Novi Volvo V40 - komponente za zabavu\nponedeljak, 02 april 2012 13:41\nDirektno iskustvo vožnje bez suvišnih komplikacija ključni je činilac prilikom razvijanja visokotehnološkog Volvo Sensus sistema zabave i informisanja. U Volvou V40, pristup usmeren prema vozaču, unapređen je novom, potpuno grafičkom komandnom tablom koja omogućava personalizaciju njenog izgleda. Komponente za povezivanje, s druge strane, uključuju mobilnu aplikaciju koja povezuje vozača s automobilom kada je parkiran.Potpuno grafički displejNovi V40 je dostupan s novom, potpuno grafičkom komandnom tablom. Aktivni TFT (Thin Film Transistor) kristalni ekran predstavlja novu dimenziju komunikacije vozača i automobila. Komandna tabla izražava emocionalnu funkcionalnost i uvek jasno prikazuje najvažnije informacije.\nVozač može da odabere tri grafičke teme: Elegance tema stvara tradicionalno mirnu atmosferu, Eco tema sa zelenom pozadinom stvara ekološki obojenu atmosferu, s detaljnim prikazom potrošnje i posebnom iluminacijom u slučaju ekološke vožnje. Totalna suprotnost je Performance, koja crvenom iluminacijom stvara sportsku atmosferu, a jasnije se prikazuje brzina kretanja, količina iskorišćenog potencijala motora i slično.Kontrola preko upravljačaKod Volvo Sensus sistema sve informacije se prikazuju na ekranu od pet ili sedam inča, smeštenom u gornjem delu komandne table. Integrisani ekran znači da vozač ne mora da skreće pogled s puta. Svim funkcijama se može upravljati preko komandi na upravljaču ili putem kontrola ispod ekrana. Tu je i dodatni daljinski upravljač.„My Car“ nudi pristup brojnim prilagođavanjima sistemima kao što su City Safety, Collision Warning, Pedestrian Detection, Driver Alert System, Active Cruise Control, osvetljenje, retrovizori, klima uređaj, centralno zaključavanje ili audio sistem. Ukoliko se naruči i multimedijalni audio sistem, Volvo Sensus podrazumeva veći ekran od sedam inča, koji prikazuje i informacije sa navigacionog sistema, telefona, kamere za vožnju unazad, DVD playera, digitalnog TV-a i slično.Bluetooth s upravljanjem muzičkim sadržajimaBluetooth konekcija je unapređena kako bi pored hands-free konverzacije telefonom ponudila i izbor muzičkog sadržaja s portabl playera preko Bluetootha. Volvo je, ustvari, jedini brend koji nudi Bluetooth upravljanje muzičkim sadržajima u svim modelima. Integrisana navigacija s glasovnim komandama je dostupna kao opcija.Elektronska kontrola klimeNovi V40 dostupan je s elektronskom kontrolom klima uređaja. Sistem nudi automatsko kontrolisanje unutrašnje temperature i ventilacije preko individualnog podešavanja za vozačevu i suvozačevu stranu. Vetrobransko staklo, zadnje staklo i spoljni retrovizori automatski se greju pri temperaturama ispod 9°C.Navigacija od skretanja do skretanjaOpcionalni navigacioni sistem integrisan je u Volvo Sensus. Glasovno davanje instrukcija doprinos je bezbednosti. Novi dodatak je navigacija od skretanja do skretanja koja se prikazuje na komandnoj tabli.Vrhunsko audio iskustvoNajnaprednija audio jedinica ima digitalno 5x130W pojačalo klase D, Dolby Digital u kombinaciji s Dolby Pro Logic II Surround i poslednju MultEQ tehnologiju kompanije Audyssey Laboratories koja smanjuje distorziju, uz 10 zvučnika.Premium Sound očitava muziku sa DVD, CD i USB nosača u MP3, AAC ili WMA, ali i AVI i Video Div-X formatu. Sistem podrazumeva Bluetooth konekciju.Pored Premium Sound Multimedia sistema, dostupna su još četiri audio sistema i to:• Performance, sistem sa 4 