenom.\n"Ne smemo ni preterano da hrabrimo ljude da pomognu povređenima jer laici ne znaju pravilno da procene situaciju, pa mogu dodatno da ugroze sopstvenu bezbednost i žrtvu", objašnjava naša sagovornica i dodaje da bi svi građani trebalo da pohađaju kurseve iz pružanja prve pomoći kako bi obnovili staro znanje i stekli novo. Ovi kursevi se organizuju i u Zavodu za hitnu pomoć.\nProdaju se i sumnjivi kompleti\nVukica Stevanović upozorava vozače da se kompleti za prvu pomoć prodaju na sumnjivim mestima i da se može desiti da daju pare za prvu pomoć koja nije usklađena sa srpskim standardom. Takođe, vozila registrovana u inostranstvu koja su u tranzitu kroz Srbiju, ne moraju da poseduju komplet prve pomoći usaglašen sa srpskim jer je Srbija potpisnica Konvencije o saobraćaju, koja podrazumeva međusobno priznavanje opreme, kažu u Ministarstvu za infrastrukturu. Ipak, građani Srbije ne mogu da imaju u svojim kolima kutije prve pomoći proizvedene u inostranstvu jer na njima nije istaknuta oznaka SRPS Z.B2. 001, prenosi "Politika".\nPosted 21 August 2011 - 09:44 AM\nSkuplje osiguranje za nepažljive vozače\nNovi način obračuna obaveznog osiguranja od 1. septembra poskupljuje polisu rizičnim vozačima. Nagrađuju se vozači koji nemaju učinjenu štetu, a skupljom registracijom kažnjavaju se nesavesni.\nOd ukupno 1,8 miliona vozača, koliko ih ima u Srbiji, oko 70.000 uskoro će plaćati skuplje obavezno osiguranje vozila prilikom registracije. Naime, od 1. septembra počinje da se primenjuje novi način obračuna premije osiguranja motornih vozila od odgovornosti za štetu pričinjenu trećim licima. Tako će oni koji imaju učinjenu štetu između dve registracije, ovu premiju, po novom, plaćati čak 50 odsto više, pišu "Novosti".\nTakozvani bonus-malus sistem podrazumeva da pažljivi vozači plaćaju nižu premiju osiguranja, dok oni rizični, sa jednom učinjenom štetom između dve registracije, moraju da plate 50 odsto skuplju polisu. U slučaju da učine tri štete u jednoj godini platiće čak 2,5 puta veću cenu.\nProsečna premija osiguranja od autoodgovornosti lane je bila oko 8.300 dinara. Tako će dobri vozači prve godine bez učinjene štete, polisu platiti pet odsto manje, odnosno 7.885 dinara. Naredne godine bez učinjene štete cena se umanjuje za još pet odsto, što je sada 7.491 dinar, i nakon treće godine bez štete na ime obaveznog osiguranja plaća se 7.117 dinara. To je, ujedno, i maksimalni bonus.\nRizičnim vozačima, pak, obračunava se malus, odnosno kazna. Tako će vozač koji ima učinjenu štetu, platiti na ime premije 50 odsto veću cenu, odnosno 12.450 dinara. Međutim, ako u toku te iste godine napravi dve štete, platiće 17.430 dinara, dok će onaj sa tri štete morati da izdvoji celih 20.750 dinara.\nVraćanje "unazad" nije baš tako jednostavno, i ide daleko sporije. Da bi se vozač koji je došao do ovde izračunatih maksimalnih 20.750 dinara, vratio na cenu polise od 8.300, treba da protekne tačno osam godina i to bez ijedne jedine učinjene štete. U Narodnoj banci Srbije, koja nadzire rad osiguravajućih kuća, ističu da je smisao tog zakonom utvrđenog sistema, da preventivno deluje na smanjenje šteta, pošto se cena osiguranja utvrđuje prema rizičnosti vozača.\n"Važno je da se sa primenom bonus-malus sistema u obaveznom osiguranju krene što opreznije, kako bi se očuvali fondovi za izmirenje šteta", rečeno je "Novostima" u NBS. "Ovaj postepen postupak je neophodan kako bi se očuvala stabilnost sistema obaveznog osiguranja od autoodgovornosti, koje ima za cilj da se izmire štete oštećenim licima."\nVažan preduslov dobrog funkcionisanja novog bonus-malus sistema obračuna premije obaveznog osiguranja je formiranje jedinstvene i pouzdane baze podataka, kako bi se sistem primenjivao na sve osiguranike, pod jednakim uslovima.\nPri obračunu malusa uopšte nije bitno koliko je novčano "teška" učinjena šteta. Zakonodavac po ovom pitanju ne pravi razliku između slomljenog fara prilikom parkiranja i težeg saobraćajnog prekršaja. Broji se svaka učinjena šteta.\nBonus ili malus računa se po vlasniku vozila, odnosno po broju šasije. Tako će, bez obzira na to ko je vozio automobil kada je učinjena šteta, skuplju polisu obaveznog osiguranja od autoodgovornosti platiti vlasnik automobila prilikom registracije.\nKazne za neposedovanje nove prve pomoci\nDo sada su saobracajci samo proveravali i upozoravali, od 1. oktobra, to jest sutra, ce pisati kazne. Danas je poslednji rok da se kupi prva pomoc.\nThis post has been edited by BiN: 30 September 2011 - 12:12 PM\nMoji kupili neki dan u Metrou, ispravnu,važeću, po evropskom standardu. Back to top of the page up there ^\nTime Now: Dec 11 2013 02:15 AM


Podrška Crne Gore Andrićgradu - Novosti Plus\nRegion Republika Srpska TURIZAM\nPodrška Crne Gore Andrićgradu\n23 Aprila, 2019 23 Aprila, 2019 Dragana Morača\t0 Comments\nMinistar održivog razvoja i turizma Crne Gore Pavle Radulović posjetio je danas višegradsku Turističku organizaciju i istakao da materijalna i nematerijalna kulturna dobra kojima raspolaže Višegrad predstavljaju nemjerljiv resurs.\n“Most Mehmed-paše Sokolovića, Andrićgrad, uskostračna pruga dovoljni su razlozi da i veća mjesta požele da budu u poziciji Višegrada”, naglasio je Radulović.\nOn je naveo da je Crna Gora spremna da pomogne na osnovu svog iskustva.\n“Ovdje vidim želju za radom i to može da bude samo još bolje u narednom periodu”, rekao je Radulović.\nDirektor višegradske Turističke organizacije Olivera Todorović rekla je da se od današnje posjete Višegradu crnogorskog ministra turizma najviše očekuje poboljšanje ekoloških uslova i zaštita rijeke Drine, da bi bila očišćena od plutajućeg otpada koji, kako je navela, većim dijelom dolazi iz Crne Gore.\n“Ovom posjetom je turističkim radnicima pružena mogućnost ostvarivanja jačih veza sa kolegama iz Crne Gore”, istakla je Todorovićeva.\nNačelnik opštine Višegrad Mladen Đurević rekao je da turizam predstavlja veliki razvojnu šansu i da opština nastoji da na različite načine ovu privrednu granu poboljša.\n← Izložba tradicionalnih instrumenata u Muzeju RS\nVelika konkurencija za “najljepšu ćirilicu” →\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić uručio je danas u Beogradu Orden Republike Srbije Dodiku\nOd sutra izvođenje nastave na daljinu\n16 Marta, 2020 16 Marta, 2020 Dragana Morača\t0


