Vreme 972 - Istrazivanje – Regionalni razvoj Srbije: Izmedju partijske alavosti i lokalnih potreba -->\nPitanje nesrazmernog razvoja unutrašnjosti Srbije i većih centara kao što su Beograd i Novi Sad, s gorčinom je nazvano u unutrašnjosti beogradizacija, pa se Zakon o regionalnom razvoju, usvojen 8. jula, vidi pre svega kao pravi test spremnosti centralnih vlasti da idu dalje od puke administrativne podele koju Zakon predviđa. Iza velikih i, po mnogima, preuranjenih očekivanja, stoji ključno pitanje – finansijske dobiti od pretpristupnih fondova Evropske unije, jednom kada zemlja postane EU kandidat\nČetrdesetogodišnja nezaposlena učiteljica Slađana Vasiljević iz Užica veruje da će se posle nedavnog usvajanja Zakona o regionalnom razvoju, otvoriti mogućnost za nova radna mesta u unutrašnjosti, a da će baš u njen grad postati centar jednog od sedam regiona koje je Zakon predvideo.\n"Sarađivaćemo sa drugim evropskim regionima i brže se razvijati. Očekujem da Užice postane centar Zapadnog regiona jer će se tako sav novac iz Evropske unije slivati baš ovde – kao sto je sada slučaj sa Beogradom", nada se ona.\nU Novom Pazaru jedan od stanovnika kaže: "Zahvaljujući decentralizaciji novac iz Novog Pazara će ostajati u ovom gradu. To je odlično."\nNjihov optimizam ne deli pedesetogodišnji stanovnik Sevojna, koji je skeptičan da vlasti u Beogradu stvarno žele decentralizaciju, kojoj su ovim zakonom otvorena vrata.\n"Ne mogu da me ubede sve dok zaposleni u državnim javnim preduzećima u Beogradu budu primali veće plate od svojih kolega u unutrašnjosti. Svi nas lažu – ostatak Srbije živi za Beograd godinama i sumnjam da će se nešto promeniti."\nPitanje nesrazmernog razvoja unutrašnjosti Srbije i većih centara kao što su Beograd i Novi Sad, s gorčinom je nazvano u unutrašnjosti beogradizacija, pa se Zakon o regionalnom razvoju, usvojen 8. jula, vidi pre svega kao pravi test spremnosti centralnih vlasti da idu dalje od puke administrativne podele koju Zakon predviđa. Iza velikih i, po mnogima, preuranjenih očekivanja, stoji ključno pitanje – finansijske dobiti od pretpristupnih fondova Evropske unije, jednom kada zemlja postane EU kandidat.\nUporedo rastu strahovi od uvećanja birokratije, a čuju se i glasovi da se sa Zakonom nepotrebno požurilo, a sve zbog interesa jedne stranke, G17 plus, koja se vidi kao tvorac ovog zakona, koja bi da ojača svoje pozicije u saradnji sa nekim regionalnim strankama.\nVeć se nazire nadmetanje između gradova za poziciju centara budućih regija, a uzburkane su i strasti među etničkim manjinama, među Albancima na jugu Srbije i Bošnjacima i Srbima u Sandžaku, na zapadu. Dok neki predstavnici manjina strahuju da će izgubiti identitet utopljeni u veći region, neke srpske opozicione stranke alarmiraju javnost da je ovim zakonom udaren temelj za buduće separatističke pokrete i eventualno razbijanje Srbije.\nSTATISTIČKA REGIONALIZACIJA: Podaci govore da je Srbija država koja se neravnomerno razvija i da neki krajevi polako počinju da odumiru.\nProsečan prihod građana Beograda veći je 19 puta od građana Bora, a građana Novog Sada 15 puta od građana Leskovca.\nSrbija je zemlja čije stanovništvo ubrzano stari, prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, najstariji je Pirotski okrug – prosečna starost 44 godine; u Zaječarskom okrugu svega 18 odsto stanovnika je mlađe od 20 godina, dok je 30 odsto stanovništva starije od 60 godina.\nSvega deset odsto odraslog stanovništva Srbije ima višu ili visoku stručnu spremu, a u najsiromašnijim opštinama je najzastupljeniji trend rano prekinutog školovanja, što je posebno izraženo u Bujanovcu, Preševu i Medveđi.\nKoličina novca koja se "okrene" samo na Novom Beogradu jednaka je novcu koji se troši u preko 80 opština na jugu i istoku države. Nedavno je saopšteno da je budžet opštine Crna Trava jednak troškovima renoviranja jednog krila Kliničkog centra u glavnom gradu.\nOvakva negativna situacija mogla bi da bude ublažena, kada zemlja postane kandidat za EU, a njeni regioni se kadrovski i institucionalno pripreme da apsorbuju pristupne fondove, jer, na primer, samo za važeći budžetski period 2007–2013, trećina ukupnog budžeta EU (213 milijardi evra) usmerava se na ekonomsko i socijalno ujednačavanje evropskih regiona.\nOd toga, 90 odsto čine strukturni fondovi čija je uloga u pomaganju siromašnim regionima čiji bruto društveni proizvod po glavi stanovnika iznosi manje od 75 odsto evropskog proseka.\nSve države EU, kao i države kandidati imaju obavezu da izvrše "statističku" regionalizaciju prema jedinstvenom evropskom standardu NUTS-a (Nomenclature of Units for Territorial Statistics), da bi mogle da prihvate te fondove. Evropski regioni imaju od 800.000 do tri miliona stanovnika. EU ne propisuje ni broj, ni nivo autonomije državama, kojima je ostavljeno da same izgrade najefikasniji sistem.\nNovi zakon je predvideo sedam statističko-ekonomskih regiona: Vojvodina, Beograd, Zapadni, Centralni, Istočni, Južni i KiM.\nPodeljena su mišljenja širom Srbije o tome da li će ovaj tehničko-administrativni potez otvoriti put za suštinsku decentralizaciju, gde bi regioni kroz sopstvene institucije mogli da odlučuju o nizu važnih pitanja iz svakodnevnog života, i da fiskalno imaju znatnu samostalnost, ili će strah od separatizma to sprečiti.\nNADLEŽNOST I NOVAC: Jovan Marković\nGradonačelnik Užica Jovan Marković, koji se nada da će ovaj grad postati centar Zapadnog regiona, smatra da će, iako Zakon o regionalnom razvoju u ovom momentu predviđa statističke regione i statističke centre tih regiona, u budućnosti oni dobiti viši stepen autonomije i postati administrativni centri, sa posebnim nadležnostima u razvoju privrede, poljoprivrede, obrazovanja, zdravstva, turizma…\nU prvih nekoliko godina Marković ne očekuje značajnije finansijske i ekonomske efekte od regionalizacije.\n"Ko zna koliko će vremena proći dok statistički centri ne prerastu u administrativne centre kojima će sa prenosom nadležnosti pripasti i deo novca."\nOn smatra da je regionalizacija jedan od najvažnijih koraka ka decentralizaciji Srbije i da će je političke stranke iskoristiti kako bi realizovale svoja predizborna obećanja o ravnomernijem regionalnom razvoju.\n"U Srbiji postoji politička volja da se započne proces decentralizacije. To je priprema za ulazak u EU i doprineće očuvanju jedinstva države."\n"Proces jačanja regija trajaće više godina nakon čega ce one dobiti određenu autonomiju, izbore i druge povlastice", zaključuje Marković.\nS druge strane, direktorka Regionalne razvojne agencije "Zlatibor" Snežana Selaković tvrdi da u Srbiji trenutno ne postoji politička volja niti kadrovski i institucionalni kapaciteti za regionalizaciju. Selaković podseća da regionalizacija podrazumeva viši stepen autonomije, da sami građani biraju regionalnu vlast i određuju prioritete razvoja svog regiona.\nOna kaže da je Zakon o regionalnom razvoju Srbiji i ranije bio potreban u smislu uspostavljanja institucionalnih okvira, ali da se požurilo sa podelom na regione. Pre njega trebalo je doneti zakon o povraćaju imovine lokalnim samoupravama, raditi na fiskalnoj decentralizaciji kako bi se opštine ekonomski osnažile i kadrovski i institucionalno pripremile za decentralizaciju.\n"Bez fiskalne decentralizacije nema ni regionalizacije u pravom smislu. Ovaj zakon to ne donosi pa se iz toga vidi da nema prave volje za decentralizacijom" kaže ona.\nDok lokalne zajednice imaju velika očekivanja i nadaju se usmeravanju novca ka lokalu, Zakon predviđa osnivanje Nacionalne agencije za regionalni razvoj kao i Regionalnih agencija. Oblasni projekti će se sakupljati u koordinaciji sa regionalnom agencijom koja će ih prosleđivati nacionalnoj agenciji jer oni sami ne mogu da konkurišu za sredstva.\nOgnjen Mirić, koordinator za EU fondove u kabinetu potpredsednika Vlade Božidara Đelića, kaže da se sa Zakonom požurilo i to je dovelo do očekivanja na lokalu koja nisu realna.\n"Institucije u Beogradu, prvenstveno one pri Ministarstvu finansija, i dalje će biti zadužene za komunikaciju sa Briselom i za upravljanje sredstvima. U tom kontekstu regionalne institucije i Nacionalna agencija za regionalni razvoj nemaju nikakvu funkciju", procenjuje Mirić.\nPODRŠKA PARTNERA: Suzana Grubješić\nSuzana Grubješić iz G17 plus kaže da se usvojeni zakon ne bavi regionalizacijom, već razvojem. "Nas EU ne tera da ovo uradimo, ali ako želimo da koristimo sredstva iz određenih fondova, onda je nužno da sprovedemo ovakvu vrstu statističke regionalizacije. Ako hoćete fondove, izvolite, ako želite prekograničnu saradnju, evo načina. Ovako je samo Vojvodina članica evropske skupštine regiona."\nOna naglašava da je reč o tehničkoj regionalizaciji, a da se ovim zakonom želi: uravnotežiti ekonomska slika Srbije, smanjiti razlike između razvijenih i potpuno nerazvijenih delova i sprečiti devastiranje pojedinih oblasti u kojima gotovo da nema stanovništva.\n"Ono što nas plaši je da ne bude dovoljno dobrih projekata kao što se do sada dešavalo pa nismo iskoristili fondove koji su nam bili na raspolaganju. Agencija za mala i srednja preduzeća će biti pretvorena u Nacionalnu agenciju za regionalni razvoj jer oni imaju obučene kadrove, pa se nadamo da će to biti dovoljno. Neće biti novog zapošljavanja. Viška administracije ima, ali ćemo voditi računa da posao rade obučeni ljudi", kaže ona.\nCENTRI REGIONA I POLITIČKI PROFIT: Zakon o regionalnom razvoju nije specifikovao koji gradovi će biti centri regiona. Postati centar regiona znači privući investicije i fondove, finansijski ojačati, mišljenje je naših sagovornika iz raznih delova Srbije.\nOva činjenica negde se vidi kao podsticaj za kvalitet, za bolje kadrove i institucije, a negde poprima neprijateljske takmičarske tonove, pa se čuju optužbe da će centri biti izabrani u odnosu na političke interese ministra za ekonomiju i regionalnu saradnju, Mlađana Dinkića.\nMogu se čuti i komentari da se sa Zakonom nepotrebno požurilo, jer G17 plus traži svoje novo mesto na političkoj sceni Srbije, najavljujući od septembra reorganizovanje svoje partije u saradnji sa nekim regionalni strankama u Srbiji.\nIzvor u Vladi Srbije kaže da je ovakav zakon bio nepotreban i da predstavlja čistu političku inicijativu jedne partije.\n"Nismo morali da ga donosimo zbog EU, obaveza je bila samo da napravimo sistematizaciju regiona u naredne četiri godine prema NUTS nomenklaturi; nema šanse da sve počne da funkcioniše u narednih šest meseci; u Briselu su ovaj zakon negativno ocenili i misle da će samo zakomplikovati stvari na terenu", kaže ovaj izvor.\nS druge strane, kreatori zakona iz G17 plus negiraju ovakvo stanovište naglašavajući da to nije partijska, nego državna stvar:\n"Naša partija je za decentralizaciju Srbije i ovo je samo prvi korak u tom pravcu. Očekujemo da i naši partneri u Vladi podrže snažnije koncept regionalizacije države", kaže Suzana Grubješić.\nRasprava o političkim motivima spustila se na lokalni nivo, posebno na istoku zemlje.\nOSPORAVANJE ZAJEČARA: Boško Ničić\nIstočni region sa sedištem u Zaječaru nije naišao na pozitivne reakcije u ekonomski mnogo razvijenijem Boru, pa i Požarevcu. Borska opozicija smatra da je favorizovanje Zaječara u odnosu na Bor i Požarevac plod bliskosti stranke tamošnjeg gradonačelnika Boška Ničića (Pokret Živim za Krajinu), sa partijom G17 plus.\n"Manje je važno koji je grad centar regiona od pitanja na koji način je neki grad određen za taj centar. U ovom slučaju presudila je bliskost i najavljena koalicija između stranke G17 plus, čiji je lider ministar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić i Ničićevog pokreta", naglašava član glavnog odbora LDP-a iz Bora Zoran Stanković.\nPrema mišljenju Stankovića, postoji realna opasnost od politizacije i favorizovanja Zaječara u odnosu na druge gradove i opštine koje obuhvata Istočni region, kada je reč o raspodeli novca, ali i konkurisanja za fondove Evropske unije.\n"Budući da će deo novca koji ubire lokalna samouprava da se usmerava u regionalne centre, pa da se onda vraća, možemo da pretpostavimo da će najviše novca iz regionalnog centra dobijati opštine u kojima su na vlasti stranke bliske vladajućoj stranci u centru regiona. To je samo deo problema, jer lokalne samouprave neće moći ni da konkurišu za fondove EU namenjene regionalnom razvoju bez prethodne saglasnosti prvo Zaječara, a onda i ostala dva nivoa nacionalnih saveta", smatra on.