zvučnika• Performance, sistem sa 6 zvučnika• High Performance, sistem sa 8 zvučnika• High Performance Multimedia, sistem sa 8 zvučnikaZa spajanje s ostalim uređajima, kao što je portabl MP3 player, iPod (od treće generacije), iPod Touch ili iPhone, svi audio sistemi standardno poseduju AUX ili USB konektore.Mobilna aplikacija sa širokim rasponom mogućnostiVlasnik novog Volvoa V40 može koristiti mobilnu aplikaciju kako bi preko pametnog telefona ostao u kontaktu s vozilom kada je parkirano. Mobilna Volvo aplikacija je produžetak usluge Volvo On Call, usluge koja se izvorno temelji na direktnom pristupu centru za pomoć u slučaju nezgode ili u vanrednim situacijama.Mobilna aplikacija je besplatna za učitavanje preko online servisa. Napravljena je da ponudi intuitivan i jednostavan kontakt korisnika s njegovim automobilom. Ona podrazumeva nekoliko elemenata:- Lokator automobila. Lokacija automobila prikazana je na karti. Tu je i digitalni kompas koji usmerava vozača u pravom smeru.- Daljinsko zaključavanje. Prikazan je status svih vrata i prozora na automobilu, a vozač može zaključati ili otključati automobil pokretom na ekranu na dodir,- Daljinsko uključivanje grejanja. Ukoliko automobil ima opciju grejanja tokom parkiranja, može se pokrenuti ili programirati preko tajmera na mobilnoj aplikaciji.- Komandna tabla. Daje vozaču pristup nizu informacija: nivou goriva, kilometraži do sledećeg punjenja, prosečnoj potrošnji goriva, prosečnoj brzini i drugim očitavanjima.- Provera automobila. Aplikacija izvodi „sistematski“ pregled vozila prikazujući informacije o stanju sijalica, tečnosti za kočenje, nivou rashladne tečnosti, nivou ulja u motoru i pritisku ulja u motoru.- Dnevnik vožnje. Detaljni podaci o svakoj vožnji tokom poslednjih 40 dana mogu se učitati ili sačuvati. Podaci se mogu ekstrahovati i kao Excel datoteka - savršena opcija za vlasnike kompanijskih automobila.- Informacije o vozilu. Osnovni podaci o vozilu kao što su model, registracioni broj, itd.- Upozorenje o krađi. Ukoliko se pokrene alarm za krađu vozač je odmah obavešten preko mobilne aplikacije.\nPredstavljen Megane Renaultsport Red Bull Racing RB8Sportski model Renault Mégane Renaultsport priznat je od strane mnogih kao ultimativni sportski hatc... 24 5 2013Saznaj više\tLada Niva preimenovana u Lada TaigaKlasično rusko terensko vozilo, model Lada Niva, nedavno je preimenovana u Lada Taiga i kao takav će... 24 5 2013Saznaj više\tMcLaren P13 se razvija bez pomoći HondePosle zvaničnog saopštenja koje su kompanije Honda i McLaren objavile da će od 2015. godine Honda po... 24 5 2013Saznaj više\tFord planira 15 novih modela u EvropiKompanija Ford planira da lansira više od 15 novih modela na evropskom tržištu u narednih pet godina... 23 5 2013Saznaj više\tKinezi zainteresovani za FiskerIako je kompanija Fisker Automotive u nezavidnoj situaciji, prema pisanju američke štampe, spas je j... 23 5 2013Saznaj više\tMilioniti Hyundai proizveden u ČeškojHyundai i30 poslednje generacije 16. maja 2013. postalo je milionito vozilo koje je sišlo sa proizvo... 23 5 2013Saznaj više\tMarchionne se izvinio zbog svoje izjaveSergio Marchionne, CEO kompanije Fiat S.p.A., uputio je javno izvinjenje jednom udruženju Amerikanac... 23 5 2013Saznaj više\tSubaru povećao prodaju u SrbijiKako javlja kompanija „Nicos C.Kattamis za Srbiju i Crnu Goru“ koja je zvanični uvoznik i distribute... 