16.11.2020. 13:12 > 13:20\nU trci za vakcinom protiv korona virusa ostvaren je još jedan veliki uspeh, nakon što je američka biotehnološka kompanija "Moderna" objavila impresivne rezultate ispitivanja faze 3 svog kandidata.\nPrivremena analiza objavljena u ponedeljak, otkrila je da "Modernina" vakcina kandidat pokazuje efikasnost od 94,5%, javlja "Gardijan".\nKompanija je rekla da sada planira da se u narednim nedeljama obrati regulatoru, Američkoj administraciji za hranu i lekove, za odobrenje za hitnu upotrebu.\nTestiranje koje se sprovodi na 30.000 ljudi pokazalo je da je od 95 osoba koje su se zarazile koronom, čak 90 bilo onih koji su primili placebo, a svega pet koji su dobili vakcinu protiv korone.\nTakođe, od tih petoro niko nije razvio ozbiljnije simptome.\nPrvi rezultati iz poslednje faze kliničkih ispitivanja kompanije donose još jedan značajan uspeh u globalnoj trci za okončanje pandemije, nakon što je prošle nedelje utvrđeno da je "Fajzerova" vakcina delotvorna 90 odsto.\nRezultate "Moderne" je analizirao nezavisni odbor za nadzor bezbednosti podataka, koji je imenovao Nacionalni institut za zdravlje.\n- Ovo su očigledno veoma uzbudljivi rezultati. Bolje od ovog ne može - 94,5% je zaista izvanredno - rekao je dr Entoni Fauči, glavni američki epidemiolog, piše CNN.\nOčekuje se da će vakcina kompanije "Moderna" biti dostupna van SAD-a tek sledeće godine.\nIkona kantri muzike Doli Parton donirala MILION DOLARA za istraživanje vakcine protiv korona virusa


MIT dokazao da je 500 godina star Da Vincijev dizajn mosta izvediv | Poskok.info\nPriča o samonosećem kamenom mostu Leonarda da Vincija počinje još 1502. godine kada je turski sultan Bajazid II. Pravedni raspisao “natječaj” za osmišljavanje i izradu mosta koji bi povezao Istanbul i Galatu. Jedan od najpoznatijih izumitelja u to doba bio je, dakako, veliki Leonardo da Vinci koji je prijavio svoj nacrt i opis do tada neviđenog dizajna mosta sultanu. Riječ je bila o kamenom mostu sastavljenom samo od komada klesanog kamena, međusobno nepovezanih cementom ili mehaničkim spojnicama – samo način slaganja kamenih blokova trebao je osigurati da most bude stabilan.\nZanimljivo, Leonardo je u most ugradio i zaštitu od potresa. Ovaj je ovaj model izdržao i testiranje na pomičnoj platformi gdje je bio podvrgnut lateralnom gibanju kakvo bi se dogodilo u slučaju zemljotresa. Slabosti je pokazao tek kada bi se “obale” pretjerano odvajale jedna od druge. “Ne trebate nužno najmoderniju tehnologiju da biste dobili najbolju ideju”, zaključak je MIT-jeve ekipe.


13.11.2016. 11:42h 25.05.2017. 08:58h\nGUŽVA ZBOG ZAMENE ZDRAVSTVENIH KNJIŽICA: Šalteri RFZO na Voždovcu i Novom Beogradu radiće duže!\nPREKO PORTALA eUPRAVA: Od danas brži način predaje zahteva za elektronske zdravstvene knjičice\nZa prvih 36 sati stiglo je preko 35.000 elektronskih zahteva za zamenu zdravstvenih knjižica za novu. Najviše zahteva predato je u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu. Upravo u ovim gradovima ogromne gužve zabeležene su u filijalama RFZO.Nepoverljivost prema tehnologiji, to što ne znaju da koriste računar ili ga nemaju, razlozi su zbog koji su se naši građani zaputili u RFZO.\n- Svesni smo da su građani navikli da svoje potrebe prema državi obavljaju na šalterima, ali Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave uz Direkciju za elektronsku upravu ovu naviku želi da promeni. Timovi će od ponedeljka, besplatno, ići po domovima za stare koji pripadaju GU Beograd i uz naše najstarije sugrađane predavati zahteve za izdavanje nove zdravstene knjižice - objasnio je Dušan Stojanović, direktor Direkcije za elektronsku upravu.Od kada je pre dva dana puštena usluga zamena stare zdravstvene knjižice za novu elektronsku karticu, portal je u kratkim intervalima, ne dužim od 10 do 15 minuta, radio otežano i bilo je potrebno malo više vemena da se učita stranica.\n- Taj dan na portal došlo je 19.000 novih korisnika. Poređenja radi za celu 2013. godinu smo imali 75.000 novih korisnika. Ukoliko popunjavanje zahteva dugo traje, onda može doći do problema sa popunjavanjem zahteva i usluga će biti obustavljena, pa je potrebno da korisnik potpuno izađe iz internet prozora, ponovo ga otvori i pokrene uslugu od samog početka - kaže Stojanović.Nakon što građani podnesu onlajn zahtev za izradu nove knjižice, generisaće se uplatnica sa jedinstvenim pozivom na broj.\n- RFZO će početi sa procedurom izrade nove elektronske kartice tek pošto dobiju informaciju o uplati na žiro-račun po pozivu na broj iz generisane uplatnice, tako da građanin ne mora da nosi dokaz o uplati ili da je dodatno skenira. Ova taksa se može izmiriti takođe putem interneta, dok će građani koji nemaju ovu opciju morati da odu u poštu ili neku od banaka. Ponavljamo da dokaz o uplati nije potrebno nositi u filijalu RFZO - priča Stojanović.


Špirić: Svaka sjednica Parlamenta BiH košta blizu 100.000 KM – dijalogin.tv\nPoslanik SNSD-a u Predstavničkom domu parlamenta BiH Nikola Špriić smatra da je sramota da se dvije hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ne održavaju kada svaka od njih košta blizu 100.000 KM.\n“To je puna neodgovornost prema građanima BiH i govori o tome da ostatak koalicije, koja je uz pomoć stranaca sklepana nakon prošlih izbora, u raspadu. Bojim se da BiH naspram neusvajanja izmjena Izbornog zakona u skladu sa preporukama Ustavnog suda ulazi u veliku krizu”, rekao je Špirić.\nŠpirić je ocijenio da Predstavnički dom danas nije imao drugog izlaza nego da raspravu o temi “Privremeni izvještaj Evropske komisije 2018” pomjeri za prvu narednu redovnu sjednicu.\n“Današnja sjednica Predstavničkog doma je druga posebna koja se ne održava. Postavlja se pitanje ko to sve plaća – plaćaju građani BiH. Uporno upozoravam da je Predstavnički dom u entropiji i zapravo nema nikakvu ulogu što se tiče institucija BiH”, rekao je Špirić novinarima.\nOn je naglasio da, “kada se zakaže posebna sjednica Predstavničkog doma za bilo koju tačku, a pogotovo o napretku na evropskom putu, odnosno nazatku, kako piše u izvješaju Evropske komisije, za predsjedavajućeg Vijeća ministara Denisa Zvizdića i ministra inostranih poslova Igora Crnatka, te ostale ministre, ne bi trebalo biti prečeg posla nego da se vrate u zemlju i rasravljaju o izazovu kako ubrzati evropski put”.\n“BiH opsjedaju migranti od Kladuše, Cazina, Bihaća do Banjaluke, Sarajeva, Trnova i Hercegovine, oni su u parkovima, kao da strategiju pravi ministar bezbjednosti koji je izvan BiH. Kada će se ministri posvetiti svojoj zemlji i prestati da obmanjuju javnost u BiH”, rekao je Špirić.\nOn je upozorio da je ono što je navedeno u izvještaju Evropske komisije rezultat zajedničkog rada institucija BiH i međunarodne zajednice, odnosno Delagacije EU.\n“Ne mogu oni u svoje zemlje slati izvještaje u kojim kažu da nema napretka. Pisano kažu da nema, a usmeno govore o napretku BiH i svako pravda svoje radno mjesto”, dodao je Špirić.\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH danas je usvojio zaključak da izvještaj Evropske komisije o BiH bude dostavljen Zajedničkoj komisiji za evropske integracije i da ovo pitanje bude prva tačka dnevnog reda naredne sjednice doma.