\nPOŽAREVAC JE JAČI:\nGradonačelnik Požarevca Miodrag Milosavljević, član Demokratske stranke, smatra da je nelogično da Zaječar bude centar regiona, jer su Požarevac i Smederevo jači privredni centri sa svim institucijama koje treba da ima jedan regionalni centar.\n"Regionalizacija je, pre svega, političko pitanje na koje mi nećemo moći da utičemo. Bojim se da će Vlada Republike Srbije doneti odluku bez naše saglasnosti i dovesti nas pred svršen čin", smatra Milosavljević.\nS druge strane, gradonačelnik Zaječara Boško Ničić smatra da je baš njegov grad pravi centar regiona.\n"Regionalizacija nije političko, već ekonomsko pitanje, i Zaječar se do sada nebrojeno puta dokazao kao uspešan grad koji ima viziju razvoja", kaže Ničić.\nPrema njegovim rečima, jedan od primera jeste to što je Zaječar dobio regionalnu deponiju otpada na osnovu dobro osmišljenog projekta, ali i činjenica da uspešno sarađuje sa susednim državama.\n"Presudilo je i to što je Zaječar blizu granica sa Rumunijom i Bugarskom, državama sa kojima je pokrenuo brojne projekte koji imaju za cilj ekonomski i kulturni razvoj ovog dela Evrope. U izgledu su i zajednički projekti koji se tiču izgradnje infrastrukture, kako bi tranzit sa istoka išao preko Timočke Krajine, a samim tim korist bi imali ne samo Požarevac i Bor nego i ostali gradovi u Istočnoj Srbiji", ističe Ničić.\nPOLITIČKI POTEZ G17 PLUS: Tihomir Petković\nU Zapadnom regionu, iz redova lokalne opozicije čuju se takođe kritike Zakona.\nTihomir Petković, predsednik gradskog odbora DSS-a i nekadašnji predsednik opštine Užice, kaže da regionalizacija nije dobro osmišljena, pa da je u pitanju, pre svega, politički potez G17 plus i vladajuće koalicije s namerom da ojača svoju bazu.\n"Evropska unija u ovom momentu ne forsira regionalizaciju, a posebno ne ovaj vid regionalizacije. Ona će samo pojedinim partijama omogućiti da u regionalnim institucijama zaposle svoje ljude, čime će biti obesmišljen čitav koncept."\nSadašnji gradonačelnik Užica Jovan Marković, suprotnog je mišljenja.\nOn očekuje da će Užice imati status centra Zapadnog regiona što bi mu u budućnosti omogućilo dinamičniji razvoj u odnosu na ostale.\n"Užice taj status zaslužuje. Grad je već pokazao sposobnost da realizuje regionalne projekte izgradnje deponije za devet opština Zlatiborskog i Moravičkog okruga i mreže gasovoda."\nZoran Jakovljević (levo)\nZoran Jakovljević, gradonačelnik Valjeva, nada se da će Valjevo postati centar Zapadnog regiona, ali dodaje da to nije od presudnog značaja za njegov razvoj.\n"Bitno je da se neki grad nametne dobrim projektima – liderska pozicija mora da se zasluži. Valjevo u ovom momentu ima odlično razvijene zdravstvene usluge, univerzitetski je centar, relativno je blizu Beograda što mu otvara druge razvojne mogućnosti, dok Šabac ima šanse za širenje industrijske zone, a Užice za bavljenje turizmom."\nRegionalizacija će, prema Jakovljeviću, podstaći rivalitet između regiona – oni će se takmičiti u ekonomskom i svakom drugom smislu, ali bi smanjenje razlika u stepenu njihovog razvoja trebalo da doprinese očuvanju jedinstva države.\nIstog su mišljenja u G17 plus. Suzana Grubješić kaže: "Regionalizacija čuva Srbiju dok centralizam budi separatističke težnje. Mi nemamo za sada potpunu podršku koalicionih partnera za takvu politiku bez obzira na to što je predsednik Boris Tadić pominjao u javnim nastupima potrebu za regionalizacijom. Nadležnosti treba spustiti do nivoa kvarta po nama, ali se to neće skoro dogoditi."\nSTRAH OD SEPARATIZMA: Konsenzus oko toga da li regionalizacija doprinosi jedinstvu države ili ne, nije postignut, ni na nivou centralnih vlasti, ni lokalno.\nU raspravi koja traje poslednjih meseci, pitanje regionalizacije se često iz redova srpskih nacionalno orijentisanih krugova tumači kao budući separatizam regiona u kojima žive manjine, a iz redova manjina sadašnja administrativna rešenja se doživljavaju kao pretnja od utapanja u većinski srpski region i mogući gubitak identiteta.\nTako, statut AP Vojvodine još nije usvojen, jer Beograd u njemu "čita" mogući separatizam, albanske partije sa juga zahtevaju da formiraju svoj podregion u okviru Južnog regiona, a u Sandžaku rastu strahovi Srba da će se, zbog političkih igara u Beogradu, formirati Sandžački region sa šest bošnjačkih opština, što jednom može dovesti do separatizma.\nPredsednik vojvođanskog parlamenta Šandor Egereši ne misli da će u Srbiji biti stvoreni uslovi za istinsku regionalizaciju i decentralizaciju.\n"U Srbiji nema prave volje za decentralizaciju i rezervisan sam prema ovom zakonu. Bez suštinskih ingerencija regioni predstavljaju samo uvećavanje i ovako glomazne administracije, a građani od njih nemaju nikakvu korist", kaže Egereši.\nIako je po Ustavu Skupština Republike Srbije bila u obavezi da usvoji predloženi statut pokrajine do 31.12. 2008. godine, to nije učinjeno. Nacionalistički orijentisane stranke, poput Demokratske stranke Srbije, Napredne stranke i Srpske radikalne stranke, tvrde da predlog statuta u sebi sadrži separatističke namere.\nIako Demokratska stranka, kao formalni predlagač statuta Vojvodine, ima dovoljno snage da obezbedi političku većinu u republičkoj skupštini, to još uvek nije učinjeno. Spekuliše se da se oko pitanja statuta Vojvodine stavovi predsednika Srbije i Demokratske stranke (DS) Borisa Tadića žestoko suprotstavljaju sa stavovima potpredsednika DS-a i predsednika vojvođanske vlade Bojana Pajtića.\nKako bi pridobili javnost na svoju stranu zagovornici statuta su u proteklih nekoliko meseci obilazili najveće gradove u Centralnoj Srbiji.\n"Najčešća pitanja koja su mi postavljali predsednici opština, privrednici i obični građani iz unutrašnjosti Srbije odnosila su se na mogućnost otcepljenja Vojvodine od ostatka Srbije. Zašto je želja za uređenjem lokalnih i regionalnih pitanja, poput upravljanja vodenim ili šumskim resursima, želja za otcepljenjem? Pitao sam te ljude zašto i oni ne žele da njihova lokalna i regionalna pitanja samostalno uređuju? Kada tako postavite stvari, stavovi ljudi se menjaju. Jer to je suština decentralizacije – pitanja od suštinskog značaja za svoju lokalnu ili regionalnu sredinu treba rešavati na tom mestu!", tvrdi Šandor Egereši.\nDok se sever zemlje bori za više samostalnosti u odlučivanju, na jugu Srbije albanske političke partije smatraju da bi opštine Bujanovac, Preševo i Medveđa trebalo da budu poseban region, a ne da, kako je predviđeno, budu deo Južnog regiona, koji obuhvata sve opštine od Pirota na istoku zemlje na granici sa Bugarskom pa do Preševa na jugu i granice sa Kosovom i Makedonijom.\nRiza Halimi, jedini albanski poslanik u Skupštini Srbije, lider Partije za demokratsko delovanje (PDD), kaže da bi Albanci, formiranjem podregiona, lakše sačuvali svoj nacionalni, verski i kulturni identitet.\n"Poenta regionalizacije treba da bude ravnomerni ekonomski razvoj Srbije, a Bujanovac i Preševo će to lakše ostvariti ako dobiju svoj podregion."\nPrema popisu iz 2002. u Preševu živi 38.000 ljudi, od čega 95 odsto etničkih Albanaca. Od toga je 70 odsto radno sposobnih ljudi bez posla, a oni koji rade zarađuju mesečno u proseku 12.000 dinara, skoro tri puta manje od prosečne zarade u Srbiji koja iznosi oko 33.000 dinara (350 evra).\nHalimi se zalaže da u podregion, u okviru Južnog, osim Bujanovca i Preševa uđu Bosilegrad i Trgovište, takođe siromašne opštine na jugu Srbije.\n"U tom slučaju novac i projekti bili bi ravnopravno raspoređeni na ove četiri siromašne opštine."\nSkender Destani, predsednik lokalnog parlamenta u Preševu, deli Halimijevo mišljenje kada kaže da Bujanovac i Preševo treba da dobiju poseban podregion u okviru Južnog regiona.\nDestani, lider partije Demokratska unija Doline (DUD), kaže da je predviđeni princip regionalizacije neodrživ iz ugla Albanaca.\n"Ako srpska vlast želi da zadrži Albance i ako smatra da su oni ravnopravni građani ove zemlje, onda mora da nam dozvoli stvaranje podregiona. Mi smo građani Srbije i želimo da svoja prava ostvarujemo u zemlji u kojoj živimo ", kaže Destani.\nRagmi Mustafa, gradonačelnik Preševa, kaže da predlagač Zakona o regionalnom razvoju nije uvažio prava nacionalnih manjina po kome bi one živele u jednom regionu.\n"Albanska zajednica će izgubiti svoj identitet ako se nađe u velikom regionu od milion stanovnika, kako je predviđeno novim zakonom."\nMustafa, lider Demokratske partije Albanaca (DPA), koja sa DUD-om čini vlast u Preševu, kaže da Albanci neće prihvatiti ovakav model regionalizacije.\nU Bujanovcu je nešto bolja ekonomska situacija nego u Preševu. Zvaničan broj nezaposlenih iznosi oko 4500, a prosečna plata je 28.000 dinara, nešto ispod republičkog proseka koji iznosi 33.000.\nJonuz Musliju, predsednik lokalne Skupštine u Bujanovcu, kaže da predviđeni model regionalizacije nikako ne odgovara Albancima i da ga oni neće prihvatiti.\n"Prema tom modelu u Južnom regionu Albanci će činiti manje od pet odsto stanovništva, pa neće imati nikakav uticaj", kaže Musliju.\n"Iz ovoga se jasno vidi namera vlasti u Srbiji da Albance iseli iz ovog regiona."\nInicijativa Albanaca da se formira podregion dočekana je kao novi dokaz težnje ove manjine da se otcepi i u budućnosti pripoji Kosovu. Albanci su 1992. organizovali referendum na kome je preko 90 odsto građana tražilo "teritorijalnu autonomiju sa mogućnošću pripajanja Kosovu".\nOvaj referendum nisu priznale srpske vlasti, ali ni međunarodna zajednica. Od albanskih političara danas samo Jonuz Musliju misli da je pripajanje Kosovu još uvek opcija o kojoj se razmišlja. Skender Destani kaže da opcija pripajanja nije realna:\n"Kosovo je sada nezavisna država, a mi Albanci želimo da svoja prava ostvarujemo u Srbiji, državi čiji smo građani", kaže Destani.\nSrpske vlasti, s druge strane, smatraju da se regionalizacija ne može i ne sme raditi po etničkom principu.\n"Mi govorimo o regionalizaciji u funkciji ekonomskog razvoja", za "Politiku" je izjavio Milan Marković, koji je i na čelu Koordinacionog tela za jug Srbije. On naglašava da će se sva pitanja u vezi sa regionalizacijom rešavati nakon usvajanja novih ustavnih rešenja, "jednog dana, kad se to dogodi".\nAlarmantnija je izjava, takođe objavljena u "Politici", Radoslava Gaćinovića, naučnog savetnika u Institutu za političke studije u Beogradu, koji tvrdi da bi eventualno izdvajanje opština s većinskim albanskim življem na jugu Srbije u zaseban region imalo nesagledive posledice po dalju razgradnju Srbije. On upozorava da će, ukoliko se već danas ne preduzmu konkretne protivterorističke mere, već sutra Amerika i Evropska unija imati velikih problema sa albanskim terorizmom.\nStrasti su uzburkane i u Sandžaku, na jugozapadu, gde je Zakon o regionalnom razvoju podelio bošnjačke i srpske političare, pa bi, mnogi smatraju, mogao da naruši krhke međunacionalne odnose.\nPoslanici dve, posle više od deceniju suprotstavljene bošnjačke političke opcije, prvi put su se ujedinili i to oko stava da šest opština u kojima žive Bošnjaci treba da budu u jednom regionu, ističući tako da je, pre svega, razlog za to sličnost lokalnih zajednica, ali i ekonomske, porodične, kulturne i druge veze.\nVlada je načelno prihvatila zahtev poslanika Sandžačke demokratske partije (SDP) Rasima Ljajića i Bošnjačke liste za evropski Sandžak (BL) Sulejmana Ugljanina i posebnom Uredbom će šest opština ući u jedan Zapadni region.\nBez četiri Ljajićeva i dva Ugljaninova poslanika, Zakon o regionalnom razvoju verovatno ne bi mogao da bude izglasan, jer su se u toku skupštinske rasprave sve opozicione stranke izjasnile protiv njega.\nODRŽATI REČ: Meho Omerović\nPoslanik SDP-a Meho Omerović istakao je da njegova partija ima poverenje u svoje koalicione partnere, i da veruju da će oni ispuniti datu reč.\nPotpredsednik SDP-a Mujo Muković ističe da su strahovi nekih srpskih političkih partija da se stvara muslimansko-bošnjački region i ugrožava integritet Srbije, neosnovani.\n"Naš zahtev da šest sandžačkih opština bude u jednom statističkom regionu zasnovan je na ekonomskim i razvojnim motivima, a ne na etničkim. Postoji potreba da zajedno radimo na razvojnim programima i konkurišemo za međunarodne kredite i druga sredstva", kaže Muković.\nPotpredsednik Stranke demokratske akcije (SDA) Sandžaka Enis Imamović, kaže:\n"Bez obzira na to koliki su regioni, u smislu broja stanovnika, mi građani koji živimo u Sandžaku, jednoj istorijskoj i prirodnoj regiji i jednoj geopolitičkoj celini, smatramo da Sandžak treba da bude jedan region, odnosno da se ne deli u više regiona."