22 5 2013Saznaj više\tŠkoda nezainteresovana za hibrideAlasdair Stewart, direktor kompanije Škoda UK, izjavio je da ne očekuje nikakve hibridne modele iz Š... 22 5 2013Saznaj više\tDogađaj za ljubitelje MercedesaMercedes-Benz će svim ljubiteljima dobrih automobila pružiti ekskluzivnu priliku da od 25. do 27. ma... 22 5 2013Saznaj više\tSpark-Renault Formula E Novi FIA Formula Racing svetski šampionat, posebno dizajniran za automobile na električni pogo... 21 5 2013Saznaj više\tMedalja Valteru Mariji de SilviSlobodna država Bavarska je dodelila medalju za specijalne usluge Bavarskoj Valteru Mariji de Silvi ... 21 5 2013Saznaj više\tPoslovno rešenje za dilere automobila i serviseBeogradske kompanije Datalab, Azelija i Datalab Automotive su zainteresovanim kompanijama i medijima... 21 5 2013Saznaj više\tCitroën Méhari slavi jubilejSve poznate vrednosti političkog proleća 1968. godine, kao što su pobuna, slobodarski duh, mašta i b... 20 5 2013Saznaj više\tNovi električni automobili iz JapanaKada se pomenu električni automobili i Japan, mnogi odmah pomisle na modele Nissan LEAF, Toyota Priu... 20 5 2013Saznaj više\tArhiva vesti\nPredstavljen Megane Renaultsport Red Bull\tLada Niva preimenovana u Lada Taiga\tMcLaren P13 se razvija bez pomoći Honde\tFord planira 15 novih modela u Evropi\tKinezi zainteresovani za Fisker\tMilioniti Hyundai proizveden u Češkoj\tMarchionne se izvinio zbog svoje izjave\tSubaru povećao prodaju u Srbiji\tŠkoda nezainteresovana za hibride\tDogađaj za ljubitelje Mercedesa\tSpark-Renault Formula E\tMedalja Valteru Mariji de Silvi\tPoslovno rešenje za dilere automobila i s\tCitroën Méhari slavi jubilej\tNovi električni automobili iz Japana\tBube služe da se druže 2013\tVolkswagen fradi još jednu fabriku u Kini\tMercedes-Benz S-Klasa premijerno u Hambur\tPeugeot na Beogradskoj Biciklijadi\tShell Eco maraton\tHonda se vraća u Formulu 1\tAgencija poručuje maturantima\tBube služe da se druže\tVolkswagen Passat R-Line\tBosch radi na smanjenju emisije izduvnih Greškom prikazan osveženi BMW M5\tMercedes-Benz S-klasa u direktnom prenosu\tPlanovi za dva sportska Maseratia\tAuris hibrid ima najnižu emisije CO2\tTesla Model S najbolje ocenjeni automobil\tHyundai foto ćelijama proizvodi električn\tSubaru Legacy najbolji na testu JNCAP\tEU ograničava brzinu kombija\tŠkoda planira novi SUV\tRedizajniran Hyundai Tucson\tNova Nissan Almera napada Golf klasu\tJubilej emisije ABS show\tDongfeng kreće u električnu ofanzivu\tNovi izazovi za srpsku studentsku formulu\tNaručeno 100.000 Opel Mokka\tKijin šef IT ‘zvezda u usponu’ Časopis Diesel Car završio izbor za auto Fisker Karma ipak ima budućnost\tCentar Beograda zatvoren za saobraćaj\tElektrični VBB-3 obara svetski brzinski r\tOpel obnavlja pogonske sisteme\tFord uvodi deveti kombi na prirodni gas\tZaboravljeni Jaguar XJ41 BMW se oslanja na nove tehnologije\tMazda RX-7 dobija naslednika Tushek Forego T700 je spreman\tUskoro Nissan DAYZ ROOX\tŠiri se porodica Fiata Panda\tRenault Twizy RS F1 Concept\tDizajnerska vežba na temu: Ferrari\tFord Escort Concept\tAutoK9 napravio Dacia Logan Coupe\tMitsubishi G4 Concept\tAlfa Romeo priprema model 6C\tDetroit Electric i Geely partnerstvo u Ki\tSnimljen Fiat 500XL\tUspeh Honde na Slovakia ringu\tDodge Dart u hatchback verziji\tNedelja bezbednosti saobraćaja\tLED ekološka tehnologija\tNissan Micra iz Francuske\tIV beogradski FAM reli uspešno realizovan\tRedizajn i novi JTD motor za Lineu\tJadranska Porsche turneja Mikica Vesnić i dalje nepobediv\tHonda reciklira retke metale za baterije\tRally memorijal Mirko Martinović\tNa srpskom tržištu nova linija Michelin Volkswagen