ZAŠTO JE ZABAVNIJE DA UPIŠEŠ MASTER STUDIJE U 30-IM GODINAMA - Dragana Oborina\nUkoliko si poželela da upišeš master studije u 30-im godinama, ali si se uplašila da je kasno za takav korak, znaj da nisi sama.\nSvi mi koji smo odlučili da se vratimo studijama u 30-im godinama, u jednom trenutku smo pomislili kako je to ludo i neodgovorno. Jer – ko još želi da bude najstariji među kolegama?\nJa sam shvatila da zapravo nisam najstarija i da veliki broj ljudi odluči da upiše master studije u zrelijim godinama kada poželi neke nove izazove, promenu ili unapređenje u karijeri.\nIz iskustva, studiranje u 30-im godinama mnogo je lakše, zabavnije i korisnije, a evo i zašto:\nTačno znaš šta je ono što te zanima\nFakultet uglavnom biraš u 18-oj, premlada da bi znala šta sve postoji i čime zaista želiš da se baviš. Zatim, po pravilu, upišeš i master, a i dalje nemaš jasnu sliku o tome kako poslovni svet zaista izgleda.\nAko su i tebi dvadesetete godine, kao i meni, godine istraživanja i samoupoznavanja, onda teško da si tada znala čime tačno želiš da se baviš u životu. A možda si jednostavno u međuvremenu i promenila mišljenje.\nBaš zbog toga, tek kada stekneš neko životno i radno iskustvo i dobiješ jasniju sliku o tome kako trzište rada zapravo izgleda, možeš da proceniš u kom pravcu želiš da se dalje razvijaš.\nOvo, naravno, ne znači da neko već u 20-im godinama ne zna čime tačno želi da se bavi, ali moje iskustvo pokazuje da je mali broj takvih ljudi.\nU mlađim godinama mnogo je teže da budeš fokusirana na studije ukoliko si okružena raznim distrakcijama – izlascima, druženjima… U tim godinama retko ko ume pravilno da upravlja svojim vremenom i energijom i često se dešava da provodiš sate misleći da učiš, a zapravo skroluješ Instagram ili Facebook.\nSa radnim iskustvom i godinama bolje umeš da se organizuješ i da radiš kraće, ali pametnije. Takođe, verovatno te i manje zanimaju izlasci, pa više energije možeš da ulažeš u lični i profesionalni razvoj.\nIma jedan lek za starost, zove se radoznalost.\n– Žana poliakov\nImaš radno iskustvo\nDa li se sećaš onih knjiga na fakultetu koje si jedva uspevala da razumeš?\nNaravno da ti je teško da dokučiš svu tu teoriju i koncepte ukoliko ih nisi iskusila u praksi. Radno iskustvo pomoći će ti da više doprinosiš na časovima jer već imaš primere iz prakse koje možeš da podeliš sa kolegama. Meni lično mnogo je lakše da čitam knjige iz menadžmenta sada kada imam iskustva na tom polju. Takođe, profesori cene kada se uključuješ sa primerima iz prakse.\nUčenje je mnogo zabavnije kada može odmah da se primeni.\nVećina fakulteta u Americi i traži neko relevantno radno iskustvo pre upisa na master studije.\nViše ceniš dobijene prilike\nKada dođeš na fakultet u nekim zrelijim godinama, svesnija si prilika koje su ispred tebe. Zato, umesto da se žališ na profesore, zadatke i obaveze, biraš da iz tog iskustva izvučeš maksimum. Tačno znaš po šta si došla i ne očekuješ da bude lako, već si spremna da prođeš kroz početničku nelagodu kako bi savladala određene veštine koje će da ti pomognu da budeš još bolja u svom poslu.\nOpuštenije pristupaš stvarima\nMožda te studiranje podseća na neprospavane noći i stres pred ispitom, ali, daleko su master studije od toga.\nMaster studije ne zahtevaju toliko posvećenosti i učenja kao osnovne studije. Većina ljudi studira i radi istovremeno. Neprospavane noći, gazirana pića i paniku nekako ostaviš iza sebe. U zrelijim godinama umeš da se bolje organizuješ i kada nešto ne stigneš znaš da nije smak sveta. Sa 30-im godinama dođe i ono samopouzdanje da će sve na kraju da bude baš onako kako treba.\nTako da, ukoliko želiš ponovo da studiraš, budi hrabra i luda. Jer se uvek višestruko isplati.\nOvde možeš da pročitaš kako sam ja u 30-oj godini otišla na master u Njujork.


Isplata 3.000 dinara za vakcinisane: Ko prvi dobija novac - Politički.rs\nIsplata 3.000 dinara vakcinisanim građanima Srbije starijim od 16 godina počinje 17. juna, saopštilo je Ministarstvo finansija. Ipak, prvi na redu za isplatu biće penzioneri, oni novac dobijaju dan ranije.\nPoslednji put ažurirano 13/06/2021


Cene za garsonjere u Novom Sadu i preko 180 evra mesečno - ali se brzo i lako izdaju\nVeliku prednost imaju smeštaji u blizini fakulteta\nBudući da je početak nove akadamske godine tu, sve više studenata je u potrazi za stanovima u kojima će boraviti tokom studija, piše Dnevni\nIako je stanovanje u studentskim domovima jeftinije - u zavisnosti od kategorije doma cene se kreću od 1.400 do 1.800 dinara mesečno, zbog ograničenog broja mesta, mnogi studenti moraju da iznajme stan ili sobu, prenosi Dnevnik.\nKako tvrdi agentkinja jedne novosadske agencije za nekretnine Sanja Rafajlović, osim lokacije, koja je glavni faktor koji određuje cenu stana, ulogu igra i njegova opremljenost.\nVeliku prednost imaju smeštaji u blizini fakulteta, ili koji imaju direktne autobuske linije do njih.\nCene za garsonjere mogu preći i 180 evra mesečno, ali i pored toga one su najtraženije i njihovi vlasnici ih vrlo brzo i lako izdaju. Međutim, studenti osim o kiriji, moraju da misle i na troškove koje će plaćati uporedo s njom. Takođe, sve više vlasnika traži plaćanje depozita u visini jedne kirije, tako da početak boravka u novom stanu može biti i te kako osetan izdatak.\n"Garsonjere idu od 130 do 180 evra, ali pošto je septembar, cene su otišle gore i teško je pronaći nešto povoljnije pošto je sve izdato u avgustu. Najviše se traže Limani. To je svake godine poprilično tražena lokacija, ali tu je i Grbavica. Studenti Medicinskog fakulteta uglavnom traže stanove na Novoj Detelinari", navodi za Dnevnik Sanja Rafajlović.\nMladi koji dolaze u Novi Sad kažu da je zbog visokih cena stanova najbolja varijanta da pronađu cimera s kojim bi delili troškove i kiriju. Mnogi od njih su se, upravo zbog visokih cena najma stanova, odlučili za unajmljivanje soba, gde je cena oko 80 evra mesečno.\nnekretnine Novi Sad studenti univerzitet


Време Archives – Stranica 30 od 91 – Timočka\nPočetna / Ključna reč - Arhiva: Vreme (stranica 30)\nKljučna reč - Arhiva: Vreme\nNad Srbijom i sunce i oblaci, najviša dnevna temperatura do 29 stepeni\nTimočka 02/09/2020 | 08:03\nU Srbiji promenljivo oblačno i u većini mesta suvo sa dužim sunčanim periodima, samo u planinskim predelima ponegde kratkotrajna kiša. Vetar slab i umeren, na …\nDanas promenljivo oblačno i svežije, mestimično s kišom, pljuskovima i grmljavinom\nTimočka 01/09/2020 | 08:05\nU Srbiji promenljivo oblačno i svežije, mestimično s kišom, pljuskovima i grmljavinom. Poslepodne na severozapadu, a uveče i noću i u ostalim krajevima razvedravanje. Vetar …\nJoš jedan letnji dan: I danas “prženje” na 37 stepeni\nTimočka 31/08/2020 | 08:03\nU Srbiji sunčano, na severu i zapadu malo svežije, u ostalim krajevima i dalje veoma toplo. Uveče i noću na zapadu i severu naoblačenje ponegde …\nDanas sunčano i toplo, najviša dnevna temperatura do 36 stepeni\nTimočka 30/08/2020 | 08:02\nNaš region danas je najtopliji deo Starog kontinenta. U Srbiji sunčano i veoma toplo. Vetar slab i umeren, južni i jugoistočni, na jugu Banata povremeno …\nDanas sunčano i veoma toplo, tropskih 36 stepeni\nTimočka 29/08/2020 | 08:04\nU Srbiji sunčano i veoma toplo. Vetar slab i umeren, južni i jugoistočni, na jugu Banata povremeno jak. Jutarnja temperatura od 13 do 22, najviša …\nU Zaječaru danas sunčano i toplo, najviša dnevna temperatura do 34 stepena\nTimočka 28/08/2020 | 08:02\nU Srbiji pretežno sunčano i toplo, samo ujutro po pojedinim kotlinama i rečnim dolinama mestimično maglovito. Vetar slab i umeren, istočni i jugoistočni. Jutarnja temperatura …\nStranica 30 od 91« Prva...1020«2829303132\t»\t405060...Poslednja »