\nI Mešihat Islamske zajednice u Srbiji, koju predvodi Muamer Zukorlić, poručuje da je najprirodnije da Sandžak bude celovita regija sa sedištem u Novom Pazaru, a ako tako ne bude", onda će biti protivljenja".\nProtivljenje, međutim, sada stiže sa srpske strane.\nOpštinski odbori pojedinih srpskih političkih partija u tom delu Srbije smatraju da bi se tako podela izvršila "po nacionalnom ključu", jer u svih šest opština pored Srba žive Bošnjaci.\nOpštinski odbor Nove Srbije u Prijepolju navodi da je uznemirenje među Srbe tog kraja naročito unela najava mogućeg formiranja takozvanog sandžačkog regiona.\n"Mi Srbi, kao većinski narod u Prijepolju, odavno smo ovde ugroženi i ekonomski i politički, a svrstavanje Prijepolja u neki sandžački region daje nam za pravo da počnemo da razmišljamo kako da se sami branimo i od opštinske i od republičke vlasti, koja radi ovo što radi", kazao je predsednik Nove Srbije u Prijepolju Milan Gačević, naglašavajući da se Srbi u tom delu zemlje takvom podelom "guraju u katastrofu".\nOn je poručio vlastima u Beogradu da bi "formiranjem takozvanog sandžačkog regiona", vratili taj kraj u 1911. godinu, u period pred Balkanski rat.\nU Novoj Srbiji u Prijepolju ovih dana su štampali posebno izdanje stranačkog biltena sa porukom na naslovnoj strani da je "formiranje novih regiona veoma opasno".\nOpštinski odbor Demokratske stranke Srbije (DSS) u Prijepolju smatra da Vlada, kojoj je jedino stalo da očuva vlast, umesto da se bavi rešavanjem realnih problema u nerazvijenim područjima i finansijskim jačanjem gradova i opština, "ucenjena i nesposobna, pristaje na zahteve koji znače razbijanje države novim granicama".\n"Vlada Srbije, koju predvodi Mirko Cvetković, prihvatajući zahteve pojedinih bošnjačkih stranaka, počinje još jedno razbijanje Srbije. Crtači novih granica unutar Srbije produbljuju podele i sukobe među građanima i među opštinama", saopšteno je iz opštinskog odbora DSS-a u Prijepolju.\nU susednoj opštini, Novoj Varoši, ne samo da su se pobunile srpske političke partije već se po hitnom postupku na sednici lokalnog parlamenta našla tačka dnevnog reda koja se odnosila na regionalizaciju.\nSkupština opštine Nova Varoš odlučila je 16. jula da ne prihvati priključenje opštinama čiji bi regionalni centar bio Novi Pazar.\nOdbornici lokalne skupštine ocenili su da je tradicionalno ta opština "ekonomskim, saobraćajnim, kulturnim i svim drugim vezama okrenuta Zlatiborskom okrugu i Užicu" i da bi trebalo da bude deo Zapadnog regiona u kom će biti Užice i ostale opštine Zlatiborskog okruga.\nPredsednik Opštinskog odbora Srpske radikalne stranke (SRS) iz Nove Varoši Milan Knežević kaže da Srbe niko ništa ne pita, već služe za potkusurivanje pojedinih bošnjačkih lidera.\n"Većina građana Nove Varoši nije nikada bila u Novom Pazaru, a novi pokušaji nasilnog upućivanja opštine Nova Varoš u region Novog Pazara su teror aktuelne vlasti i izdaja narodnih interesa", smatraju novovaroški radikali.\nPredsednik Gradske skupštine Novog Pazara i narodni poslanik SRS-a u republičkom parlamentu Milan Veselinović smatra da je neopravdano i u političkom i u ekonomskom smislu da šest opština, koje su tražili bošnjački politički lideri, budu jedan region i da Srbi to neće prihvatiti.\nVeselinović je, kaže, protiv regionalizacije.\n"Ovo je još jedna ujdurma Mlađana Dinkića koji pravi Partiju regiona i zbog svog profita zavađa narod po Srbiji."\nTekst je produkcija BIRN-a Srbija\nAndrej Domazetović, elektronskom poštom


Od značaja je uspostaviti mehanizme saradnje ekonomija ZB u razmjeni iskustava u vezi sa digitalizacijom zdravsta\n"Od početka pandemije, evidentno veće korištenje digitalnih tehnologija"\n„Donošenje odluka i upravljanje zdravstvenim sistemom na osnovu pravih informacija, koje generišu digitalni alati, dovodi do toga da se optimizuje sistem i da i građani i sami sistem mogu bolje da funkcionišu“, objasnio je Sekulić\n1901 pregleda\t1 komentar(a)\nSve više građana u zdravstvenom sistemu, od pojave pandemije Kovid 19, koristi digitalne tehnologije, a uspostavljanje i održavanje mehanizama saradnje ekonomija Zapadnog Balkana po pitanju razmjene iskustava vezanih za digitalizaciju zdravstva od izuzetnog je značaja, ocijenili su sagovornici PR Centra.\nPodsjetio je da su Vlada Crne Gore, Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo javne uprave, digitalnog društva i medija, Fond za zdravstveno osiguranje i Institut za javno zdravlje, zajedničkim angažmanom, uspostavili digitalnu plaformu covidodgovor.me kao centralizovano mjesto za sve informacije i servise vezane za Kovid-19 pandemiju.\n„Mi smo kao zemlja uspjeli da na efikasan način uspostavimo digitalne usluge koji su u mnogome pomogli građanima u toku pandemije Covid-19. Istakao bih odličan informacioni sistem koji smo napravili za vakcinaciju protiv COVID-19, a koji je sastavljen iz tri segmenta - iskazivanje interesovanja za vakcinaciju na Portalu eUprava www.euprava.gov.rs ; pozivanje građana na vakcinaciju sa tačnim mjestom i vremenom planirane imunizacije; i praćenje distribucije svih vakcina (a u Srbiji imamo četiri tipa i očekujemo petu) od trenutka prijema u centralni magacin, do trenutka davanja“, rekao je Jovanović.\nAleksandar SekulićMinistarstvo zdravljaZapadni Balkandigitalizacijakoronaviruscovid19


ATP Montreal: Čilić u 2. kolu | N1 HR\n06.08.2019. |20:00 >20:02 |\nČilić je odlično krenuo u odlučujuću igru i poveo sa 3-0 uz dva "mini-breaka". nažalost, tu je prednost odmah i ispustio pa je Klahn čak stigao i do set-lopte kod svog vodstva od 6-5. Tada je Čilić pogodio samo jedan od svoja dva asa, da bi zatim realizirao svoju drugu meč-loptu.


Oružane snage BiH ipak na Bobovcu: Dodik reagovao - Ovo je dokaz dokle je spremno da ide 'političko Sarajevo' | BL!N Magazin\nOružane snage BiH ipak na Bobovcu: Dodik reagovao - Ovo je dokaz dokle je spremno da ide 'političko Sarajevo'\nFront 25.11.18, 12:53h\nStevandić i Špirić imaju obostranu upalu pluća, primljeni u bolnicu\nOn je istakao da Predsjedništvo u njegovom mandatu nije raspravljalo o tome, a da je moralo ako u vezi sa tim postoji nesagalasnost, kao i da je već rekao kako je protiv upotrebe te jedinice\nPripadnici Oružanih snaga BiH danas ipak prisustvuju obilježavanju Dana državnosti BiH na Bobovcu iako je to jučer bilo neizvjesno nakon što je, prema navodima Organizacionog odbora narodnog okupljanja na Bobovcu, ministrica odbrane BiH Marina Pendeš zaustavila planirano i pripremljeno angažovanje počasne jedinice i vojnog orkestra OS BiH - piše N1.\nPovodom prisustva pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine na Bobovcu i obilježavanja Dana državnosti Bosne i Hercegovine, oglasio se predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik koji je kazao da su angažmanom počasnog voda Oružanih snaga BiH povodom obilježavanja Dana državnosti BiH zloupotrijebljene procedure, ignorisan rad Predsjedništva kao vrhovnog komandanta, te da to pokazuje dokle je spremno da ide "političko Sarajevo".\n"Nemoguće je prihvatiti činjenicu da se počasna jedinica Oružanih snaga BiH postroji na taj datum koji mi ne prihvatamo, a s druge strane da se ospori upotreba te počasne jedinice za Dan Republike Srpske i to je nešto što će ostati problematično. Zatražiću da vidim kakve su procedure", rekao je Dodik.\nDodik je naveo da su ga obavijestili da je dosadašnje Predsjedništvo Bosne i Hercegovine usvojilo "neki operativni plan" upotrebe počasne jedinice i da to pravo "izvlače iz toga".\n"Smatram da je novo Predsjedništvo moralo da o tome donese odluku. Ono je ponovo ignorisano i nije bilo nikakvih traženja od druge dvojice članova Predsjedništva da se to stavi na dnevni red što govori o njihovoj namjeri da ignorišu rad Predsjedništva kao vrhovnog komandanta", ocijenio je Dodik.\nAdil Kulenović, predsjednik Kruga 99, jednog od organizatora okupljanja na Bobovcu, kazao je da ne zna kako je došlo do "zaokreta" kada je u pitanju angažman OS BiH na Bobovcu.\n"Sinoć sam obaviješten da će Oružane snage BiH ipak sutra doći na Bobovac. Ko god da je donio, odosno uticao na ovu odluku, mi mu se zahvaljujemo", kazao je Kulenović.\nIz Organizacionog odbora koji čine BZK Preporod, HNV BiH, La Benevolencija, Krug 99, Merhamet, SGV-PR i VKBI jučer su saopćili da je "skandalozno da ministrica odbrane BiH Marina Pendeš zaustavi planirano i pripremljeno angažovanje počasne jedinice i vojnog orkestra Oružanih snaga BiH u ovoj narodnoj manifestaciji".\n(N1/ DEPO PORTAL, BLIN MAGAZIN/mr)\n#dan državnosti #os bih #bobovac #milorad dodik


Električna gitara Ibanez RG370DXL-BKN za levoruke: Električne Gitare: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nElektrična gitara Ibanez RG370DXL-BKN za levoruke\nKarakteristike proizvoda: Električna gitara Ibanez RG370DXL-BKN za levoruke\nNamenjena je levorukim gitaristima.\nOpis proizvoda: Električna gitara Ibanez RG370DXL-BKN za levoruke\nIbanez RG370DX električna gitara je izrađena od basswood-a, relativno laganog drveta, što je čini veoma udobnom za dugo sviranje. Sa dobrim balansom niskih i visokih tonova, basswood je taman između alder-a i mahagonija po zvučnom karakteru. 24 praga su tu za lako sviranje kako akorada, tako i sola, a Edge III tremolo sistem omogućava vam da ostanete u štimu celu noć. Namenjena je levorukim gitaristima.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 27133\nSifra 27133, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 27133, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Turska demantovala tvrdnje Atine o seizmičkim istraživanjima u grčkom kontinentalnom pojasu | TRT Bosanski\nTurska demantovala t...\nMinistarstvo vanjskih poslova Turske saopštilo je da je Ministarstvo vanjskih poslova Grčke uputilo "neutemeljeno saopštenje" tvrdeći da je Turska provodila "ilegalne" aktivnosti u grčkom kontinentalnom pojasu u istočnom Mediteranu.\n“Područje na kojem naš brod 'Oruč Reis' provodi seizmička istraživanja u potpunosti je unutar kontinentalnog pojasa naše zemlje, koji je određen na osnovu međunarodnog prava i registrovan je u Ujedinjenim nacijama”, naveli su iz Ministarstva vanjskih poslova Turske.\nJoš se dodaje da je Turska grčkom ambasadoru u Ankari 23. oktobra objasnila sve okolnosti u vezi s ovom situacijom.\nMinistarstvo je preciziralo da je područje na kojem će brod 'Oruč Reis' provoditi seizmička istraživanja između 25. oktobra i 4. novembra udaljeno je 440 kilometara (273 milje) od kopna Grčke i 130 kilometara (80 milja) od Turske.\nU saopštenju se također navodi da je Turska spremna na dijalog i saradnju kako bi se postiglo rješenje koje se temelji na pravednosti, garantujući legitimna prava Turske i kiparskih Turaka.\n"Očekujemo da će Grčka prestati iznositi vještačke razloge i preduvjete kako bi izbjegla dijalog s našom zemljom", dodaje se u izjavi.\nTagovi: #Grčka , #Turska\nVolkan Bozkir: Pravičan pristup vakcini protiv koronavirusa je od vitalnog značaja\nBozkir, koji je inače iz Turske, ukazao je da efikasnost vakcine zavisi od vakcinacije velikog broja ljudi širom svijeta.


Google platio Rusiji kaznu od 7,4 miliona dolara – Bankar.me\nMay 15, 2017 SVE VIJESTI, TEHNO Leave a comment\nAmerički internet pretraživač Google platio je novčanu kaznu u iznosu od 438 miliona rubalja (7,4 miliona dolara) koje je kompaniji izrekla Federalna antimonopolska služba Rusije (FAS), saopštio je ruski regulator za zaštitu tržišne konkurencije.\nElena Zajeva, direktorka u FAS-ovom odjeljenju za kontrolu nad tržištem informacionih tehnologija, izjavila je za agenciju Tas s da Google sada mora da plati ruskim regulatorima još dvije novčane kazne u iznosu od po 500.000 rubalja svaka koje su izrečene njenim organizacionim dijelovima. FAS i Google su 17. aprila “prijateljskom nagodbom” okončali dvogodišnji sudski spor koji su ruske vlasti pokrenule protiv protiv američke firme zato što je unaprijed instalirala svoje aplikacije u mobilne uređaje koji koriste operativni sistem Android.\nPrema postignutoj nagodbi, Google se obavezao da će platiti 438 miliona rubalja kazne i da na uređajima sa Android operativnim sistemom neće ograničavati instaliranje pretraživača, aplikacija i usluga drugih proizvođača.\nPOJMOVIEU tuži Google Google google apps\nPrevious Četiri razloga zbog kojih će Evropa propasti\nSljedeći Koja zemlja EU plaća najskuplju struju?