iBeetle\tAudi ima farove koji štede gorivo\tMazzanti Evantra V8 može da izgleda po že\tDC Design redizajnirao Renault Duster\tNovi Ford Transit Custom na zahtevnim tes\tNovi MG 3\tBMW umetnost u Paramount studijima\tTri Euro NCAP zvezdice za Citan\tFord proizveo milioniti Mustang\tNissan Friend-ME Concept\tNovi GM motori imaće malu emisiju\tRenault u šampionatu Formula E\tMotori V12 imaju budućnost\tMG CS Concept\tModel Ivona Vulcano u Šangaju\tPeugeot sprema 308 GTi Honda M Concept\tNovi BMW X6 biće veći\tVolkswagen CrossBlue Coupé u Šangaju\tUnapređen Ford Mondeo\tVolvo FMX kamion\tRenault Twin-Z Concept\tInovativni transportni koncept\tNovi Seat Leon Cupra stiže dogodine\tHyundai na predstojećem IDEA festivalu\tProdato pet miliona hibridnih Toyota\tBMW + Brilliance = brend Zinoro\tLada Sandero kopija modela Dacia\tFiat 500 Abarth dobija automatsku transm\tDacia motori za Smart\tOpel ADAM dobitnik »red dot design award«\tSubaru oborio prodajni rekord\tChery Beta 5 Concept\tMaserati Ghibli\tIzgubljeni Saab Sonett 9-3 Coupé\tRestilizovana Renault Laguna\tNovi Mitsubishi G4 Concept\tSportski električni/hibridni Nissan\tVolvo S60 Polestar počeo da se proizvodi\tAston Martin Rapide S na pogon vodonikom\tRange Rover Evoque automatik sa devet brz\tRolls-Royce planira Gran Turismo model\tHyundai vizualizovao Fluidic Sculpture In\tSkup istoričara automobilizma\tAudi predstavio tim za WEC šampionat\tBugatti Veyron najbrži roadster na svetu\tAutomobili u Severnoj Koreji\tCitroen DS Wild Rubis Concept\tBrzina uzrok najtežih posledica\tPorsche planira redni četvorocilindarski Land Rover prirema mali SUV model\tMeksički SST-77 oživljava brend Alpine\tPhinergy prototip prešao 1600 km\tKinezi razvijaju OPOC motor\tMercedes-Benz Citan Karavan Novi Audi A4 biće lakši i luksuzniji\tGM investira u budućnost Opela\tToyota Racing spreman za novu sezonu\tUskoro Renault Captur RS\tMondeo sa novim EcoBoost motorom\tOpel i Galatasaraj iz Istanbula\tChevrolet Trax od 16.399 evra\tPrvi električni model Detroit Electric\tMercedesove platforme za kineze\tGolf Plus stiže sledeće godine\tLexus priprema Hybrid SUV model\tNokian gume najbrže na ledu\tRed Dot Design Award za Mazdu 6 Motor za Alpine\tNovi član BMW Sports Activity Coupe porod\tNovi VW Scirocco biće drugačiji\tVozači nezadovoljni gumama malog otpora k\tTehnologija deaktivacijue cilindara za Au\tNapredni čelik visoke zatezne ćvrstoće iz\tMisteriozni BMW na Facebook stranici\tDaimler ugrađuje Garmin satelitsku naviga\tDacia Duster Adventure Edition\tUskoro nova Toyota Highlander\tKia osvojila 4 red dot nagrade za dizajn\tPorsche 911 RSR\tFAS izvozi 150.000 automobila u SAD Prvi kamion sa Euro 6 motorom u Srbiji\tHyundai HND-9 Concept\tFordove reklame ne dopadaju se svima\tAudi kupuje Alfa Romeo?\tSsangYong LIV-1 Concept\tSvetski zeleni automobil 2013 - Tesla Mod\tScion proslavlja deceniju postojanja\tSubaru WRX Concept\tMercedes-Benz Roadshow\tOsvežena Nissan Micra\tPovećanje prodaje luksuznih automobila\tBentley širi gamu modela Mulsanne\tPoslednji Saab modeli na aukciji\tJaguar F-TYPE Najbolje dizajniran automob\tRenault TwinRun Concept\tBezbednosna oprema visoke tehnologije\tStudenti predstavili Drumsku strelu Novi Camaro Z/28 Golf je Svetski automobil 2013. godine Izabrana Miss 51. Međunarodnog salona aut\tUručene nagrade Salona automobila\tSubaru XV Crosstrek Hybrid u Njujorku\tUskoro Alfa Romeo velika limuzina\tNovi Jaguar XJR\tSeat mora da duplira prodaju da bi opstao\tPovratak polovnih benzinskih