Mesko MS8053 mini mašina za veš cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Bela Tehnika > Mašine za pranje i sušenje veša > Veš mašine > Mesko Veš mašine\nMesko MS8053 mini mašina za veš cene\nMesko MS8053min Kapacitet pranja 3 kg - Mesko MS8053 - Mini veš mašina Lagana, jednostavna mašina. Program pranja 15min. . Mala potrošnja vode i struje. Odvodno crevo. Jednostavna za upotrebu. Kapacitet pranja do 3kg. Max snaga 400W. - Mesko MS 8053 min uporedi cene i specifikaciju... specifikacija\ncena od 7.890,00 do 7.956,00 din | prodavnica (2)\nMesko MS8053 - Mini veš mašina Lagana, jednostavna mašina, Program pranja 15min, , Mala potrošnja vode i struje, Odvodno crevo, Jednostavna za upotrebu, Kapacitet pranja do 3kg, Max snaga 400W, - Mesko MS 8053 min uporedi cene i specifikaciju\nAdler AD8051 mini mašina za veš\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Mesko MS8053 mini mašina za veš po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Mesko mašina za veš MS8053 mini na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Veš mašine cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Mesko Veš mašine, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Mesko MS8053 mini mašina za veš sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Mesko MS8053 mini mašina za veš. Pre kupovine, podatke za Mesko mašina za veš MS8053 mini proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nMesko MS8053 mini