Na žalost, situacija na Kosovu se iz sata u sat pogoršava i postoje pretnje da sve ovo danas preraste u mnogo veći sukob. Nasuprot izjavama albanskih predstavnika da se radi o spontanom protestu građana, izgleda da su svi današnji sukobi dirigovani sa jednog mesta, kao i mnogo puta do sada.\nKrenulo je sa banalnim, isfabrikovanim povodom koji se zatim u potpunosti medijski eksploatiše u svrhu postizanja unapred određenih ciljeva. KFOR i međunarodna policija na Kosovu ne mogu da zaustave pomahnitale fanatične Albance koji su rešeni da ostvare “Kosovo bez Srba” (i drugih nacija). Albanci bez zazora i ustručavanja napadaju svoje dojučerašnje “spasitelje”.\nNovoj vladi u Beogradu, samo nedelju dana od konstituisanja, zapao je “vruć (da ne kažem užaren) krompir”. Vlada Srbije je u stalnom zasedanju, a najavljena je i sednica Vrhovnog saveta odbrane.\nIzgleda da će opet, po ko zna koji put, posustala ekonomija pasti u drugi (treći, četvrti…) plan usled produbljivanja političke krize.\nTags KFOR, Kosovo, Politika, Srbija Author Goran Aničić\nPrevious Previous post: Albansko proleće\nNext Next post: Protesti u gradovima Srbije\nNaslovnica koja na jasan i upečatljiv način, jednim crtežom, ilustruje raspad i devastaciju jedne države, uz svesrdnu "pomoć i uticaj" tzv. međunarodne zajednice: ...\nLeave a comment on The Economist: Sirija\nCategories Društvene mreže, KulturaPosted on 6. November 2010 6. November 2010\nRambo Amadeus – Making of the Social song\nLeave a comment on Rambo Amadeus – Making of the Social song\nLeave a comment on Lakše do verifikovanih tiraža


Monopol | B92 Blog\nkada kompanija pokuša da odbrani neodbranjivo, da tuži državne službenike, da iskrivi brojeve, proširi definiciju relevantnog tržišta, to im već zameram.\nРелевантно тржиште производа у складу са чланом 6. став 2. Закона чини скуп роба и/или услуга који су заменљиви од стране корисника тих роба и/или услуга под прихватљивим условима у погледу њиховог својства, уобичајене намене и цене.\nJa bih ovoj definicij dodao i: da ne moram da uđem u pet drugih radnji ...\nOvde je kratak članak o rešenju Komisije za zaštitu konkurencije. A ovde je i ceo tekst rešenja Komisije za zaštitu konkurencije za one malo hrabrije.\nU svakoj kompaniji u kojoj sam radio, kao zaposleni, kao deo menadžmenta, kao vlasnik, u ulozi člana upravnog odbora, ili samo akcionara, cilj mi je bio isti: što veći profit. Što veći udeo u tržištu je samo podskup cilja: što veći profit. Ali kao građanin/potrošač, not so much. Upravo suprotno.\nSvaki monopol je loš. Svaki monopol je zloupotreba. Zato što je monopol ekvivalentan porezui. A samo država može da udara takse. Zato što ne postoji razman profit. Ko da odluči koliki treba da bude? Sama kompanija? Tako i dobijamo marže i rabate od 20-40%. Jedino konkurencija. Npr. koje je objašnjenje da cene kablovske televizije skoče 30%? Ima jedno. Zato što može, jer nema izbora i nema konkurencije da spreči povećanje, odnosno da profitira od preterane cene alavog konkurenta. A ljudima treba kablovska televizija.\nNe znam da li se sećate onog filma u kome dva genijalca smišljaju kako da naprave video (na srpskom :) u kome će da smuvaju Maradonu da im pošalje 10.000 maraka za navodnu operaciju jednog od njih koji je u invalidskim kolicima. U ovoj izvanrednoj studiji tržišne ekonomije, završavaju sa cenom od 200.000 evra, jer šta je to za Maradnou. Ista ograničenja važe i za monopolistu, kao i za ovu dvojicu: ne koliko je razumno već koliko kupac može da podnese.\nPrimer ove logike je i "problem" sa kamatama u Srbiji, gde se ne radi o nedostatku konkurencije u smislu broja banaka, već u smislu zasićenosti tržišta. Dok god tržište ne postigne zasićenje, banke neće morati da se bore međusobno za klijente. Kakve god proizvode istaknu, ima više kupaca nego što imaju sredstava da plasiraju. Pa što da smanjuju kamate? Kako se primičemo zasićenju, ovo će se drastično promeniti. Samo ne pre.\nI zbog svega ovoga, treba ojačati Komisiju za zaštitu konkurencije. Dati joj snagu da izriče kazne. Dati joj sredstva da istražuje tržište u svim njegovim segmentima. Da bude pravi zaštitnik građana i šampion konkurencije.\nI pitah se svojevremeno šta je najbogatijem građaninu Srbije trebala ona priča sa Čedom. On kao otmičar i ostale priče za rubriku what the f... Krajnje neozbiljno. U stvari nisam baš iskren kad kažem da sam se pitao. Više sam se podsetio na priču mog prijatelja od pre 25 godina kada mu je ujak iz Nemačke donosio Rolandov sintesajzer vredan 4000 maraka. U to vreme carina je bila 150% ili tako nešto. Sintesajzer jeste veliki u kutiji, ali je i ujak bio spretan to match, pa je povrh sintesajzera u vozu imao i veliku kutiju sa brdom kunića. I tu nasta velika rasprava oko kunića, i oni hoće da mu uzmu, jer ne mogu kunići preko grane, a on kao ne da, tragedija za njegove kuniće i zaustavio voz i ... i uzeše mu kuniće.\nJa se nadam da će jedina razlika između ove dve priče biti u tome što je ujak uspeo. Jer mleko nije sintesajzer.\nandjelija 22:06 13.12.2007\nse 'sedam ipo' sa trifunovicem bese greh Pohlepa ako se ne varam. odlican primer btw....\njos kada bi malo mi objasnio o marzi...kako to da nema kontrole od strane vlade kolika je marza po proizvodu.\nSaša Radulović 23:20 13.12.2007\nNema i ne treba da bude. U tržišnoj ekonomiji, maržu određuje tržište, konkurencija, ponuda i potražnja. Monopol je anomalija tržišne ekonomije. Borba je protiv monopola, ne u diktiranju marži.\nigipop 22:09 13.12.2007\ntreba ojačati Komisiju za zaštitu konkurencije\ndodao bih ali pre svega otvoriti trziste.\nSteta sto ne pises cesce.\nSaša Radulović 23:22 13.12.2007\nPotpuno se slažemo. Mora se otvoriti tržište. Ovaj problem je direktno povezan sa tržištem nekretina, odnosno nedostupnim prostorom za otvaranje tržnih centara i preko toga posredno i sa porezom na imovinu koji direktno potpomaže ovakvo stanje stvari.\nDejan Restak 22:10 13.12.2007\nU svakoj kompaniji u kojoj sam radio, kao zaposleni, kao deo menadžmenta, kao vlasnik, u ulozi člana upravnog odbora, ili samo akcionara, cilj mi je bio isti: što veći profit. Što veći udeo u tržištu je samo podskup cilja: što veći profit.\nNa sta vas jel tako podseti ovaj prethodni Jelicin tekst\nMada vidite kakva je sudbina ptica grabljivica. Priruda je cudo.\nandjelija 22:17 13.12.2007\nda...kako si lepo primetio :)\nmene onaj supermod ne sljivi ni pet posto sa preporukama btw.\nDejan Restak 22:21 13.12.2007\na ti njega onda nasljivi. tako se to sada radi\nandjelija 22:36 13.12.2007\nSaša Radulović 23:24 13.12.2007\nPriroda jeste čudo. U nedostatku surovih mehanizama prirode, društvu i tržištu je potrebna Komisija za zaštitu konkurencije.\nSoylent Green 22:29 13.12.2007\nKleptokratija (ovo je antropoloski termin za drzavu - oni koji otmu hranu da plate batinase pomocu kojih otimaju jos vise hrane) nikad nece nista da uradi zato sto podanici misle da to treba. Ona ce nesto da uradi na svoju stetu samo da sacuva vlast. Problem u Srbiji je sto kleptokratija uspesno kreira surogatne ciljeve za podanike tako da se otimacina hrane nastavlja.\nStvar se nece okrenuti zapomaganjima da ova ili ona institucija kleptokratije "radi svoj posao" (mislim da se oni tresu od smeha kad vide ove apele), vec ce do promene doci kada vecina gradjana moze realno da ozledi kleptokratiju kad ista preterano krade. Za ovo je neophodno oslabiti drzavu, lisiti je vlasnistva, i od dzinovskog parazita (partije sa svojim buljucima "direktora" napraviti minimalno nuzno zlo.\nKo to moze da uradi? Posle "smene" prethodnog rezima novi rezim se brzo konsolidovao i danas izgleda jedino ima ozbiljan pritisak spolja. Ja ne vidim koja grupa unutar Srbije moze da izvrsi realan pritisak na rezim da odsece 50-60% svog mesa. Bez toga sve je ovo bezpredmetno. Mozda ce za 5-6 godina novi sloj srednje klase dovoljno ojacati da se oslobodi ovakve drzave - svidjalo se to nekom ili ne, sirovi i surovi kapitalizam je jedini nacin da se koliko-toliko neutralise drzava.\nAli kleptokratija i tu ima spreman plan: kosovo + krezube pravoslavne golje = stabilnost za 20-30 porodica oligarha.\nUnfuckable 22:37 13.12.2007\n...diskutovano je kod mene na blogu pre jedno mesec dana o ovome i drugim stvarima - ko želi baš sve da čita to može učiniti ovde - samo da napomenem - glavnina priče je na strani 2.\nDa se ne smarate - evo malo c/p nekih mojih stavova i saznanja povodom te priče :\nMinistar koji je rekao da treba pustiti inostrane trgovačke lance otkriva rupu na saksiji. Mislim da on samo malo surfuje na talasu kritika koje se ovih dana valjaju prema Tajkunu. Priča ono što zna da narod želi da čuje eda bi se malo distancirao od "neobaveštenih" kolega koje još uvek pojma nemaju da je monopol u pitanju....opet malo jeftinih poena u javnosti, btw - po meni.\nVest o Baraćki je dobra ali očekivana.\nMalo sam se "svađao" oko nje ovde na blogu - tj oko teze : "Ona je ok, ali....joj nikada neće zaboraviti kako je podmetala klipove u točkove vladi Premijera...." - čist nonsens koji samo govori o mentalnom stanju kritičara a ne o VB, jer ako žena treba da radi svoj posao, a treba - treba da ga radi UVEK, pa makar joj ćale bio predsednik Vlade or ministar. Premijer je bio ....aj da ne trošim reči, tj komplimente jer on nije tema - ali ne pretendujem da je mogao baš sve da kontroliše & zna, tako da je za VB tamo sigurno bilo posla, kao i svuda uostalom. A jedan korumpirani šljam od ministra se može dogoditi bilo gde i bilo kome, tako da tu ne vidim odgovornost pok. Premijera\nE sada se vraćamo na vest o Tajkunu i dobavljačima :\nDobra vest : počelo je da se priča. Takođe vidim da su malo smanjili apetite - krajem 2003 ulaz u Maxi je, recimo, uvoznike suhomesnatih đakonija koštao oko 20.000 evrića. Sada vidim da uzimaju oko 2000 evra - al izgleda - po artiklu, što opet dođe basnoslovno. Tako da to i nije dobra vest, kao ni ostale koje slede...\nPrincip je prost, i iznenadio bih se ako ga ne znaš : ne plaća dobavljač to nikome zaista, nego daje robu za otvaranje marketa ("prvo punjenje" za DŽ...eto odgovora zašto je roba tako jeftina na raznoraznim otvaranjima i zašto gledamo jadne penzose kako se koče na - 10 C da bi pazarili jeftino tv. Ako je market već otvoren - daće besplatno robu - again - pa će se napraviti specijalna promocija sa sve degustacijom na veselje vaskolikog potrošača. Extramoney (manageru u džep ) ili extraroba ide za bolju poziciju artikla u gondoli. Nije svejedno gde će ti roba stajati, jelte...\nSledeća ucena je kod robe kojoj ističe rok - ako se ne proda, da je dobavljač uzme nazad....pa nek vidi šta će s njom...Dalje ide ucena za rok plaćanja : C market nije ništa radio bez 90 - 120 dana. Merkator je jedini bio uredan i korektan - tih dana kasne 2003 na 2004. - što je i razumljivo, pošto je morao da pliva međ ajkulama tiho & oprezno.\nPostavlja se pitanje : zašto poor dobavljač pristaje na ovakav silovateljski protivprirodni blud ? A gde će da plasira svoju robu - pogotovu sada ( 2007.) kada znamo šta se sve od maloprodaje nalazi u čijim rukama ...\nA znalo se i te 2003. kada je cela priča o "borbi za prostor" počinjala ...ko se sada seća Pekabete ? Pa tada se već videlo u šta se ide, zar ne ...?\nA distribucija objekata Maxija po opštinama je bila još zanimljivija ....Merkator je za tili čas bio "opkoljen", Metro takođe, Rodić suviše daleko....najveća koncentracija je bila na Novom Beogradu, baš tamo gde se očekivao ulaz ino - konkurencije...Ali ok - to je način koji još i mogu da podvedem pod legalnu i legitimnu odbranu svojih poslovnih interesa.\nRezultat cele te priče je da je Tajkun od 2003 - do 2007 od Beograda, a i Srbije napravio Kineskim zidom opasanu "ekonomsku nišu" u kojoj je exploatisao sve blagodeti svoje sveprisutnosti..