automobila\tDNK unutrašnjeg dizajna BMW automobila\t51. međunarodni Salon automobila - Toyota\tPet miliona Fiat 1.3 MultiJet motora\tRenault Scénic XMOD - vodeći MPV crossove\tNova Opel Cascada stigla u Srbiju\tIzbor najboljih u auto privredi Srbije\tMcLaren sprema novi osnovni model\tAlpine-Nissan spreman za 24 Hours of Le M\tFiat Bravo Business Edition za Evropu\tSaopštenje Srpske asocijacije uvoznika vo\tEdukacijom servisera do bezbednije vožnje\tProdat BMW Serije 3 Gran Tourismo\tNovi Verso premijerno u Srbiji na Sajmu a\tUvoznici traže slobodno tržište automobil\tPrva Rolls-Royce izložba u BMW muzeju\tMonte Carlo New Energy Rally\tU Beogradu četiri Fordove premijere\tSubaru u znaku dva jubileja\t1.000.000 km garancije na novi Honda 1.6 Premijere beogradskog sajma\tPremijum eksluzive na beogradskoj auto sm\tOpel na 51. MSA u Beogradu\tFrancuski lav na beogradskom sajmu\tNovi Kia pro_cee’d startuje na tržištu Sr\tNovi Mazdin prodajno-servisni centar\tSutra počinje sajam automobila Rekordno nizak broj poginulih u Evropi\tSpark EV – Chevrolet-ova električna zvezd\tVolkswagen najavio šest novih hibridnih m\tElektrični automobili se vraćaju u Detrio\tChrysler 200 sledeće godine\tAutomobili i motocikli na Beogradskom saj\tCitroen na sajmu predstavlja dve premijer\tProdaja električnih automobila postaje sp\tDelta Motors na sajmu automobila\tZvezda oko koje se okreće svet\tVolkswagen predstavlja Navigator\tSeminari za vozače kojima je oduzeta voza\tHyundai ix35 Fuel Cell u Evropskom parlam\tChevrolet predstavio Corvette Stingray Co\tOpel Nacionalna klasa\tKasni početak proizvodnje novih Dacia\tVolkswagen e-Up! proizvodna verzija\tMercedes-Benz planira novu X-Class\tKorišćenje sigurnosnih pojaseva\tMazda nastavlja razvoj rotacionog motora\tNovi RAV4 u Srbiji\tQoros 3 Cross Hybrid Concept\tIzabrani finalisti za Svetski automobil g\tFiat najčistiji automobilski brend u Evro\tChevrolet iPhone korisnicima omogućava Si\tSiemens i Scania razvijaju kamionski elek\tHonda Civic Tourer Concept\tUskoro novi Mercedes-Benz C-Class\tPSA traži partnere za vozila na komprimov\tFerrari LaFerrari\tGeneral Motors planira 4G mrežu\tLand Rover Defender Electric Concept\tUskoro Volvo V60 Plug-in Hybrid na benzin\tSpyker B6 Venator Concept\tNova Škoda Citigo Sport\tKia Provo Concept\tSeat Mii Ecofuel\tSvetska premijera FT-86 Open koncept\tOfanziva Volkswagena na salonu automobila\tPočetna


SRBIJA JE PUNA TRUSNIH PODRUČJA I CRVENIH ZONA\nIzvor: Alo/Blic/M.G./Lokalne novine | Obrenovac, 05.11.2021.\nEvo gde su narednih godina mogući najjači potresi\nSerija manjih zemljotresa pogodila je Mladenovac i Kragujevac tokom poslednjih nekoliko dana. Prvi zemljotres se dogodio 30. oktobra u Mladenovcu, par dana kasnije usledio je niz potresa koji je zahvatio i područje Kragujevca, a poslednji zemljotres dogodio se jutros oko osam časova u Topoli magnitude 1,7.\nSeizmolog Slavica Radovanović objasnila je svojevremeno da se ne može predvideti gde će biti sledeći potres ali nam, kako predviđa, predstoji i trend buđenja, tako da u narednih 10 do 15 godina možemo očekivati zemljotrese vrlo velikih magnituda na prostorima Balkana.\nNa karti seizmičkog hazarda označena su područja centralne Srbije do Aleksandrovca, okolina Novog Pazara, delovi Vojvodine na severu Bačke kod Apatina, istok Banata duž granice sa Rumunijem, kao i područje oko Kladova i Negotina.\nZa tektonske zemljotrese, karakteristične za naše područje, osnovni izvor energije su tektonski naponi izazvani podvlačenjem afričke ploče pod evropsku. S tim da jadranska ploča izaziva podrhtavanje tla u Albaniji.