Posle burne nedelje, a uoči nove akademske godine: Šarčević za Telegraf o protestu prosvetara, višku zaposlenih, nasilju u školama i brojnim novinama (VIDEO) (FOTO) - Telegraf.rs\nIma li rešenja za spor Vlade i sindikata prosvetara oko platnih grupa, ali i da li će ijedna školska godina početi bez protesta? Koliko je prosvetnih radnika višak, ali i koliko će škola biti ugašeno? Koje sve novine su uvedene ovog septembra u školama, ali i koji su rezultati borbe protiv „divljih fakulteta“, koja smo postavili Mladenu Šarčeviću, ministru prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, u emisiji "Licem u lice sa Ivasom" na Telegraf TV-u.\nDa li je moguć dogovor između Ministarstva, Vlade Srbije i sindikata prosvetnih radnika oko platnih grupa?\n- U zajedničkom stavu i Ministarstva i sindikata, došli smo do toga da se veliki deo ljudi vrednuje u višoj kategoriji, nego što je prvobitno bilo predloženo. Međutim, postoji stav sindikata, da svi uđu odmah u visoku kategoriju, što je malo nerealno.\nNerealno sa aspekta trenutka, kada se to dešava, jer je dve godine vreme da se taj proces sprovede. Ako to uradite u prvoj godini, onda blokirate sredstva. Dobio sam izveštaj Ministarstva finansija, to je negde oko 100 miliona evra. To je u ovom trenutku nemoguća misija, iako se mislilo da se možda sa 12,5 miliona to može rešiti.\nTo povlači druga ministarstva, jer ovoga puta učestvuje šest ministarstva u tom poslu.\nRazredne starešine opterećene većim obimom posla, ljudi koji rade u otežanim uslovima, poput kombinovanih odeljenja po nekim školama ili rad sa decom sa posebnim potrebama, već su ušli u tu kategoriju. Predvideli smo da 2019. godine 25 odsto ljudi kvalitetom ličnog rada, kroz pravilnike koje smo dostavili i zakonska rešenja timova za kvalitet, dakle u pitanju je vrlo demokratska procedura, može to odmah da ostvari.\nMi govorimo da je negde 58 ljudi već vidljivo u prvoj godini, u toj željenoj kategoriji. Zato smo sve druge ljude, koji učestvuju u sistemu, a nisu u neposrednoj nastavi, podigli na značajan nivo. To znači da je 3/4 posla dogovoreno. Ako kažemo da je ostalo 42 odsto ljudi, od tog broja je jedan deo, blizu 25 odsto mladih početnika, koji još nemaju ni status zbog Zakona o zabrani zapošljavanja, onda govorimo da je negde oko 25 odsto ljudi u sporu, jer moraju da pokažu kvalitet da bi se ta priča realizovala.\nAko svi uđu u tu kategoriju, onda nemamo paradigmu ovog procesa. Onda ne postoji razlog zašto se uvode platni razredi.\nMladen Šarčević, ministar prosvete - Foto: Marko Jovanović\nZamerka sindikalca je da će i ubuduće povećanje plate najviše zavisiti od godina staža, a ne od kvaliteta rada?\n- Ma, ne. Staž ide obaška, to nije dobro interepretirano. Svi drugi troškovi koji se obračunavaju, mi govorimo samo o neto plati, uz doprinose i poreze. Ali, ako imate dodatke, to se sve obaška računa.\nPo jednoj skali, prosveta sada, u ove dve godine, treba najviše da dobije, jer je najviše zaostajala. Zato i svaka godine počinje protestom, što Vi kažete. Zato što je sindikatima, kada počne školska godina, to prva prilika da ukažu na svoj status. Taj status nije otkad sam ja došao, on je dosta davno tako postavljen. Ali se sindikati i ja slažemo oko jednog - da mi javnosti možemo da pokažemo da vredimo i zaslužujemo bolje.\nIma škola, da se ne lažemo, gde ima javašluka, kašnjenja u nastavi, lošeg odnosa sa đacima i roditeljima, svakakvog haosa još uvek ima. Mi se trudimo da se stanje iz godine u popravi. Reforme traje od osam do deset godina. Strpljenje u Srbiji je van svake kategorije.\nPokušaćemo da se dogovorimo, uradili smo veliki deo posla i čeka nas još posla, ali ovo je dobar putokaz šta treba da radimo.\nRazumem da postoje četiri veliki sindikata i gomila malih i da je njihova borba za mesto u sistemu, takođe vidljiva. Ali ne razumem, da sada svi idemo u uranilovku i dalje.\nKada pominjemo uranilovku, imate li procenu kolika će biti prosečna plata nastavnika?\n- Sada je 49.700 početnička plata i ona za dve godine, po završetku ciklusa treba da izađe na 67.000 dinara, plus minuli staž, to je preko 70 i nešto hiljada. Ako imate 20 godina staža, to je 80 i nešto hiljada dinara. Ako imate staža, poput mene, 38 godina, i ministarska plata bude kolika je sada, onda ja odoh u profesore (osmeh).\nAli, želim da napomenem taj stimulativni deo. Kada ste sjajan profesor, na primer profesor Matematičke gimnazije ili bilo koje škole koja ostvari vrhunski svetski rezultat, vi se pomerate u 4. kategoriju vašeg zvanja i imaćete platu kao redovni profesor Univerziteta. To nikada nije bilo otkada ja radim.\nMislim da je to dosta dobra matrica. Fali malo razumevanje od strane sindikata, jer je ključna mera, da smo uspeli da se nađe novac za sve razredne starešine, što je podiglo sistem za još nekih 26 odsto.\nMeđutim, posledica tog nerazumevanje je protest, koji se odvija skraćem časova na 30 minuta. Jasno je da su učenici najveći gubitnici. Da li će ijedna školska godina u Srbiji početi bez ovakvih problema?\n- To je vid pritiska. Nekada su neki razlozi besmisleni. Ja to mojim kolegama kažem. Znaju vrlo dobro da sam se ja na Vladi najviše borio da status pomerimo, tražeći da se njihov status podigne na nivo o kome sada pričamo.\nAko govorimo o dve godine, onda to strpljenje treba da postoji, da bi sve išlo svojim tokom. Ako bandoglavo kažete "ma dajte meni moje, ma makar pukao sistem", a MMF kaže "ne može", onda blokiramo celu priču. Iza toga naiđu lekari sa svojim zahtevima.\nA zašto nsi sindikati seli međusobno? Imate šest grupacija. Loše je započet posao time. Što nisi seli sindikati svih delatnosti, a ne da se preko ministarstva prepucavaju da li je profesor sa masterom značajniji od lekara iz doma zdravlja i tako dalje. E tu su finese.\nOvo je oprobana taktika. Ne mogu da promenim to, niti mogu da kažem "ljudi, prekidajte to, besmisleno je". Ali javnost mora ovog puta sve da izmeri. Oni su do sada u većini štrajkova bili u pravu. Sada razmislite sami posle ove priče.\nVidećemo šta će oni kažu, ali kada pominjemo učenike, njih je sve manje. Mnoge prosvetne radnike brine da će zbog toga ostati bez posla. Koliko je ove godine tehnoloških viškova?\n- Taj problem imaju sve zemlje Evrope. U jugoistočnoj Evropi neki još više, Hrvati, Grci... To je jedna opšta moda. Ono što je mlado i što želi uspeh i karijeru ide napolje. Valjda će se zasititi i ta priča.\nMi smo, kao Ministarstvo, napravili niz mera, kako da bar deo mladih zadržimo, jer idemo u gradnju novih fakulteta, idemo na internacionalne studije u Srbiji, idemo da se i strani osnivači pojave ovde, da se grade novi univerziteti, da taj pametan svet ima razloga da ostane. Donosimo nove zakone o stipendiranju i dualnom visokom obrazovanju.\nRecimo, da sve kompanije koje dođu u Srbiju, poput nemačkih, a daju studentima hiljadu evra, kao sigurnost, da će ih imati kao inženjere ili kao drugi kadar, onda u Srbiji to mora da urade sa barem 600 evra, jer su troškovi života u Nemačkoj daleko viši. Zamislite da ste brucoš i da imate sigurnih 600 evra, a sutra vas čeka sigurna plata sa kojom živite bolje nego u Štutgartu.\nTo je nova priča koju želimo i u tom smislu radimo i reformu strukovnih škola.\nPoenta je da je država do sada, kada je obrazovanje u pitanju, bila nevidljiva. Sve je bila autonomija. Ništa se država nije pitala, sem kada novinari pitaju ministra, onda on treba da bude odgovoran, a svi drugi odlučuju i donose odluke. To je ono što nije valjalo u sistemu. Pokušavam da naše Ministarstvo ne bude vidljivo, drsko i ne nameće stavove, već da bude jako konstruktivno, da gleda pametan svet radi i uklapamo u našu priču sve te sisteme i da budemo uspešna zemlja.\nNema boljeg uspeha, od uspeha, to je čuvena poslovica.\nMnogi mladi uspešni ljudi, koji imaju karijere i stan, neće da se žene, neće da preuzimaju obaveze. I onda pitanje zašto manje dece? Da pustimo Avganistance i sve druge, pa da promenimo status? Ne znam šta je rešenje. Čitav tim Ministarstva se bavi tim pitanjem.\nŠta ćemo sa viškom nastavnika?\n- Višak nastavnika se, nažalost, raspoređuje na neke načine već po navici.\nKoliko je ljudi višak?\n- Do četiri hiljade ljudi se uvek javi, toliko i ode u penziju, i onda se ta situacija "ispegla". Ovde je veći drugi problem. Imate 96 hiljada zaposlenih, od čega obrazovanje nedostaje za mnoge struke. Fale matematičari, fizičari, profesori informatike, engleskog i nemačkog jezika i tako dalje.\nZašto bi matematičar radio u školi, kada ga svaka IT kompanija zove i daje mu triputa veću platu. Mi imamo problem u Ministarstvu, u državnoj upravi. Kako da napravim IT sektor i da dovedem najbolje stručnjake, jer ovo treba da bude krovna kuća, a ne mogu da mu dam platu, kakvu mu kompanija daje. To je veliki problem i drugih ministarstava i drugih država.\nČinjenica je da imamo potrebu, kao država, da se organizujemo. Vlada ima ceo tim, koji se time bavi, svako sa svok aspekta. Ali, natalitet je rak-rana cele priče. Mi smo smanjili prosek dece po odeljenje, povećaćemo celodnevnu nastavu. Zato je potrebno da uradimo mrežu interneta po celoj Srbiji, sada radimo mrežu novih ustanova. To su sve sistemske promene, koje treba da dovedu do ustanova kakve nam trebaju.\nImamo mrežu škola, još iz perioda Tita. U Beogradu imate 11 mašinskih škola, kada je bilo 220 hiljada mašinskih radnika, sada nemate ni 30 hiljada. Te škole treba predizajnirati prema nečem novom. Zato smo uveli odeljenja za IT u gimnazijama i niz drugih reformskih promena, koji već daju izuzetno dobre rezultate ili će kada ja ne budem više ministar biti vidljivi.\nAko širimo IT sektor, ako otvaramo veći broj studentskih mesta, moramo pripremiti kandidate u prethodnom sistemu školovanja. Ali, smo prvi u svetu počeli da radimo programiranje u petom razredu osnovne škole. Po tome smo hit u svetu.\nKoliko će škola biti ugašeno, u toj novoj mreži?\n- Mi idemo na "meku" varijantu. Imajući u vidu da je u mnogim sredinama to način egzistencije. Na KiM pola stanovništva živi od toga što radi u vrtiću, školi ili fakultetu, ili granična područja - gde je depopulacija na snazi. Tamo ćemo gasiti škole, samo kada dođe do besmisla.\nMi ćemo mrežiti nekih 40 srednjih škola. Hrvati su u jednom trenutku, ove godine, ugasili 117 osnovnih. One se gase same po sebi. Nemate nijedno dete.\nMi imamo jedan dobar projekat. Hoćemo da taj prostor ostane u funkciji školstva, time što će se preorijentisati za đački turizam, za sve ono što samouprava kaže da treba. Ne ide u prodaju, ne ide nekom drugom, već za potrebe sisteme.\nAko imate školu u planinskom području, koja je ostala prazna, a ima i fiskulturnu salu, kao na Zlataru, Tari ili Vlasini, zašto sutra roditelj mora da plaća neku skupu agenciju za neki "besan" hotel ili svi moraju da idu na Zlatibor ili Kopaonik?\nMi smo napravili novi pravilnik da se 12 regija po Srbiji poseti i da dete nauči o svojoj zemlji, tako što će posetiti svaki taj deo i da vidi istorijske, geografske, biološke i druge aspekte. Tamo ćemo imati objekte, gde će oni moći da borave.\nRecimo, Bugari su to odlično uradili i uzeli za realizaciju tog projekta novac iz evropskih fondova. Mi ne možemo tako lako da uzimamo taj novac kao susedi, ali recimo možete dobiti fantastičan hotelčić gde deca idu, a mladi ljudi iz te regije imaju gde da rade.\nTakođe, radimo seriju učeničkih domova, kao i seriju mreža prevoza, poput drugih ozbiljnih zemalja, ali i ćemo uvesti i obaveznost srednje škole.\nČini se da je ove školske godine uvedeno najviše novina?\n- Sada su one vidljive. Pomenuću primer Finske. Kada su reformisali obrazovni sistem, pa su se mnoge zemlje ugledale na njih, a danas mnoge države rade to danas bolje od njih, svako je našao svoj neki model, ali traje osam godina. Dve godine traju pripreme. Mi smo u dve godine priprema, već mnogo toga i realizovali, sa mnogo manje ljudi i mnogo manje pare.\nTo je nešto što će svake godine biti sve više vidljivije. Počeli su reformski programi prvog i petog razreda osnovne škole. To je najvažnija promena, gde nemate više učenje sadržaja i reprodukciju tih istih, već imate konceptualno učenje, gde se međupredmetno povezuju razne celine i gde đaci to lake shvataju, znaju da primene to stečeno znanje i imate dobar ishod.\nTa promena koncepta je zahtevala obuku 86 hiljada ljudi u četiri godine. Ove godine smo obučili preko 23 hiljade ljudi i to zahvaljući sredstvima koje smo dobili od EU. Tu smo položili sve što je trebalo - uradili zakone, nacionalni okvir kurikuluma, reformisali prvi i peti razred, ujedno radili i reformu gimnazija.\nTo je jako veliki posao u prvom naletu.\nTu je i dualno obrazovanje, koje je od pojedinaca jako kritikovano. Niti je prepisano od Švajcaraca ili Nemaca, već je urađen domaći model. Privreda je mnogo bolje odreagovala, nego javnost. Mi imamo preko 1.300 kompanija koje su u tvrdom dualu, oko 3.000 su iskazale interesovanje. U dualnom obrazovanju ima 31 obrazovni profil. Sva mesta su bila popunjena odmah, čak su po 2-3 kandidata konkurisala na jedno mesto, za Vazduhoplovnu akademiju je bilo 7 kandidata za jedno mesto.\nOve godine smo zbog rasta turizma ubacili i kuvare, pekare, mesare, sve što je deficitarno. To su neki dobri početni rezultati.\nKada govorimo o novinama i uvođenju elektronskih dnevnika u škole, najavili ste da će do kraja godine oni biti uvedeni u još 1.200 škola. U susednoj Hrvatskoj, gde su takođe uvedeni e-dnevnici, kao osnovni problem je iskočila digitalna pismenost nastavnika. Da li to može biti problem i u Srbiji?\n- Mi smo u mnogo čemu prevazišli hrvatske reforme. Nismo kod visokog obrazovanja i merenja kvaliteta, tu su oni lideri, ali smo mnogo stvari uradili kvalitetnije.\nMi smo samo na pilot-projektu, nama je Samsung bio donator. Mi smo u posebnim odnosima sa Južnom Korejom. Sledeće dve godine smo zemlja, koja će od njih dobiti mentorstvo za digitalizaciju. Ta kompanija je nama dala ljudstvo, mi smo onda mogli da pojurimo firme, da krenemo da guramo i dignemo sistem. Tako je pilot od 200 škola, na kraju pokrio 600.\nBilo je otpora 2009. godine u Srbiji, kada su pokušali ovo da rade, projekat se zvao "Digitalna škola". Odmah su direktori škola i svi drugi to relativizovali. Nije da sada ide lako, ali ja vučem za rukav. Imamo 2 hiljade digitalnih učionica, prijavi se 1.000-1.1000 škola. Zovemo odmah da se to izvede.\nMoramo da kroz pomenute platne razrede, te ljude koji se trude i hoće i koje vidimo na obukama, nagradimo, ne mogu oni da imaju istu platu kao oni koje to baš brige.\nSada osnovnu digitalnu obuku radi Ministarstvo prosvete.\nNovina je i Pravilnik za osnovne i srednje škole. On je izazvao dosta komentara. Pravilnikom je predviđeno da ako učenik pretuče vršnjaka mora da mu pomogne da do kuće odnese torbu i da mu se nađe pri pisanju domaćeg zadatka?\n- To ne stoji kao norma. To stoji kao primer. To je rekao neko od psihologa, i to nije najsrećniji primer.\nPogotovo da li je srećan primer, ako se uzme za primer skorašnji primer vršnjačkog nasilja iz Zemuna?\n- Mislim da su Zemun novinari do te mere napravili slučajem, kao da vapimo za krvlju. Ljudi, to nije to tako u prvom obimu. Istraženo je, smireno i amortizovano. Zašto se sada javljaju osvetnici da se svete ovim klincima.\nNemojte. To sada odlazi u jednu drugu krajnost. U tim situacijama svi smiruju loptu.\nIzuzetno mi je zanimljiv tvit režisera Srđana Dragojevića, koji sam kaže: "Šta sad? Mom klincu je neko mafin, idem u školu da mu uzmem torbu". Dođi roditelji u srećno vreme, pa sednu i popričaju. Zašto ovde fale roditelji, u čemu je problem?\nŠkola mora da pozove roditelje na saradnju i odgovornost, ako to odbiju, škola onda ima pravo da ih prijavi da plate kaznu. To je zakonom regulisano. Onda je moja zadatak da pozovem direktora i pitam "zašto to nisi uradio", a on mi odgovori "pa nije popularno". Mora da se radi.\nNa svaki slučaj nasilja mi odreagujemo u prvih 24 sata.\nU sistemu, od 900.000 đaka, u septembru koji turbulentan mesec, imamo samo dva slučaja nasilja. Nazovimo nasilje - slučaj "Zemun", taj momak koji je trpeo neko nefizičko nasilje, a kasnije nasilje bivših đaka i imamo slučaj "Kraljevo" od prošle godine.\nAko uzmete svu statistiku i Srbije i svih drugih zemalja, videćete da mi to polako lečimo.\nLečimo zato što smo naredili svima u sistemu, da se smenjuje direktor pod hitno, jer ne može da bude direktor ako ne reaguje na nasilje. Uozbiljili su se, ne guraju pod tepih.\nMajka klinca iz Zemuna nije okrenula SOS telefona Ministarstva, koji postoji. Niti tim, koji treba da podigne drugi tim: "Probali sami da rešavaju, idu na neku televiziju, mi hoćemo da budemo zvezde ili šta želimo, hajde napravili smo zbrku, idemo dalje po toj zbrci". Da li to donosi bolje rešenje ili ćemo napraviti neke emisije, gde ćemo pokazati da li roditelji mogu da sarađuju, da li deca treba da sarađuju.\nJa sam pedagog 38 godina, itekako znam kako se rešavaju pedagoške situacije.\nMožda Vi znate, a da li znaju lju koji su po školama?\n- Znaju, uče se. Škola je obrazovno-vaspitna, uvek ću reći vaspitno-obrazovna ustanova. Šta vam znači da mu date pet iz biologija, a on nije postao dobar čovek, ima loše navike. To je obaveza porodice i škole.\nKažu prosvetari "nismo mi to za plaćeni" ili roditelji "nije te škola naučila". Izvinite, molim vas, to je zajednički posao.\nDeca će iz takvih, dobrih primera, naučiti i postati ljudi. Sve moje bivše đake, čim zakasne na čas, terao sam da idemo u šumu da počistimo ili slično. Čistim uporedo ja sa njima.\nDajte lični primer. Možda je nesrećan primer izabran, ali dato je škole da napravi svoju sliku, da Savet roditelja i Đački parlament naprave bolje neko što neko drugi kaže. Đaci su pravdoljubivi.\nNajavili ste oštru borbu protiv “divljih fakulteta”. Ima li rezultata?\n- Do 1. oktobra su svi dužni da se prijave - prijavilo se negde oko 7o ustanova, što državnih, što privatnih, što visokih strukovnih - koje nisu ni započele akreditaciju. Prijavio se čak jedan broj ljudi, koji se počeli da se gase ustanove, iako ne moraju, jer su vrlo revnosni.\nOni su započeli akreditaciju, ali je došlo do promene - umesto Komisije za akreditaciju i proveru kvaliteta, koja je učestovala u okviru Saveta za visoko obrazovanje, promenjen je model i napravljena je Agencija, po evropskim standardima. Taj vakum je zadržao proces akreditacije određenih ustanova i mi to ne zameramo. Dakle, oni su u postupku.\nBorićemo se sa onima koji se nisu prijavili, plus smo imali 24 slučaja iz Visoke poslovne škole, i pomenutih 70, to predstavlja oko stotinak slučajeva za koje znamo. Pretpostavljam, da bar 20-30 odsto ima bandoglavih, pa misle da će biti po njihovom.\nOvo je trebalo da se uradi pre više decenija. Ne možemo prodavati priču o kvalitetu, a ovamo držite priču da odete u neki grad, pojedete pljeskavicu, upišete ocenu i vratite se. To i vrapci znaju u ovoj zemlji.\nUniverzitet u Beogradu je „pao“ na Šangajskoj listi. Čija je to krivica i da li će neko snositi konsekvence za to?\n- To je bez veze predstavljeno javnosti. Mali je pad. Beogradski univerzitet je u poslednje dve godine bio u grupi od 201. do 300. mesta, što znači da nije bio 201, nego dvestotinedevedeset i neki, a sada je 302. to je jako malo pomeranje.\nOvde nije u pitanju nastava, nego nauka. Od Šangajske liste nema jače, ali nije najkvalitetnija kada je u pitanju praćenje nastave. Prati samo naučna postignuća na univerzitetima i favorizuje jako bogate. Jedan Harvard može da angažuje pet "Nobelobaca", pa im priđite, a to tu dobijata dosta poena.\nMi to možemo postići sa jako mnogo citiranostu naših profesora, koji rade na Univerzitetu. Sreća je da Beogradski univerzitet ima 11 instituta. Kada bi Novasadski ili Niški imali još nekoliko instituta, i oni bi više skočili.\nMorate imati u vidu da su kineski univerziteti tako jaki i da tako napreduju da će pregaziti zapadne. Takođe, došlo je i do promene metodologije.\nDruštveno-humanističko nauka mora da nam bude vidljivija i citiranija, jer smo jedno vreme nju malo zapostavili i sada u svetu ide ta 5.0 revolucija, koja govori da društvena nauka ipak mora da bude značajna i da vuče društva napred, osim 4.0 revolucije koja je tehnološka.\nUz to, neki naši fakulteti Beogradskog univerziteta toliko postali hit, ja sam to govorio, a ljudi nisu obraćali pažnju. Naša Geologija, Tehnologija, Prehrambeni, Hhemijsko-tehnološki su u vrhu. To je nešto, što je dobar putokaz.\nBeogradski univerzitet će dobiti nacionalni identitet i značaj kroz zakonsko rešenje. Ne samo da postoji 210 godina, već je on osnivač svih univerziteta u okruženju. To je jedna matica, prefektna ustanova.