\nAjmo sada varijanta 2 - kao, krenulo je, puštamo druge trgovinske lance u Srbiju....da pojasnim zašto mislim da "neman ima stotinu lica..." :\nOk, došli "lanci" u Srbijicu. Krenuli da skupljaju dobavljače, da napune novoizgrađene objekte. Sve 5, samo fercera ...aups..?!?!?! Ko će to da im se pojavi kao dobavljač, ček da malo pogledamo....\nDelta od A do Š - skroluj do dole\na može i ovo :\n...dakle, Tajkun se obezbedio sa svih strana - na to sam mislio kada sam spominjao tu analizu s kraja 2003 koju smo radili....(Delta, Ist Point i pomalo građanin Peconi obrušiše se na kupovinu proizvodnje i prerade hrane....justlikethat) - i postalo je jasno da će se - vrlo skoro - on pojaviti kao potencijalni dobavljač bilo kom inostranom ili non - delta lancu koji se zahebe i uđe ovde. Ti potezi "mahnite kupovine" korespondiraju takođe sa ulaskom Merkatora, najavom Metroa i jošponekih jelte....potpuno je jasno.\nAmaterski se pitam da li će Metro, recimo i Maxi dobiti iste uslove kod dobavljača koji je kamuflirana Delta.... - iako ispada da dobavljač sada ne diktira uslove, u ovom slučaju - kada ima garantovanu prodaju ( ili je deficitaran artikal,. ili ima "dobre odnose" sa Maxijem & Tempom pa mu je plasman osiguran...) - mogao bi ih diktirati, zar ne ? A prazne gondole u velikim hipermarketima deluju jadno i asociraju na većviđeno - čime se ta radnja loše pozicionira u glavi kupca.... - što je lako izvodljivo "iznenađenje u plavom", zar ne ...recimo u sred neke novogodišnje kampanje ...\n...A, iza toga zamišljam naslove u "non Delta" ( ima li ih ?) glasilima - nešto tipa : "Domaći proizvođači rekli odlučno NE stranim ucenama" & " Zli stranci ucenjuju sirote proizvođače" ...a iza toga, logično - stupa dostojanstveni vitez na belom konju u Delta paradnoj uniformi koji podržava "sirote proizvođače" i nesebično im - pozitivnim primerom & nadasve patriotski pokušava pomoći nekim šatroolakšicama ....cirkus, ali predvidljivo & takođe očekivajuće\nTo je taj drugi deo priče. Imperija ima i snage i mogućnosti da uzvrati udarac. Najmanji problem je Delta City, rekao sam to 100 puta, baš zato što je tako vidljiv.\nBitno je očima nevidljivo....\n( izvinjavam se autoru bloga na dužini komentara, nema ljutnje ako pobriše )\nJelica Greganović 10:49 14.12.2007\nMogu ja malo?...\nNedobog da koga branim, ni slučajno...ja i tako spadam u sive mišove, što trče livadom u cik-cak, a 'tica grabljivica mu viče:"AKCIJA! Poniženje od 50% ! 'Odi da vidiš što je lepo!"\nAli...samo da bude jasnije, oko pomenute slovenačke firme. Njen najveći problem je u tome što je u tuđoj šumi, a ne što je bolja od ostalih. Druga razlika je i u tome, koliko je šumar toleriše. U Srbiji šumar očito spava ili stimulisan, gleda drugde, a u Sloveniji se ponekad i probudi. Daklem i Mercator je ovde poznat po ceđenju dobavljača. Em kasno plaćaju, em odiru da uđeš u njihov giga-mega-maxi centar, em imaju i još maštovitih oblika sateravanja u ćoše. A u svojoj su šumi. Kupujte domaće i slični fazoni su bili i ovde. Da ne govorimo o tome da si daleko ispred drugih, ako ti predsednik države, ličnoipersonalno, secka salamu na otvaranju novog prodajnog centra.\nBilo ovde skoro jedno čupetanje...bacaju se strašne količine hleba. A cena mu raste li raste. Tim povodom, u nekoj emisiji ovdašnjoj, mi u trenutku gubljenja kontrole i čupetanja, javnog, od strane šefa dobavljačke pekarske firme i šefa Mercatora, saznamo da je dobavljačevo bitisanje u M, ucenjeno time da mora da sam odveze sav višak hleba. Koji M naručuje bez da razmišlja racionalno, važno je da je u skladu sa "vidi koliko ga je, samo kod nas i uveče". Posle ovi pekari od gomiletina hleba, starog jedan dan, naprave tri kesice prezli, a ostalo se baci...a cena hlebu raste.\nA i oko monopola bi se imalo popričati...nego ova šuma je u okviru prašume, pa ne može šumar baš po svome...mada...recimo Pivovarna Laško ima oko 49,...iiiii po iii još maličak %, ali antimonopolska komisija ocenjuje da fali krajnik od buve do 50% pa da bude monopol...\nA što se kunića tiče...ja samo čekam da vidim hoće li dovoljno porasti temperatura, pa da od toplote cikne i zasmrdi i mleko.\nUnfuckable 11:34 14.12.2007\nRe: Mogu ja malo?...\n..naravno, nemam ja iluzija oko Mercatora - ali ovde nisu "u svojoj bari" tj okruženi su ajkulama pa moraju tiho da plivaju.. Da oni drže 70% tržišta ista bi se pesma pevala, ne brinem...\nČudno mi je bilo već to što im je "dozvoljeno" da kupe Rodić....ali mislim da je to bila fora čisto da se "vlasi ne sete" dok se ovamo stavlja šapa na C market.\nNije problem to što prosečan građanin ostavi 340 ili koliko već evra u prodavnici godišnje. Pa negde ih mora ostaviti - to je ono što potroši. Problem je što sve ide na istu adresu, tj račun. A onda nema konkurencije tj niko nije lud da dozvoli da mu neko uleće "u tanjir" i tu se ne biraju sredstva. setite se u Madžarskoj : Metro, Kora i Kerfur se bukvalno kolju oko kupaca. Metro po pravilu niže cene, Kora bolja usluga i lepši ambijent, a Kerfur nešto izmedju...Kuocima najbolje, stalno sniženja - samo pevaju\nAutor bloga je lepo primetio da je jedan od ključeva cele priče tržište nekretnina, tj "građevinsko zemljište" - tu strani lanci udaraju "o ledinu" po pravilu - tj tu je slepa ulica u koju ih neko tako lepo uvede i ostavi..... Samo što to većina ljudi ne vidi.\nKao što rekoh : bitno je očima nevidljivo.\nTorpedo 12:33 14.12.2007\nNije problem to što prosečan građanin ostavi 340 ili koliko već evra u prodavnici godišnje. Pa negde ih mora ostaviti - to je ono što potroši. Problem je što sve ide na istu adresu, tj račun.\nProblem je sto prosecan gradjanin u maloprodajnim objektima ostavi najmanje duplo vise novca ( sudeci po minimalnoj potrosackoj korpi), problem je sto Komisija prelazi preko te cinjenice jer joj to odgovara da bi povecala % udela na trzistu jednoj kompaniji (u njihove pobude ili stranacku pripadnost necu da ulazim), problem je sto u ovoj zemlji niko ne deluje iz iskrenih pobuda, problem je sto u ovoj zemlji svako radi za nekoga ili iz nekog racuna, problem je sto su svi o ovome cutali dok se nije pokrenula otmicarska prica... problem je kako bilo kome sta verovati posle svega?\nOh, da, stranci i te kako jos ulazu u trziste nekretnina u BGD-u, pogotovo na NBGD, svi novi hoteli na toj opstini su strane investicije (sem ako mister Beko ne stoji iza svih izraelskih i britanskih kompanija koje se vrte ovde), ulazu i u gradnju stambenog i poslovnog prostora jer je tu mnogo veca, brza i sigurnija zarada nego u maloprodajnim lancima. Lepo naduvas cene na tom prostoru, prodas pricu o poslovnom centru buducnosti i onda gradis li gradis i prodajes li i prodajes.\nVeliki lanci nemaju problema sa gradjevinskim zemljistem, Metro koga ste spominjali je primer, vec sa samim trzistem i kupovnom moci, ipak je 540 miliona eura (koliko po navodima Komisije vredi BGD trziste) relativno mala cifra za ulazak velikih evropskih igraca u svetu maloprodaje. Nece Metro ili Cora da prave u Beogradu (ili u Srbiji) 10 ili 15 prodavnica da bi se otimali sa Deltom ili Mercatorom oko te cifre. Pre ce da bude slucaj kao onomad sa Intezom, dodju iskesiraju i preuzmu trziste... a nama ostave iste cene :p\nSaša Radulović 14:25 14.12.2007\nKao što je Jelica lepo primetila, nije Mercator ništa bolji od Delte. Niti su zajedno ni bilji ni lošiji od bilo koje druge svetske korporacije. Pitanje leži kod šumara.\nVeliki lanci imaju problem sa građevinskim zemljištem.\nTorpedo 14:54 14.12.2007\nA sta je sa Ideama i Rodicima-Mercatorima koji nikose zadnjih 3-4 godine na NBGD? Oni su sposobniji od jednog Alda, Wal Marta ili Core odnosno nemaju nikakve probleme sa zemljistem? Ili zasto je Ikea prodala svoj plac na novosadskom autoputu? Da je obrt u Beogradu u maloprodaji 2-3 miljarde jos kako bi se gurali na ovo trziste bez obzira na cene zemljista i dozvole.\nSaša Radulović 15:37 14.12.2007\nPlitka vam je argumentacija. Lanci ne dolaze u Novi Beograd, već u Beograd. Cene zemljišta u Novom Beogradu su već astronomske. Zemljišta u ostalim gradskim opštinama na atraktivnim lokacijama jednostavno nema. Sistem, a tu mislim na porez na imovinu i gradsko građevinsko zemljište u državnoj svojini sa nultom cenom korišćenja, je takav da vas ne košta ništa da imate garažu ili straćaru na atraktivnom placu i da je držite. Ovo direktno ubija investicije i gradnju. Ali nekako mi se čini da vas analiza i ne interesuje. Znate vi već odoka da ovo sve nije problem\nTorpedo 17:39 14.12.2007\nNovi Beograd je deo Beograda, samim tim ako Aldo, Wal Mart, No frils ili Canadien Superstor dodju na NBGD dosli su i u Beograd, logicno ili nije? Veliki supermarketi se ionako bilo gde u svetu ne grade po atraktivnim lokacijama, grade se na lokacijama koje nisu tako skupe i svaka beogradska opstina ih ima (cak i Vracar). Vasu pricu o "ubijanju investicija i gradnje" je koliko jos prosle godine demantovao Verano, kupovinom stracara na cosku Ruzveltove i Cvijicece i izgradnjom svog trznog centra, Eto covek je usao u investiciju a vidim se da sprema da investira i u cosak preko puta. Zato price tipa "problem je gradjevinsko zemljiste" ne deluju logicno, pogotovo za firme koje imaju obrte od vise destina milijardi eura, ako rese da udju i osvoje trziste u Srbiji za njih investicija i u astronomski skupo zemljiste ne predstavlja nikakav problem, uostalom u svakom trenutku mogu da kupe bilo koju trgovacku kucu u Srbiji.\nI jedna konstatacija, upustanje u konverzaciju logikom " ja sam analiticar i ja znam sta je sta a ko si ti u svemu tome" ipak nije normalno za coveka koji se hvali time da je bio menadzer na Zapadu. Uostalom cela ova prica nema smisla jer vi imate jasan politicki stav.\nVidim da je u tekstu na koji ste dali link izvrsena prepravka, dodata je recenica da Delta ima preko 40% trzista sto jutros nije stajalo. Uticaj ovog bloga ili pritisak sa strane?\nSaša Radulović 21:41 14.12.2007\nRaširiste se po blogu, rekoste kako nije ovo već ima Ideja i Rodić, pokazaste superiornu argumentaciju, ukazaste na faličnost moje, oceniste da se radi o mom političkom stavu a ne analitici. Mislim da je bilo dosta. Čitaoci će već umeti da cene.\nd j o l e 23:32 13.12.2007\nZato što je monopol ekvivalentan porezui. A samo država može da udara takse.\njedine imaju monopol poreza, monopol upotrebe sile, monopol zakonodavstva, monopol izvrsne vlasti ...\nMozda u slucaju privatnih monopola moze da se desi slican proces koji se desio u drzavi: da iz ekonomskog monopola pocne da se razvija i privatni monopol za upotrebu sile ili privatnu zakonodavnu i izvrsnu vlast (kako bi zastitio interese, na nacin na koji to cini i drzava). Do sada je iz drzavnih ekonomskih monopola izrastala sama drzava ... shodno tome iz privatnih ekonomskih monopola moze da izraste privatna drzava unutar drzave.\nDragan Vujanović 00:19 14.12.2007\nMonopol u nekoj oblasti privrede jeste direktna posledica kvaliteta države u kojoj živimo, odnosno, cela ta situacija je najdirektnija posledica monopolizama u oblasti političkih ideja i političkog delovanja. Ovde podrazumevam da je politika alat kojim se oblikuje jedno društvo, a samim tim i život pojedinca. Neinventivna politička elita i inertna glasačka masa interaktivni su mehanizam koji održava stanje niske produktivnosti i pluralizma političkih ideja i inicijativa. Kad je to tako, krupan (prljavi) kapital lako prolazi ispred nosa javnosti i svojim nezdravim mehanizmima uticaja, indirektno, jede samu državu.\ndjoca 02:29 14.12.2007\nU globalu se slazem sa celom pricom oko stetnosti Deltinog monopola, ali moram priznati i da mi nije jasna histerija oko toga. Nije mi jasno pre svega sta se dobija celom pricom i sta je cilj.