\nMiodrag Petrović, doktor sa Rudarsko - geološkog fakutelta u Beogradu, svojevremeno je iscrtao kartu seizmičkog hazarda Srbije s predviđanjima za sledećih 50, 100 i 200-500 godina. Takođe, na karti se vide i žarišne zone, od kojih su neke izvan granica naše šemlje, ali posledice ćemo i mi osetiti.\nPrema njegovim procenama, najjači mogući potresi se očekuju u Svilajncu, Lazarevcu, Vranju i na Rudniku inteziteta po površini osam do devet stepeni Merkalijeve skale i jačine magnitude u dubini od šest do sedam stepeni Rihterove lestvice. Proračunima je obuhvaćena okolina pomenutih naselja.\nU Srbiji je izabrano više od 900 tačaka (lokacija) na osnovu trusova u razdoblju od 1901. do 1997. godine, što je gotovo jedan vek. Za svaku žarišnu tačku sračunate su i procenjene magnitude na osnovu ponovljivosti u sledećih sto godina. Ključni izvor podataka je katalog jakih zemljotresa (280 u Srbiji i susednim zemljama), sastavljen za potrebe regionalnog ogranka Uneska.\nDa će i naše komšije osetiti zemljotres zbog kojih će se skoro istom silinom prodrmati i pojedini krajevi Srbije, takođe je naznačeno na karti. To su snažni potresi na južnom Jadranu, u Skoplju i Berovu, gradu u Severnoj Makedoniji i Vrančeu okrugu u Rumuniji.\nDoktori Stefano Parolai i Dario Slejko iz italijanskog Centra za seizmološka istraživanja pri Nacionalnom institutu za okeanografiju i geofiziku su u periodu kada je središnju Italiju pogodio snažan zemljotres objasnili su koja su područja najviše podložna zemljotresima.\n- Mape seizmičkih hazarda Evrope jasno pokazuju da su najopasnija područja koja se nalaze na granici ploča između Evrope i Afrike, to su Apenini, istočni Alpi, Dinaridi i Helenidi. Štaviše, veliki potresi se javljaju i duž oblasti zvane Helenski, odnosno Egejski luk - objasnili su oni tada.\nJadranska priobalna zona\nVojvodina - Kanjiža, Bečej, Novi Sad i Ruma\nZapadna Srbija - Loznica, Krupanj i Bajina Bašta\nCentralna Srbija - Lazarevac, Aranđelovac, Rudnik, Kraljevo i Kopaonik\nPodručje Velike Morave - Svilajnac, Jagodina i Stalać\nPodručje Istočne Srbije - Golubac i Negotin\nPodručje između Nišave i srednjeg i gornjeg toka Južne Morave - Dimitrovgrad, Bosilegrad, Niš i Vranje\nKosmet - Peć, Prizren, Priština, Lipanj i Uroševac\nTokom jedne "mirne" godine na teritoriji Srbije se locira oko 1.000 zemljotresa, a u slučaju jačeg, prati ga veći broj slabijih potresa.\nNajveći broj zemljotresa manjih magnituda koje instrumenti mogu da registruju, ljudi ne mogu da osete. Na jedan zemljotres magnitude šest, dogodi se približno 10 potresa magnitude pet i približno 100 potresa magnitude četiri stepena.\nNajjači zemljotresi u Srbiji do 2010. godine\n- 3. novembra 2010. godine zemljotres inteziteta 5,5 stepeni po Rihteru, pogodio je okolinu Kraljeva kada su poginule dve osobe, ali je potres izazavao velika oštećenja na objektima.\n- 1. jula 1999. godine tlo je podrhtavalo i u okolini Trstenika, kada ga je pogodio zemljotres jačine 5 stepeni po Rihteru.\n- 30. aprila 1999. godin u vreme bombardovanja Srbije, centralni deo naše zemlje pogodio je zemljotres inteziteta 5,2 stepena. Epicentar mu je bio u okolini Mionice.\n- 29. septembra 1998. godine zemljotres jačine 5,6 stepeni, pogodio je Mionicu i okolinu. Prema izveštajima, tada je nastradala jedna osoba, a više od 3.500 objekata nije bilo upotrebljivo, dok je isto toliko pretrpelo teža konstrukciona oštećenja.