Gigatron - SAMSUNG Galaxy J5 (2016) SM-J510FN/DS (Zlatna) - SM-J510FZDUSEE - Mobilni telefoni - Mobilni telefoni\nSAMSUNG Galaxy J5 (2016) SM-J510FN/DS (Zlatna) - SM-J510FZDUSEE 5.2", Quad Core, 2 GB, 13.0 Mpix\nIzaberi gradBeogradČačakValjevoŠabacUžiceZrenjaninObrenovacLeskovacNovi SadSuboticaPančevoLoznicaZemun\nSamsung - Mobilni telefoni - SAMSUNG Galaxy J5 (2016) SM-J510FN/DS (Zlatna) - SM-J510FZDUSEE - Velika ponuda mobilnih telefona, najpoznatiji brendovi, niske cene. Online kupovina, Šok cene, odloženo plaćanje i kupovina na rate bez kamate.\nOdličan telefon! Sve je kako i piše u karakteristikama. Preporučujem ga kao dobar telefon u skladu sa cenom proizvoda.\nIma ekstra kamere napred i nazad. Solidan softver. Dobar ekran.\nBaterija bi trebala biti malo bolja. Cena bi trebala biti manja.\nDa li je ista cena kada se placa na 24 rate i u gotovini?\nPoštovani, za plaćanje na 24 rate ne možete dobiti popust "Za gotovinsko plaćanje i online kupovinu"\nDa li moze da se kupi telefona, a da se ne uzima kredit u banci, nego račun da stiže na kućnu adresu?\nPoštovani, ne, sve o načinima plaćanja u Gigatronu možete pročitati ovde: Načini plaćanja Za detaljne informacije o kreditu BEZ KAMATE i kreditu SAMO UZ LIČNU KARTU pozovite neku od naših prodavnica, tražite agenta banke i kolega će Vam sve detaljno objasniti.\nSAMSUNG Galaxy J5 (2016) SM-J510FN/DS (Bela) - SM-J510FZWUSEE\nSAMSUNG Galaxy J5 (2016) SM-J510FN (Crna) - SM-J510FZKNSEE\nSAMSUNG Galaxy J5 (2016) SM-J510FN/DS (Crna) - SM-J510FZKUSEE\nSAMSUNG Galaxy J5 (2016) SM-J510FN (Zlatna) - SM-J510FZDNSEE\nAEG Ugradni aspirator DF6260ML/1 Teleskopski (na izvlačenje), Siva, 2, Podugradni\nMP cena: 35.780 RSD\nUšteda: 1.790 RSD\nMS INDUSTRIAL silikonska vodootporna tastatura FLEX preko Fn tastera\nMAXTOR 1TB 2.5", USB 3.0, M3 Portable (Crni) - STSHX-M101TCBM 2.5", USB 3.0, 1TB HDD\nTHERMALTAKE modularno kućište Core X1 - CA-1D6-00S1WN-00 Mini Tower, Mini-ITX, Bez napajanja, Crna\n13Pitanja i odgovori