\nPrvo, pominje se prica da je Delta napravila godisnji promet od oko 400 miliona evra i da time drzi 2/3 trzista Beograda. Dve stvari mi ovde nisu jasne. Prvo, jel moguce da je promet svih maloprodaja u Beogradu godisnji 300 evra po stanovniku? Drugo, ako recimo Delti zabrane da spoji C Market i ostatak carstva, sta mi konkretno dobijamo. Imacemo 2 kompanije u vlasnistvu jednog coveka koje drze svaka po trecinu trzista. U najboljem slucaju drzava moze da ga natera da proda C Market i on ce ga prodati. Tu su opet dve opcije. Jedna je da C Market kupi njegovog strica mali. Druga je da C Market kupi Merkator i time po brojkama on dobije monopol u Beogradu. Treca je naravno da ga kupi neki 6 lanac koji nam do sad nije dosao, ali sto bi to radio u gradu u kom se trosi 300 evra po stanovniku. Da je hteo do sad bi dosao valjda i napravio sta hoce sam. So, mrka kapa koliko vidim da ce se to resiti bas tako lako.\nJos jedno bitno pitanje. Od kad je to Beograd Srbija. Naravno, odavno se vodi politika koja poistovecuje Beograd sa Srbijom i obratno, ali nije bilo bas ovako ocigledno. Da li bi se pravio problem Delti da ovim spajanjem drzi 20% trzista u Beogradu i 70% u Nisu? Nesto sumnjam ;-) nemam pojma sto...\nNovi problem...pomenuli ste kablovsku. O tom problemu se naravno ne prica. Kao ni o jos 100 razlicitih monopola koji postoje u uvoj zemlji i koji su pogubniji od onog sto radi Delta i koji nisu skoncentrisani samo na Beograd. Mleko? Fiksna telefonija? Zasto napad nije krenuo i na Beka (mleko) ili Sorosa (SBB)?\nMInistar je rekao da treba pustiti strane trgovinske lance da udju na trziste i to je skroz OK, osim jednog. Jel to znaci da ih neko trenutno sprecava? On? Delta? Jel to znaci da mi na granici imamo ljude koji stoje i cekaju da uloze novac, a Miskovic im zabranjuje? Ako tako nesto izjavi ministar, onda bi valjda neko trebao da odgovara za to. Bilo za zabranu, bilo za prethodno necinjenje.\nI lepa je borba protiv monopola...ali ima i drugih stvari. Pre neki dan sam izgubio par sati zbog vadjenja poreskog uverenja koje mi je trebalo za vizu. Kad saberem i oduzmem, godisnje na to izgubim vise nego na Deltinoj razlici u ceni. A broj ljudi koji tamo sede i nista na rade i novac koji moram da platim za uverenje da redovono izmirujem porez da ne pominjemo. Kad cemo da osnujemo komisiju za osnivanje komisije koja bi ispitala opravdanost osnivanja komisije koja bi utvrdila jel nam trebaju tolike komisije cije odluke niko ne sprovodi i cije se price ne obicno, nego uvek na kraju okace macku o rep.\nPreporuka: 400 / Link / Replika: 11 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nTorpedo 09:02 14.12.2007\nU rešenju Komisije kojim se po drugi put zabranjuje pripajanje C marketa Deltinom trgovinskom lancu navodi se da Delta maksi, zajedno sa C marketom i Pekabetom, u 2006. zauzima 63,4 odsto relevantnog tržišta u Beogradu prema ukupnom godišnjem prihodu od 362,3 miliona evra.\nEh, kada ljudi ne razmisljaju svojom glavom nego za njih razmislja neko drugi... po ovim podacima ispada da prosecan stanovnik glavnog grada potrosi tacno 340e godisnje u maloprodajnim objektima, odnosno prosecna cetvoroclana porodica mesecno ostavi u monopolskoj Delti i ostalim minornim trgovackim lancima 113e (!!!) ili nesto oko 9000 dindzi. Voleo bih da ja sam trosim kao ta prosecna beogradska porodica, samo ja kao jednoclano domacinstvo, sta bih sebo mogao sve da priustim da mi ostane tih 10-15000 dinzi razlike izmedju realne potrosnje u maloprodajnim objektima i onoga sto mi spocitava Komisija. Opet, da bi izbegao moje subjektivno misljenje, ako se u celu pricu uvede pojam minimalne potrosacke korpe koja je sredinom godine u Beogradu bila oko 18000 dindzi ispada da u celoj prici Komisije nesto ne stima, gde se delo tih 9000 razlike, gde ih potrosi minimalni prosecni stanovnik Beograda? A opet da preskocimo pricu da svi napadaju RSZ za definiciju "minimalna potrosacka korpa" govoreci da on nema blage veze sa stvarnoscu...\nI meni, kao i gornjem blogeru nije jasno zasto recimo niko ne spominje ostale monopoliste po Srbiji (Salford je pretpostavljam politicki zasticen bar od strane koja napada Deltu), ne secam se da je iko potencirao monopoliste i iznosio cifre dok se nije pojavilo "svedocanstvo" o otmici. Od tad je krenula lavina, doduse samo po odredjenim glasilima, samo jedna kompanija je na tapetu, jeste ona najveca ali to upada u oci, upada u oci da je "obracun" krenuo od jednog trenutka i samo sa dva aktera, "otetim i otmicarem", sve ovo bi delovalo normalnije kada bi obican stanovnik Srbije bio uveren da je to iskrena briga za prosecnog potrosaca u Srbiji a ne politicki i/ili tajkunski obracun.\nU svakom slucaju za obicnog potrosaca ili prosecnog stanovnika Srbije i nije bitno kod koga ce ostaviti novac (Miskovic, Todoric, Rodic...) bitno je da ga ostavlja u sto manjoj kolicini tj da ima cene bar kao u okruzenju a koliko vidim ni ostali lanci se ne trude da obore cene ispod onih u Miskovicevim objektima.\nSaša Radulović 10:24 14.12.2007\nPrvo, nema histerije. Drugo, nije trebalo dozvoliti da C market kupi pravno lice koje je ujedno i vlasnik Maxija. Ogromna greška prethodne vlade.\nVi kao da ne razumete o čemu se ovde radi. Nije pitanje da li će se formalno spojiti Maxi i C market. Niti to ikoga brine. Monopol je ako jedan vlasnik, pravno lice, kontroliše oba preduzeća. Pročitajte tekst komisije u kome je lepo objašnjeno ko je vlasnik kog preduzeća.\nŠta je cilj? Pošto su kazne drakonske, to će prisiliti vlasinka da proda ili Maxi ili C market NEPOVEZANOM pravnom licu. Ne isplati mu se da plaća kazne. Zbog toga i tolika borba.\nI ne razumem logiku koja kaže: ima i drugih zašto pričamo samo o njima. Ili logiku baziranu na skepsi: ništa se na kraju neće desiti, pa što uopšte da pričamo. Pričajte o svima. Komisija mora da odradi prvi slučaj i utre put za sve ostale. To je jedini put promene.\nTorpedo 10:37 14.12.2007\nGospodine Radulovicu, slazete li se sa metodologijom Komisije po kojoj ispada da je prosecna potrosnja u maloprodajnim objektima po glavi stanovnika Beograda 340e godisnje? Mislim da je to mnogo bitnije od toga ko ima koliko kvadrata prodajnog prostora u BGD-u...\nglas_razuma 11:57 14.12.2007\nOd necega se mora krenuti a najbolje od g-din Miskovica kao najveceg pa ce i poruka buducim "monopolistima" biti jaca. Oko Deltinog monopala su stvari kristalno jasne i ne mora se sve smatrati teor.zavere. Ono sto je dosada bio kljucni problem ovde je sprovodjenje odluke ili namere.To cemo videti uskoro...btw Nije mi jasan taj G-din Miskovic, toliko novca, a ipak je svesvno usao u monopol i ne samo to vec se trudi da ga odrzi svim sredstvima...kojim? - bilo bi lepo da se ispita...po meni najvaznija stvar iz ovoga Deltinog monopola nije to sto je monopol ustanovljen, vec mehanizam kako je monopol uspostavljen i ono jos vaznije - kako je odrzavan. Iz toga bi se sto-sta naucilo za ubuduce.\nSto se tice ideje o slobodnom protoku kapitala i ljudi ona ovde ima brojne protivnike prvenstveno medju desnicom ili jos opstije medju neznalicama samo iz jednog razloga a to je nekompetentnost i neznanje, zatucanost rekao bih prosto.To nije izvorni koncept desnice vec jednostavno strah od necega za sta znaju da ce kao na dlanu pokazati njihovu nesposobnost i neznanje.Obzirom da je onih koji neznaju mnogo vise od onih koji znaju otuda i problemi koje imamo u tranziciji.Zato na svaki kapital koji dolazi sa investicionom logikom treba gledati kao na benefit sa vise nivoa.Donece iskustva, znanje, kintu i pokazace kako treba.U ovom smislu nije vazno da li je strani ili domaci kapital.Na zalost jedan negativan primer Delete (citaj g-din Miskovic) pokazuje da domaci kapital investira iz drugih pobuda (pare brzo-sto vise moguce-nije-vazno-kako logika).\nOvde drzava mora da bude mnogo Strozija, efikasnija.To se odnosi i na ostale oblasti koje su pod Drzavnom upravom. Problem su samo one neznalice (koji su uz to i, gle cuda, izrazito ambicizne) koji su deo i Drzavne administracije, firmi, administarcije...komsije nase...\nDa ne biste shvatili ovaj komentar pesimisticno (apokalipticki) trend je da ih je sve manje i njihovo svodjenje na razumnih 10-12% od ukupnog stanovnistva mozemo ocekivati za nekih 50-tak godina sto je, slozicete se, mali period za Srbiju ali veliki za Gradjane.\nSaša Radulović 12:41 14.12.2007\nObjasnite nam kako i zašto je to bitnije?\nNe radi se o maloprodajnim objektima, već o relevantnom tržištu. Pročitajte tekst komisije. Lepo je objašnjeno. Brojeve treba uporediti sa redovnom statistikom o potrošnji domaćinstava u Srbiji koju vodi Republički zavod za statistiku.\nU slučaju mog kućnog budžeta i budžeta svake porodice koju znam sa kojom sam pričao o ovoj temi, najmanje 80% budžeta na hranu i kućne potrebštine zadovoljavamo u Maxi-ju ili C-marketu. Zato što nas mrzi da svećom/automobilom tražimo konkurenciju. Jedan je udaljen 50 metara, drugi 100 metara od mesta življenja. Ovaj drugi i dalje izdaje račune na kojima piše C market ali na radnji sada piše Maxi.\nTorpedo 13:52 14.12.2007\nBitnije je koliki se obrt napravi nego ko ima koliko prodajnog (magacinskog) prostora, mnogo bitnije jer to i jeste poenta, poenta je novac. I da se manemo prica "moja porodica, komsije i ostali trose 80% kucnog budzeta u Maxiju jer su nam ostali daleko", drzimo se statistickih podataka Komisije. Relevantno trziste je trziste maloprodaje u Beogradu (tako je bar pisalo u clanku za koji ste dali link - dok nije nestao) i ono po komisiji iznosi 540 miliona eura - to je izvestaj komisije i ja sam to probao da poredim sa minimalnom potrosackom korpom sto mi i sugerisete.\nMalo osnovackih racunskih operacija (540 miliona eurica u opticaju po Komisiji, 1.67 miliona prijavljenih stanovnika u Beogradu) i dodje se do cifre od oko 9000din za prosecnu cetvoroclanu porodicu kako ceni ta ista Komisija. RZ za statistiku je u junu 2007 procenio MINIMALNU potrosacku korpu na oko 18,000din a ta ista korpa se skoro iskljucivo puni u objektima maloprodaje u kojima po Komisiji Delta ima preko 60% trzista. Opet da uzmemo za preterivanje optuzbe da RZS namerno smanjuje vrednost te potrosacke korpe zarad ubiranja jeftinih politickih poena (kako otuzno zvuci ovaj izraz) i da je tih 18 hiljada tacna cifra ispada da ta prosecna porodica potrosi za tu prosecnu a minimalnu korpu jos 9000din negde... ali posto je Komisija zanemarila sve ostale maloprodajne objekte ispod 50m2, znaci sve pekare, minidragstori po ulazima, prodavnice po pijacama, kasapnice na cosku, trafike po ulicama slede samo dve mogucnosti. Prva, da se ostatak novca potrosi na Marsu i druga da Komisija iz nekih razloga namerno otpisuje oko 50% trzista ne naglasavajuci to. U prvom slucaju im oprastam jer smo ionako nebeski narod ali u drugom bi bilo korektno da to i jasno saopste: Delta Holding sa svojim firmama ima preko 60% trzista medju vecim prodavcima u gradu (lancima plus prodavcima sa lokalima vecim od 50m2) odnosno preko 30% celokupnog beogradskog trzista - zajedno sa C marketom koji mu ne dozvoljavaju da ga pripoji. To bi bilo korektno a ovako mi deluje kao da ta Komisija namerno ide sa bombasticnim ciframa i to bas u vreme kad je to u nekim krugovima postalo politicki korektno.\nNaravno, da bih voleo da u mom dzepu ostane tih 15-tak hiljada razlike koju potrosim sto u Metro, sto u bakalnici u ulazu (nemam Maxi u blizini a kad vec palim kola za nabavku onda skocim do zemunskog Metroa :p)- izmedju moje prosecne mesecne potrosnje i potrosnje koju mi statisticki pripisuje Komisija. Ali, budimo ipak realni..\ndjoca 14:22 14.12.2007\nPrvo, nema histerije.\nJa ne pamtim da sam ukljucio Tv da nije iskocila prica oko monopola Delte. Ne bih bas rekao da histerije nema, ali mozda razlicito definisemo histeriju. Istovremeno, nisam cuo ni A nikad ni na B92 ni na bilo kojoj drugoj televiziji o recimo monopolu prijateljskog SBB-a.\nDrugo, nije trebalo dozvoliti da C market kupi pravno lice koje je ujedno i vlasnik Maxija. Ogromna greška prethodne vlade.\nNije, ali to se desilo pa samim tim o tome vise ne vredi raspravljati. Kralj Aleksandar nije trebao da pokusa ujedinjenje Srba, Hrvata i Slovenaca, ali sta mi sad imamo od rasprave o tome?