\n- 10. maja 1985. godine Kopaonik je pogodio zemljotres jačine 5,2 stepena.\n- 10. septembra 1983. godine zemljotres jačine 5,3 stepena pogodio je Kopaonik.\n- 18. maja 1980. godine Kopaonik je podrhtavao zbog zemljotresa inteziteta 5,9 speni po Rihterovoj skali.Prema zvaničnim podacima nije bilo poginulih, ali je povređeno 30 osoba.\n- 15. maja 1927. godine u Gornjem Milanovcu, odnosno kod Rudnika, poginulo je sedmoro ljudi, a osmoro je povređeno kada je ovo područje pogodio zemljotres jačine 5,9 stepeni po Rihteru.\n- 24. marta 1922. godine u Lazarevcu se dogodio zemljotres jačine 5,7 stepeni po Rihteru i tada su povređene četiri osobe.\nSedam crvenih zona u Srbiji\nNa području Srbije zemljotresi jačine 6 stepeni Merkalijeve skale ugrožavaju 13 odsto površine, jačine 7 stepeni 59, jačine 8 stepeni 23, a oni jačine 9 stepeni oko 5 odsto. To znači da je oko 87 odsto teritorije Srbije ugroženo zemljotresima koji oštećuju građevinske objekte.\nGeološki informacioni sistem Srbije razdvaja osam područja sa mogućim jakim zemljotresima.\nPrvi snažan zemljotres, 8. aprila 1893. u oblasti Gradišta i Golupca, nametnuo je potrebu prikupljanja podataka i proučavanja seizmičnosti. Akademik Jovan Žujović preduzeo je mere da se taj događaj naučno prouči. Prva seizmološka karta ovih prostora pojavila se 1950.


Privreda, turizam i sport[uredi]\n^ „statistike iz opštih podataka |”. Nsinfo.co.rs. Pristupljeno 02. 07. 2010.\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Адице&oldid=20768459”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 26. avgust 2018. u 13:34 č.


Regularnost, šta to beše? - KOS magazin\nRegularnost, šta to beše?\nPojam regularnosti doživljava se ovde na različite načine. Plejof ABA j.t.d. nije ni počeo, ni pres konferencija uoči prve utakmice polufinala u dvorani “Aleksandar Nikolić”, a mediji već “znaju” šta će biti tema. Sudije, Javor, delegiranje, Kamnikar… Zanimljivo. Izgleda da Milan Tarot, ili Ljubiša Trgovčevič, čitači misli i “dobro informisani”, imaju dosta posla ovih dana.\nI prethodnih meseci su plasirane različite priče. Slušali smo kako je komesar za suđenje Aleš Kamnikar smenjen, kako su srpski klubovi protiv njega, a onda ništa od toga na skupštini, kao ni od pomeranja plejofa. Danima smo čitali kako treba dati prioritet domaćoj ligi. Prvoligašima je čak poručeno da se dogodine spremaju za “domaćicu” od 18 klubova, a onda, posle ubedljive pobede Partizana nad Cedevitom, na utakmici koju je sudio upravo sporni Javor, sve se preko noći zaboravilo. Utakmica je bila u ponedeljak uveče, a u utorak na skupštini ABA ni reč o pomeranju plejofa, sudijama, Kamnikaru, optužbama za regularnost, nameštanjima….\nLane je svega i svačega bilo posle pobede Partizana u polufinalu i poravnanja na 1-1 u seriji. A tek u Zagrebu, posle jedine pobede Cedevite i 1-2 u finalu… Svega je bilo i u Domu sportova i na parking posle, a jedan od direktora koji je došao sa ekipom nije se ni vratio istim autobusom u kome su bili pehar i šampionsko prstenje, jer nije “odradio zadatak”.\nŠta je regularnost? Liga u kojoj igraju jedan klub i njegov razvojni tim? Gde u aktima Saveza stoji da se klub koji se ne takmiči dve godine, briše iz KSS? Gde se predsednik bira u Skupštini Beograda umesto u Kući košarke, pošto nema večinu?\nZnamo ko vodi tu ligu i koliko je tragikomična, kako se biraju njeni direktori, određuju strože kazne za verbalne pretnje i sakoe, nego za udaranja sudija, ili čak direktora. Šest klubova je osumnjičeno da su igrali nameštene utakmice od strane sedmog. I? Nikom ništa, ni za optužene, ni one koji su optužili?