NovaEnergija.net » fanovi fanovi – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "fanovi"\nDvadesetčetvorogodišnja pop zvezda Selena Gomes, vlada Instragramom 2016. godine, pokazuju danas objavljeni podaci tog društvenog sajta za slanje fotografija.\nOna je ove godine imala 103 miliona “pratilaca”, više od bilo koje druge slavne ličnosti.\nOdnela je i gotovo sve “lajkove” date poznatim ličnostima, pokazuju podaci Instagrama.\nNa listi najpopularnijih na tom veb sajtu slede Tejlor Svift sa 93,6 miliona “pratilaca”, Bijonse sa 88,9 miliona, Kajli Džener sa 79,5 miliona, Kendal Džener sa 68,9 miliona.\nJedini muškarci među prvih deset najpopularnijih su fudbalska zvezda Kristijano Ronaldo sa 82,3 miliona “pratilaca” i glumac Dvejn Džonson sa 71 milionom.\nGomes ima osam od deset najpopularnijih slika slavnih ličnosti i sedam od prvih 10 videa slavnih.\nNjena najpopularnija slika, sa 5,2 miliona “lajkova” je na reklami za Koka-kolu.\n103 miliona pratilaca: Ona dominira Instagramom! was last modified: December 2nd, 2016 by Ivana Karanović\nOvo je sigurno najzlobnija aplikacija za fanove serije “Game of Thrones“. Aplikacija Spoiled.io ima za cilj da naljuti vaše prijatelje, definitivno, a funkcioniše tako što će prijateljima, ili neprijateljima, koje…\nFanovi AC/DC mogu da imaju e-mail na njihovom domenu\nAustralijski rokeri AC/DC su se osim muzikom, u poslednje vreme počeli baviti i pružanjem IT usluga. Ovih dana su predstavili novu uslugu za svoje verne fanove širom sveta. Na adresi www.acdc.com/fan-mail…\n“Game of Thrones” euforija traje: Džon Snou ipak uslikan na setu nove sezone (video)\nGlumac Kit Harington fotografisan je u kostimu Džona Snoua na setu serije “Igra prestola” u Severnoj Irskoj čime su potvrđene spekulacije o sudbini njegovog lika. Harington na paparaco fotografijama ne…


dzenis dikinson plasticne operacije - Žena.rs\nPiše: J.M. 13.02.2020. 07:15\nDženis Dikison i priča o njenom izgledu Foto: Profimedia\nDženis Dikinson koja danas ima 65 godina vladala je svetskom modom sedamdesetih godina. Krasila ju je neverovatna prirodna lepota.\nDženis Dikinson ranijeFoto:Profimedia\nPodseća li vas na ovoj slici na slavnu Sindi Kraford?\nKada neko odluči da ima "tone" plastičnih operacija, iza takve odluke kriju se uvek kompleksni razlozi. Šta li je Dženis motivisalo da operiše kapke, usne, nos, da zategne lice i stomak, ubrizga filere... ?\nDženis sa bivšim partnerom Silvesterm Staloneom 1994. na reviji u Parizu Foto:Profimedia\nŽelja da menja sebe nije je napustila do danas, a 2013. je čak i bankrotirala zbog poseta plasztičnom hirrurgu, pisao je "Radar onlajn", koji je naveo da Dženis dermatologu Uziju Rajsu duguje hiljade i hiljade dolara.\nDženis u emisiji "Botched"Foto:Profimedia\nPojedine estetske korekcije koje je imala prikazivala je i na malim ekranima u emisiji "Botched" na kanalu "E!" . Javno pokazivanje transformacije je jedno od nepisanih pravila koje sledi esktremni primeri "veštačke lepote".\nDženis s ljubavlju Foto:Profimedia\nNekada najplaćenija manekenka sveta koja je pre nekoliko decenija bila najplaćenija u svojoj profesiji na svetu, pre nekoliko godina je saopštila da ima rak dojke. Poručila je da ne treba da je žale i pobedila je bolest.\nDženis Dikinson danasFoto:Profimedia\nSvi koji se pitaju kako bi Dženis izgledala da je dopustila da prirodno stari, neće dobiti odgovor.\nDženis 2012. Foto:Profimedia\nSvi su ubeđeni da ona zbog opsesije plastičnim operacijama ubrzano stari i da se to videlo još pre desetak godina.\nDženis 2015. Foto:Profimedia\nStarenje je potpuno u redu, ali kada ga ubrzate, onda sve postaje prilično zastrašujuće.\nPlus! Euforija zbog Oskara 2020. još traje. Pogledajte najbolje momente sa dodele:\nnega Dženis Dikinson plastične operacije supermodel manekenka