\nJa razumem o cemu se ovde radi, ali ne razumem kako ce drzava slaba poput ove da natera najbogatijeg coveka u zemlji, koji je u odlicnim odnosima sa jos 10 sledecih najbogatijih ljudi u zemlji, ujedno finansira sve politicke stranke u zemlji i ima na platnom spisku sve do jednog clana parlamenta ili njihovu decu, da se odrekne monopola. Drakonskim kaznama ;-) aha. Uostalom, ako ga nateraju da proda C Market nepovezanom licu, jedini ko je zainteresovan je Merkator koji bi time ostvario monopol na trzistu Beograda. Makar ona racunica kaze tako. I sta smo dobili? Dokazati nepovezanost lica je prilicno nemoguca uz situaciju pravosudju ove zemlje. Recimo, TP Srbija u Kragujevcu koje je nekad bilo veoma jako, koje je u medjuvremenu propalo je ove godine prodato nekoj Ani za neke prilicno velike pare. Oni imaju objekte po celom gradu, u svakom naselju, strateske lokacije na ulazu u naselja, odmah uz autobuske stanice, vrh. Kupila ga je neka Ana da ne trazim sad prezime. Da li je Ana povezano lice sa Miskom? Inace Ana je sekretarica pravnog savetnika gdina Miska. Za verovati je da je i u drugim gradovima tako. Znaci, znam ja da je to problem, samo ne vidim da se ovom zajebancijom to resava. Srbija je ogrezla u korupciji i kriminalu, a ovom pricom se samo zamajava narod da ima o cemu da prica.\nKako ne razumete da je nejasno zasto se samo prica o Delti? Ne kazem da ne treba da se prica o Delti. Samo kazem da je meni logicno da ako neko prica samo o Deltinom monopolu, a ne prica o drugim monopolima da postoji samo jedno objasnjenje. Prima novac da ne bi pricao o drugim monopolistima? Meni je to logicno. Inace bi pricao o svim monopolistima u zemlji. Pricaju obicni gradjani, ne pricaju oni koji su placeni za taj posao. Odakle skepsa...mozda odatle sto je svaka afera na isti nacin zavrsena u Srbiji. Ili vi mozda mozete da me podsetite neke koja nije, posto trenutno ne mogu da se setim.\nDa me ne shvatite pogresno, apsolutno sam za to da se spreci monopol Delte i verujem da Delta ima monopol u Beogradu. I daj Boze da se ovo zavrsi kako vi verujete da hoce. I daj Boze da ne znam ko sedi na granici i ceka da Delta proda C Market nepovezanom licu kako bi usao na trziste. Ali sa druge strane isto tako verujem da je ovo i politicka hajka napravljena zato sto Delta nije mislila da treba da plati nekom cutanje. Njihova pogresna procena im se sad malo obija o glavu. I to je ono sto mi smeta. Sto nam politicari deluju kao mafija u SAD pre 100 godina. Reketiraju, pruzaju zastitu...Plati i niko te nece pomenuti. Nemoj, i unisticemo te. Po meni to je veci razlog zbog kog neki strani lanac ne ulazi u zemlju, nego monopol Delte.\nA i da...posto sam uvek kod vas video jasne racunice i razlozno objasnjenje stvari voleo bih da vidim objasnjenje ovih cifara. Priznajem da sam laik, ali mi cifre deluju prilicno nenormalne. 300 evra godisnje po stanovniku? Gde je ostatak para?\nSaša Radulović 14:24 14.12.2007\nObavestite Komisiju kako bi vi voleli da su sročili svoje saopštenje i šta vi mislite da je korektno. I bez obzira na sve to, kako god pogledate, i koliko god kunića navučete, sintesajzer tvrdoglavo ostaje tu gde je.\nŠto se tiče Delte, ja mislim da su oni uspešna i moderna kompanija, sa svim vrlinama i manama sličnih velikih korporacija u svetu. Pokazali su da imaju dobar menadžmen koji je u stanju da napravi moderan lanac supremarketa koji ne zaostaje za sličnim na zapadu. I nemam ništa protiv Delte, naprotiv. Samo ne treba da imaju i Maxi i C market. Jedan lanac treba da prodaju. Ovo važi i za sve druge monopoliste u Srbiji.\nO ovome sam pisao i ranije. Srpske kompanije koje imaju stručan i agresivan menadžment imaju problem u svom širenju. Srpsko tržište je malo i jako ga brzo iscrpite i stignete do monopolske pozicije. U tom trenutku ste još uvek slabi za tržište van Srbije (finansijske rezerve vam nisu dovoljno velike). Ove okolnosti su objektivne i posebno pogađaju Deltu.\nSaša Radulović 11:51 15.12.2007\nApsolutno se ne slažem sa vašom logikom o povezanim licima. Ne može neka Ana. Ima i zakonska obaveze da se pokaže poreklo kapitala o kome sam pisao ovde.\nI ne slažem se sa vašom skepsom. Ovaj put sa Komisijom je pravi put. Traje, podstiče javnu raspravu, ali je pravi put.\nUlazak u detaljnu analizu cifara bi mi odneo jako mnogo vremena. Analiza Komisije je više nego dovoljna i u skladu je sa ciframa ankete koju sprovodi Republički zavod za statistiku o potrošnji domaćinstava.\nUkoliko niste detaljno pričitali tekstove, čitava priča argumentacija Delte se svodi na definiciju relevantnog tržišta. Delta bi Srbiju, Komisija Beograd. Delta bi da argumentuje da su im svi koji prodaju hranu konkurencija. Komisija kaže da nije tako i pobrojala im je ko je konkurencija. Ja se potpuno slažem sa Komisijom.\nRešenje koje je dobro za građane je da Delta, pošto neće sama, pod pretnjom drakonskih sankcija, proda jedan od dva lanca nepovezanom pravnom licu i svede se u okvire koje diktira NEZAVISNA DRŽAVNA KOMISIJA ZA ZAŠTITU KONKURENCIJE u ime svih nas građana.\nA onda treba isto to i sa mlekom i sa kablovskom televizijom i sa ... Ili još bolje, vlada treba da im predvidi veće pare u budžetu pa da mogu sve to paralelno. Recimo da uzmu iz budžeta BIA-e.\ngordanac 14:48 15.12.2007\nSaša, da ne radim copy/paste celog komentara samo da kažem:\nhvala i u ime prilično nas koji delimo takav stav\nići će i izmene i dopune zakona, da bi se obezbedio prostor za komisiju\np.s.akcija sa besplatnim udžbencima "pretrpela" delimičan uspeh (targetirane grupe), vidimo se na rebalansu! :))\ndjoca 20:54 22.12.2007\nEvo vam opsirniji info o toj "Ani" i kupovini TP Srbija, posto verujem da vas interesuje i Srbija van Beograda. Hocete da kazete da ja treba da imam poverenja i pitate se odakle skepsa prema drzavi u kojoj pravnica u advokatskoj kancelariji ima 7.6 miliona evra da kupi TP Srbija. Da dokaze poreklo kapitala? Pa pretpostavljam da je dokazala ;-) samo mi nije jasno sto sa 7.6 miliona evra na gomili i dalje radi kao pravnica u advokatskoj kancelariji ;-)\nIli recimo juce ste imali info da je gdin Antelj najavio veci nagradni fond za Gemaxov celendzer...jel se secate gdina Antelja i cele afere sa njim od pre par meseci ili godina. Ili da vad podsetim na pricu o profesorima sa Pravnog u Kragujevcu i cinjenicu da su danas svi na slobodi i u svojim kabinetima. Ili da skratim...da se podsetimo ko je to od svih tih sto su otkriveni u raznim postupcima raznih drzavnih agencija i danas u zatvoru i ko je od njih platio te drakonske kazne. Meni je drago da vi verujete i komisiji i drzavi, ali bojim se da cete se vremenom razocarati (daj Boze da gresim). I ajmo u po 20-es marke da nece da skrate budzet BIA-e...Moze? I ajmo u po 20-es marke da recimo SBB nikad nece da dodje na red dok je u vlasnistvu odredjene osobe...Moze?\nSorry na skepsi, prosao sam i ja taj period optimizma i vere u pravnu drzavu nakon povratka ;-) samo odavno vec bese.\nKRALJMAJMUNA 14:59 14.12.2007\nMene užasan strah uhvati kad vidim ovaj grafikon. Nemam pojma da li ovo ima veze sa monopolom o kome se ovde piše.\nMene brine monopol politike nad ekonomijom. Brine me taj monopol koji se vidi svakodnevno i za čije konstatovanje mi ne trebaju podaci Komisija i RZS. Brine me monopol BIZGOVA nad ogromnim preduzećima i velikim bankama. Brine me monopol KRAJNJE nestručnih ili nemoralnih ljudi u našoj ekonomiji. Brine me što ne vidim način da se to promeni i što ja ne znam kako da na to utičem.\nIli ja treba da promenim nick u ET?\nJa u Maxiju i u Delti kupujem vrlo retko, kad baš moram. Kupujem u malim objektima, pijacama i tržnim centrima koji nisu MM vlasništvo. Tako mi je zgodnije i jeftinije.\nSaša Radulović 15:29 14.12.2007\nOvaj grafikon ima mnogo više veze sa potresima na svetskim finansijskim tržištima, sa plitkoćom naše berze i sa preduvanošću cena akcija naših firmi.\njankovicf 01:34 15.12.2007\n"monopol", pa sta?\npa sta ako miskovic ima veliki udeo na trzistu. ja cu i dalje da kupujem kod njega jer je kod njega najjeftinije npr. u Tempu je svaki artikal bar 10% ili vise jeftiniji nego bilo gde drugde (a ako se uporedjuje sa dragstorima i malim trgovinskim lancima moze da bude i duplo jeftinije!).\nnpr. u Holandiji slican takav "monopol" ima tregovinski lanac "Albert Heijn". Oni imaju 90% udela na njihovom trzistu jer su svoju konkurenciju posteno pobedili na trzistu (kao i miskovic) i kod njih su i dalje najjeftinije cene i svi kupuju kod njih i svi su zadovoljni... ne vidim nista lose. i ja kupujem u tempu placam jeftinije i zadovoljan sam. to je poenta, zar ne? bas mene briga ko ce da profitira od toga meni je vazno da ja ustedim svoj novac\nUnfuckable 03:45 15.12.2007\nRe: "monopol", pa sta?\nništa pametnije skoro nisam pročitao.\nKod NJEGA je najjeftinije zato što nisi ni dobio mogućnost da vidiš da ima i jeftinije....moj meseče (mymoon)\nCora je trebala da ima 6 hipermarketa za 5 godina, počevši od 2002. Metro isto 6 komada , počevši od 2004.\nCora ima 0 (zero), Metro ima 2. Jel to 2: 0 za Metro, ili 10 : 0 za NJEGA ?\nMoj meseče ...\nJelica Greganović 10:43 15.12.2007\nmaca i vratanca\nposl. vest (izvinjavam se zbog "oblika", ali kačim vam je pre objavljivanja, neće zameriti...):\nSlovenaccki Ured za zasstitu konkurencije je uveo postupak protiv poslovne grupe Pivovarna Lassko zbog ponassanja u suprotnosti sa pravilima konkurencije.\nUred za zasstitu konkurencije pokrenuo je postupak protiv Pivovarne Lassko, Pivovarne Union, Infond Holdinga, Radenske, Kolonela i Centra nalozzbe, zbog toga ssto su, zajedno u grupi Pivovarna Lassko, pridobile 75,23 odsto vlasnicckog udela u Mercatoru i zajedniccki nadzor nad ovim preduzechem, a nisu, u skladu sa zakonom, to objavile i dale ponudu za preuzimanje.\nZbog toga, pomenuti ured, zabranjuje poslovnoj grupi Pivovarna Lassko bilo kakvu prodaju ili raspolaganje deonicama Mercatora, ali i dalju kupovinu Mercatorovih deonica.\nU svojoj odluci, ured, pominje i vertikalnu koncentraciju izmedju Mercatora, kao trgovca i Pivovarne Lassko, kao proizvodjacca picha, prenosi slovenaccki list Dnevnik i dodaje da ured sada zapoccinje sa istragama u toj oblasti. Pivovarna Lassko i Mercator imaju veliku trzzissnu moch na svojim trzzisstima, cciju povezanost che proucciti Ured za zasstitu trgovine, jer bi njihova koncentracija mogla da ima bitne posledice na uslove konkurencije kod ostalih ponudjacca picha, za koje je Mercator jedan od glavnih kanala za distribuciju.\nPoslovna grupa Pivovarna Lassko odbacuje optuzzbe, nazivajuchi ih neosnovanim konstruktom, bez ikakvih dokaza i indicija i najavljuje spremnost da to dokazze i na sudu.\nSaša Radulović 11:38 15.12.2007\nNaravno da me nije briga ko će da profitira. Ja volim profit i volim da drugi profitiraju u fer utakmici. Čini mi se da ste veoma površno pročitali tekst. U njemu, a i u nekim prethodnim tekstovima, sam pokušao da objasnim zašto je monopol potpuna suprotnost tržišnoj ekonomiji. Niko, bez obzira kako bio poslovno spretan i umešan, ne može da od društva dobije dozvolu da kao monopolista pravi nerazumne profite. Pošto država ne treba da propisuje profit, treba da sprečava monopole koji dovode do nerazumnih profita.\nUnfuckable vam je odgovorio gde vam je greška u razmišljanju. Da pokušam i ja ...\nDa li mislite da je u redu da neko ima maržu od 20-40% na osnovne životne namirnice, kada je svuda u uređenom svetu gde ne dominiraju monopoli oko 10%? Šta mislite od čega to potiče?\nPošto je uređeni svet u poslednjih 100 godina iskustva sa tržištem i njegovim anomalijama utvrdio da monopol dovodi do ovakvog stanja gde je jedino ograničenje cene to koliko kupac može da podnese, uvedene su anti-monopolske komisije koje propisuju drakonske kazne za monopoliste. Cilj nije da se država naplati, da se uspešne kompanije rasturaju, već da se kompanijama koje prilaze monopolu više isplati da ne prelaze njegovu granicu već da gledaju kako da se razvijaju u drugim pravcima.