Grad na dlanu ... i nadlanici: Đorđe Bobić\nautor Đorđe, pre 10 meseci i 7 dana\nSve je realno, ne irealno niti virtuelno, realno, kao da se hoda ulicama tog grada. Čežnja ljudska je da se bude kojekuda po planeti, posebno po gradovima što je često mnogima otežano pa se iznalaze različiti načini ne bi li se do željenih urbaniteta doprlo i, šta drugo nego da se u iznudici late geografske karte ili gradskog plana za turise, tu nalaze odgovor i zadovoljenje. Drugi, koji mogu da učine situaciju prihvatljivu sebi i svojim putešestvenim namerama ka izazovima tajnovitih gradova pripremaju se za poduhvat, pre poletanja proučavaju iz mapa kao i oni prvi, okruženje gde će se naći kako bi svoju ljubopitljivost na budući doživljaj navikli. U oba slučaja, i jedni i drugi, mada sa veoma različitim porivima i sasvim udaljenim, čine isto, late se geografske karte, plana grada i bedekera. Gledanje plana nepoznatog i do tada neviđenog grada koji je bilo gde na planeti, istraživački je izazov, pretresanje sadašnjosti i proveravanje memorije grada, kad se već jednom locira uz mrdanje prstom po izohipsama, ukrsnicama putnih pravaca, znacima gde su zacrtani muzeji. To su opšta mesta, svi to nađu ali ima i upiranje na neke oku skrivene i za uho nečujne gradske tačke za koje se zna jer su o njima rekli oni što pre tamo bejahu ili je nekoć čuto u čaršijskoj priči, o tome u bedekeru nema ni reči, pa je postalo neodoljivi izazov i uzeto je zdravo za gotovo, postavljeno kao cilj za neupitno dosezanje. Videti, ne mora se viđeno razumeti ali oči upreti na tu fasadu iza koje se događalo toliko romantike, po neko trovanje i beskonačni nikada zabeleženi razgovori, je nametnuta ali prihvaćena obaveza. Ili posebno obeležen gradski trg gde je odigrana neka od revolucija, bio koncert bilo kakav, ali sa veoma čuvenim interpretatorom, dakle uvek je to neka od repriza, pitanje je važno za onog ko je prst i oko po karti raspustio. Onda, kad se fasada locira i smesti u mrežu obuhvatnicu, ide merenje odstojanja od ulaska u grad do apostrofiranog mesta, pa procenjivanje potrebnog vremena da se viđenje postigne a da se dalje hodanje i memorisanje grada ne ugrozi prevelikim investiranjem vremena u to prvo viđeno, događa se i beleženje na marginu da se ne zaboravi boja fasade i onog, izabranog trga u nepoznatom i beskrajno dalekom gradu a ipak sasvim približenog gorućom željom, da se dodirnuti može.\nVeoma je različito gledanje geografskih karata i gradskih mapa od vremena kada se to radilo uz pomoć kompasa na magnet, sekstanta, lenjira sa različitim merama ne bi li se udaljenja, pravci i sameravanje odnosa veličina važnih za kartogledatelja udesili na pravi način i kako se ne bi lutalo po morima i gorama a u slučaju gradske matrice da se ne bi odlutalo na neku drugu stranu, u predgrađe umesto u centar, ali koje nije ništa ili ne mora biti ništa manje lepo, zabavno, poučno ili inspirativno. Tada se gledanje događalo po utvrđemoj proceduri gde su potezi bili unapred utvrđeni, ako se to ne prihvati lutanje će slediti a prvobitna namera neće biti dostignuta. Iako oskudno opremom i alatom, znanjem koje nije bilo osim empirijsko uspevalo je dosezanje do veoma udaljenih mesta širom planete, preko mora i iza visokih planina samo zato što su sledili proceduru. I tako bi sve do i skora, potom se sve promenilo nekako na brzinu, u skladu sa novonastalom tendencijom i manirom življenja koji određuju ritam, način ponašanja, odnose među građanima i modelira kulturni obrazac podanika, nije mimoišlo ni onog kartopotrošača uprtog prsta u neku mapu. Nova tehnologija koja je podastrla istraživaču internet, fotografiju, satelitske snimke u 3D, beskonačne mogućnosti Google pretraživača i onog sa Eath lutalicom ali dobro je se ovde zastane jer bi nabrajanje nemoguće velikog broja pomagala iz ove sfere sasvim utihnulo draž istraživanja jer bi se lični kreativni napor sveo na pritiskanje dugmića, Sve u svemu sve to nudi da svako u svakom trenutku bude doveden, ili da mu se dovede bilo koji deo planete u ekran i da se bilo ko nađe u situaciji da vidi sve, da bude bilo gde i bilo kad.\nVremenski preseci i slojevi gradske memorije, zapamćena događanja od kad je grad začeo svoje nastajanje, kad je poodmaklo i nagomilalo različite podatke, zapise, crtanije, tužne priče i ljubavne skakse, nazvano je istorija grada. Pošto su reči na kojima je kasnije sagrađena istorija, zabeležene u ulicama, na trgovima, zgradama i haustorima tog i ni jednog drugog grada, istorija je zato sasvim lična, posebna i neponovljiva, drugi gradovi čak i kad shvate da je ova istorija bolja od njihove ne mogu je preuzeti jer je trag sopstvenosti i korena, prvog otiska neizbrisiv. Beleži se i slaže istorija po događajima poput listova u knjizi, uredno paginirani, nepopravivo zakeralo bi reklo da je često menjana hartija i slog slova ali nisu razumeli napredovanje tehnologija te su u međuvremenu neke vrste papira prevaziđene, slovoslagači su se prihvatili savremenijih tehničkih dostignuća i začete su neke drugačije forme i likovi, ali svi listovi bez obzira na vreme kad izađoše iz virtuelne štamparije su složene pažljivom rukom knjigovesca koji jedini nije menjao tehnologiju svoje rabore i zanata i zahvaljujući tradicionalnoj metodi slaganja listova jedan za drugim ostadoše zabeleške da budu istorija. Vremenski slojevi se mogu neovisno posećivati, ovovremski da se vidi kako je to baš danas, tamo u dalekom gradu o kome se sanja i kome se teži, postoji u nekim veoma razvijenim i uznapredovalim mišljenjima i opcija da se zaviri u ono što će doći, u budućnost gradsku mada to nije sigurno jer se teško utvrđuje kada je zabeleženo ali je sigurno izmaštano od nekog preučenog ili možda tadašnjim ili sadašnjim životom nezadovoljnog građanina koji je to sasvim sigurno subjektivno i prema svojoj meri beležio. Može se zaći i u neke prošle eone, čak veoma daleke jer je sve u toj virtuelnoj elektronskoj katakombi vrlo pristupačno i blisko, tako blisko da, čini se, je to iskustvo iz ličnog bitisanja i da se to kartogledatelju dogodilo ....\nSve je realno, ne irealno niti virtuelno, realno, kao da se hoda ulicama tog grada. Slični postovi