Vernon Trodon - Viržini Depent - Lupa\nPočetnaDramaVernon Trodon – Viržini Depent\nKategorija: Drama Oznaka: Booka\nViržini Depent (Virginie Despentes) se rodila u Nansiju, na severoistoku Francuske, u levičarskoj porodici. Za vreme školovanja pokazuje buntovničke tendencije i počinje da se interesuje za književnost i pank muziku. Ima problematično detinjstvo, sa petnaest godina je protiv njene volje smeštaju u psihijatrijsku ustanovu, a sa sedamnaest preživljava silovanje.\nKasnije ima problema sa alkoholizmom i bavi se najrazličitijim poslovima, od prodavanja ploča i pisanja članaka za muzičke časopise, preko bejbisitovanja i čišćenja kuća, sve do povremene dobrovoljne prostitucije. U svojim delima se bavi kritikom modernog francuskog društva. Obrađuje brojne kontroverzne teme, kao što su mizoginija, rasizam, pornografija, LGBT teme, alkohol i droga, a najčešći motivi su nasilje i seks.\nSmatra se jednom od najvažnijih modernih feminističkih autorki. Autorka je deset romana od kojih je najpoznatiji Kresni me (po kome je snimljen istoimeni kontroverzni film), brojnih pripovedaka, književnih kritika, eseja, predgovora, prevoda, kao i nekoliko filmova. Dobitnica je mnogih književnih i drugih nagrada.\nČlanica je akademije Gonkur od 2016. godine.\nBudite prvi koji će napisati komentar za: “Vernon Trodon – Viržini Depent” Odustani


Vesti online / Sport / Ostali sportovi / Dva srpska miksa i dve ekipe blizu medalja\nKvalifikacije u miksu\nSrpski trio "pištoljaša" (Dimitrije Grgić, Duško Petrov, Damir Mikec) je takođe bio daleko bolji od rivala. Srbija je ubedljivo savladala Slovačku (583:573). Naša selekcija je postigla najbolji rezultat četvrtfinala, a u nedelju u polufinalu za rivala će imati Ukrajinu koja je danas nadmašila Letoniju (575:567). U drugom polufinalu sastaju se Rusija - Italija.\nPopodnevni program otvoren je takmičenjem miks parova puškom:\nEkipa Srbija 1 (Andrea i Arsović/Lazar Kovačević) je zauzela drugo mesto i u subotu će gađati u finalu. Pred vratima završne borbe za medalje ostao je drugi tim Srbije, Sanja Vukašinović i Milutin Stefanović. Zauzeli su sedmo mesto. U takmičenjima miks parova u finale prolazi pet ekipa, a Srbija 2 je za petoplasiranom Švedskom zaostala pola kruga. Učestvovala su 42 para.\nPar Arsović/Kovačević je imao potpuno drugačiji ritam. Posle nešto lošijeg početka, druga i treća serija su prvu ekipu Srbije "izbacile" među pet najboljih.\nKovačević je postigao drugi pojedinačni rezultat kvalifikacija (419,2), a zajedno sa Arsovićevom skupio je 836,8 krugova. Od njih je uspešniji bio samo par Italija 1 (Petra Cublasing/Marko Supini), koji je "ubio" 840,5 i za 1,8 krugova nadmašio dosadašnji evropski rekord Rusije. Stefanović i Vukašinovićeva su do sedmog mesta došli sa 834,1 krugom.\nTačku na blistav dan stavili su Zorana Arunović i Damir Mikec. U kvalifikacijama mešovitih parova pištoljem su "ubili" 778 kruga, čime su za dva kruga nadmašili dosadašnji državni rekord koji su delili sa parom Bobana Momčilović Veličković/Dimitrije Grgić. U finale su ušli sa drugog mesta. Od para Srbije danas je preciznija bila samo ruska ekipa Vitalina Bacaraškina/Artem Černousov, sa novim svetskim rekordom -782 kruga (dosadašnji su delili parovi Ukrajine i Indije - 778).\nEvropsko prvenstvo u Osijeku, peti dan:\nMiks, vazdušna puška, kvalifikacije: 1. Italija 2 840,5 (evropski rekord), 2. Srbija 1 (Andrea Arsović/Lazar Kovačević) 836,8, 3. Nemačka 836,2... 7. Srbija 2 (Sanja Vukašinović/Milutin Stefanović) 834,1... Ukupno 42 para. Za finale (peto mesto) 834,6.\nMiks, vazdušni pištolj, kvalifikacije: 1. Rusija 1 782 (svetski rekord), 2. Srbija 1 (Zorana Arunović/Damir Mikec) 778, 3. Francuska 776... 7. Srbija 2 (Bobana Momčilović Veličković/Dimtrije Grgić) 766... Ukupno 42 ekipe. Za finale (peto mesto) 767 krugova\nEkipno takmičenje, četvrtfinale:\nPištolj, muškarci: Srbija (Grgić, Mikec, Petrov) – Slovačka 583:573, Ukrajina - Letonija 575:567, Italija – Nemačka 574:567, Rusija – Mađarska 582:568. U polufinalu se sastaju Ukrajina – Srbija, Rusija – Italija.\nLazar Kovačević i Andrea Arsović\nU takmičenju puškom za žene Srbija se nije plasirala u četvrtfinale .\nU subotu su na programu finala u pojedinačnoj i miks konkurenciji. Srpski strelci će gađati u četiri finala. Lazar Kovačević će u 9.30 biti u borbi za medalje u takmičenju seniora puškom.U 14 časova počinje finale vazdušnim pištoljem za muškarce, takmičiće se Damir Mikec. Miks puškom Andrea Arsović/Lazar Kovačević će na vatrenu liniju u 16, a program se završava finalom mikseva pištoljem, u kome učestvuju Zorana Arunović i Damir Mikec (17.45).\nDamir Mikec i Zorana Arunović\n- Evropsko prvenstvo za mene nije počelo najsjajnije, ali dobila sam priliku da popravim utisak - rekla je Arunovićeva.\n- Počela sam jako lošim nastupom u pojedinačnim kvalifikacijama. Malo sam popravila utisak u četvrtfinalnom duelu timskog takmičenja. Najzad, u kvalifikacijama miksa sam bila "svom na svome". Zajedno sa Damirom sam postigla izuzetan rezultat. Pokazali smo kvalitet i konktinuitet rezultata. Drago mi je da smo ponovo u finalu. Nadam se da ćemo imati dobru sreću i da ćemo biti kvalitetni i u sutrašnjem finalu.\n- Prvi put sa Lazarom na velikim takmičenjima. Ostvarili smo rezultat kome smo težili i koji smo očekivali da će biti dovoljan za finale. Ovaj put Lazar je bio odličan, njemu pripadaju veće zasluge. Svojim rezultatom nisam najzadovoljnija, ali nadam se da ću u subotu u finalu pružiti maksimum. Prvenstvo Evrope jeste naporno, prvi put kvalifikacije i finale nisu istog dana. Potrebno je zadržati tenziju do borbe za medalje. Ali, za ovo smo se spremali. Dobro smo raspoloženi, koncentrisani da takmičenje završimo na najbolji mogući način.\nDragan Donević, selektor za pušku, na kraju petog takmičarskog dana je rekao:\n- Bio je ovo odličan dan za naše strelce puškom. Muška ekipa je bila sjajna u četvrtfinalu, svi su gađali na visokom nivou, niko nije grešio. U polufinalu se sastaju sa Mađarskom, koja jeste favorit. Ipak, verujem u motivisanost naših momaka, ali biće nam potrebno i malo sreće, pre svega zato što u polufinalu nije bitan ukupan rezultat, već se posle svake serije boljem timu dodeljiju dva poena. U takvom sistemu sreća može da bude bitan faktor. Kad je o miksevima reč, oba naša tima su prvi put u ovom sastavu nastupili na velikom takmičenju. Ostaje veliki žal što oba para nisu ušla u finale. Ekipa Srbije 2 je do poslednjeg hica bila u borbi za plasman među pet najboljih. Svi su dali poslednji atom snage, čestitam im na tome. Današnje takmičenje je pokazalo da za budućnost srpskog miksa puškom ne treba brinuti. Uz Srbiju, samo je Rusija imala dva para među deset najboljih, a učestvovale su 42 ekipe.\n- Muška ekipa pištoljem je potvrdila da brzo može da se oporavi od nešto lošijeg dana, kakav su imali u četvrtak. U četvrtfinalu su sigurno gađali i opravdali ulogu favorita u duelu sa Slovacima. Čestitam im na nastupu i želim puno sreće i u polufinalu i meču za medalju. Ženska ekipa je za rivala imala vrlo kvaltetnu ekipu Ukrajine, koja je danas bila u odličnoh formi, nismo uspeli da joj ispariramo.\n- Oba naša para su se žestoko borili, a Bobani Momčilović Veličković i Dimitriju Grgiću je malo nedostajalo da se nađu među pet najboljih. Zorana Arunović i Damir Mikec su opravdali očekivanja. Predstavili su se u odličnom izdanju, gađali sigurno, zrelo, a to potvrđuje i rezultat.


"Ugljanin preko škola hoće da rovari po Srbiji" | Mondo Portal\nMladen Sarcevic o zahtevu BNV a\n"Ugljanin preko škola hoće da rovari po Srbiji" 15 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor MONDO/Beta 13.08.2018. / 14:18\nBošnjačko nacionalno vijeće na čijem čelu je Sulejman Ugljanin zatražilo je nedavno promenu naziva škola u Novom Pazaru, Tutinu i Prijepolju. Predložili su imena ličnosti iz bošnjačke istorije. Danas ministar prosvete odgovara.\n"Gradani mogu biti raznih nacionalnosti, veroispovesti i shvatanja, ali delimo iste vrednosti. Zato bih ja postavio pitanje, a zašto ne Meša Selimović ili Skender Kulenović", rekao je Šarčević novinarima u Beogradskoj poslovnoj školi.\n"Kad nije mogao da rovari preko ; Pacolija, sada pokušava preko škola. To je jedna ispolitizovana priča", ocenio je Šarčević.\nMinistru spoljnih poslova Kosova Bedžetu Pacoliju Beograd nedavno nije odobrio zahtev za dolazak u Novi Pazar, ;jer u UNMIK-ovom privremenom zakonskom okviru, Kosovo nema ministarstvo spoljnih poslova, pa se sporazum o posetama zvaničnika ne može primeniti u slučaju Pacolija.\nsulejman ugljanin škole\n13.08.2018. / 23:06\nUgljanin nema šta da rovari, on treba da prihvati da živi u Srbiji. Dosta nam je svega ZSO mora da se formira.\n13.08.2018. / 21:08\nAko Ministar nije cuo za pomenute zamene koje nudi bnv, sto je sasvim legitiman zahtev;jer predstavljaju ono zasta se zalazu i po cemu imaju pravo Ustavom kao manjine u Srbiji;iako je taj isti koji je navodno ovo i predlozio krivac sto su i manjine-a ne narod. Iako stoji da trazi fotelju;i da na taj nacin stvara losu klimu jer mu to i odgovara-veci je apsurd da Ministar ne zna ko su znamenite licnosti Bosanskog naroda. Pa po kom je kriterijumu uopste i dosao na tu funkciju;?? Zivim za trenutak da Srbijom vlada znanje bilo koje verske ili ti nacionalne pripadnosti a ne zvanje.!!!!\n14.08.2018. / 12:51\n@Strsljen nikada čuo da postoji"Bosanski narod",kako si napisao/la.Poznato je kada i gde su priznate i formirane nacije.Da ne zaboravim,"bosanski" se piše malim početnim slovom.Poradi malo na sebi,pa se opet javi.Pozdrav...


SDP: Nećemo biti saučesnici u prikrivanju bilo čijeg kriminala - Klix.ba\nSDP: Nećemo biti saučesnici u prikrivanju bilo čijeg kriminala\n25.1.2012. u 17:50\n"Povodom tvrdnje predsjednika SDA Sulejmana Tihića da se Nacrtom zakona o unutrašnjim poslovima policija želi staviti pod političku kontrolu, te da taj zakon predstavlja povratak u doba komunizma, saopćenjem se oglasio SDP koji "smatra da je dužan naglasiti nekoliko stvari".\nSDP podsjeća da je u vrijeme pada Berlinskog zida današnji predsjednik SDP-a bio na univerzitetu u SAD-u kao profesor na postdoktoratskom istraživačkom studiju, a predsjednik Tihić komunistički tužilac koji je možda nekada i radio po nečijim nalozima, pa vjerovatno zato svako govori iz svog ličnog iskustva.\n"Danas u Glavnom odboru SDA ima mnogo više komunističkog, partijskog i policijskog stava nego u Glavnom odboru SDP-a. U prvom ešalonu SDP-a danas, za razliku od SDA, uglavnom sjede ljudi koji su u vrijeme globalnog sloma komunizma bili maloljetni. Ovo je prvi put da zakon u dva člana jasno garantira operativnu i finansijsku samostalnost Federalne uprave policije, što u važećem zakonu nigdje nije eksciplitno navedeno.\nIzbor direktora policije koji predviđa ovaj nacrt uređen je po evropskom modelu, a isti princip primjenjuje se i na državnom nivou. Međutim, konačan sud o tome da li je zakon dobar ili nije treba i može dati isključivo Parlament Federacije BiH i javna rasprava koja će biti provedena", kaže se u saopčenju SDP-a.\nIz SDP-a naglašavaju da je za njih priča o ovom zakonu završena na Vladi FBiH, te da će buduće polemike voditi na sjednicama Vlade i Parlamenta.\nSDP je spreman da radi zajedno s ostalim, ali ne pristaje da bude taoc ničijih ucjena ili frustracija zbog neostvarenih ambicija, niti saučesnik u prikrivanju bilo čijeg kriminala koji se odvijao pod plaštom zaštite nacionalnog interesa, saopćeno je iz Centra za informisanje SDP-a BiH.\nEvropska komisija za reformu propisa o zaštiti podataka\n25.01.2012. u 17:54\nU petak komemorativna sjednica Dragutinu Braci Kosovcu\n25.01.2012. u 17:45


VUČIĆ: Svako ko je počinio ratni zločin mora da odgovara - Opcija\n07-07-2020 Pocetna, Politika, Regija\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da mu je veoma stalo do dobrih odnosa sa BiH, ali da to ne znači da Srbiji neko treba da drži pridike i da ona nema pravo da procesuira one koji su ubijali Srbe, da bi zadovoljavala interese BiH.\n“Za nas, svako ko je počinio ratni zločin mora da odgovara bilo da je Srbin, bilo da je Bošnjak”, naglasio je Vučić.\n“Sud, koji je nezavisan, donio je takvu odluku i ja nemam šta tome da dodam”, istakao je Vučić.\nVučić je naveo da u regionu postoji potreba da Srbiji svi “lupaju šamare” i misle da mogu “da udaraju kao po džaku”.\n“A to su ih neki navikli. Navikli su ih oni koji su se plašili više jednog teksta u hrvatskim medijima i zato su trčali da se izvinjavaju, a da i dan danas ne znaju za šta su se izvinjavali – da li za žOlujuž, žBljesakž, Jasenovac, Jadovno, Prebilovce… Ja da se izvinjavam zbog toga, stvarno ne mogu i neću”, poručio je Vučić.\n“Posebno što Srebrenica nije nešto čime smemo i možemo da se ponosimo. Ali isto tako postoje stvari kojima ni svi drugi ne mogu da se ponose. I zato nemojte da nam držite pridike, nego svi zločinci neka odgovaraju bez obzira kojoj veri i naciji pripadaju, a da naši narodi žive u najboljim mogućim, bratskim, prijateljskim i komšijskim vezama i odnosima”, rekao je Vučić.