\nPosebna farsa je što će se liga, za koju su se “zalagali“ i predsednici Saveza i jedinog srpskog predstavnika u Evropi , igrati samo mesec dana, tek od maja. Igraće se u dve grupe, uz prednost domaćeg terena u finalu i za treće mesto, na osnovu plasmana iz jednog potpuno drugog takmičenja koje, uzgred, obojica “ ruše” ili prozivaju za neregularnost?!\nIma nas u Srbiji, koji pamtimo i više od tri godine unazad, i kakva se bura dizala oko kompijuterskog biranja sudija koje je smetalo, kao i žrebanje, da bi, kada su preuzeli i uništili ligu, sudije određivali po svom nahođenju, najbahatije.\nImaju li kredibilitet da pominju sudije i njihovo delegiranje oni koji su, primera radi, u poslednjem kolu KLS pored 14 slobodnih arbitara odredili da dvojica sude po dve utakmice u dva dana?\n– Zašto arbitar Glišić u subotu sudi Beovuk- Spartak, pa u nedelju Tamiš-Mladost, kao i Milija Vojinović u petak OKK Beograd–Smederevo, pa u subotu Sloga–Borac?\n– Kada pogledate delegiranja, Glišić je od 24 kola 12 puta sudio FMP-u i Tamišu, a oba ova kluba imaju glasove u Predsedništvu (dva od ukupno šest glasova, uz naše ABA ligaše, a znamo kako i glasaju);\n– U 24 kola, uz 12 delegiranja Glišića, Jevtović je delegiran 11, a Ninković 10 puta. A na listi ima čak 33 arbitra kao i sedam utakmica po kolu. Ona trojica nisu delegirani u četiri deula FMP-a sa fenjerašem Jagodinom, i Vojvodinom, od koje je FMP neočekivano izgubio u Novom Sadu;\n– Kada ima mnogo nezadovoljnih, u međusobnom optuživanju saznate da Smederevo, koje treneri FMP-a i Konstantina isprozivaše prošle nedelje, dve godine nije dobilo utakmicu kada im sudi Oberknežević. Ili da je Konstantin u poslednjih šest utakmica na svom terenu, na pet gubio prvo poluvreme. Trener Smedereva traži da dokažu da ne igraju kladioničarske utakmice. Borac je dobio sedam utakmica na strani, ali ne i protiv OKK Beograda i Sloge… I tako u nedogled.\nKo ima kredibilitet da priča o tome?\nP.S . Dobro je što videh u KSS da će juniori u Manhajm na najjači turnir na svetu, gde nas jedno vreme nije bilo, da ne podsećam, zbog čega ili koga.\npeda March 14, 2016 at 20:41\nPa sta nije istina od ovoga sto je napisao? Niko da napise gde je ta laz ili manipulacija.\nPa ja ne vide da je igde pomenut Covic, koji prvi poominje neregularnost,a vecina ga brani.\nSta je tabloidno? Pa jedini novinar koji izbosi cinjenice, cifre. U nedostatku dokaza pljujete. A ne super je vecini u Srbiiji,pa i kosarci. Svuda botovi,cak i ovde poceli. Cim neko kaze istinu


ÐURIĆ: Zašto Evropa ćuti na Ramine provokacije? - Informer\n14:35 Politika 24\nÐURIĆ: Zašto Evropa ćuti na Ramine provokacije?\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Ðurić izjavio je danas da ga više zabrinjava izostanak reakcije međunarodne zajednice povodom izjava Edija Rame o jedinstvu Kosova i Alabanije od samih izjava\nRamina izjava nije prva takve vrste i one se, dodaje Ðurić, ponavljaju u kontinuitetu, a posledica su međunarodne klime koja je stvorena, da je to društveno prihvatljivo.\n- Ne smatram da je to dobro kada se pokazuje pretenzija ka teritoriji drugih država. Za nas je KiM teritorija naše države i svaki put kada neko ispolji tu vrstu pretenzija, naravno da tako nešto ne može da bude pozdravljeno i prihvaćeno - istakao je Ðurić.\nKaže da ga uvek zabrinjava kada u međunarodnoj zajednici ne postoje jednaki aršini i osude ponašanja svih.\n- Trebalo bi im postaviti pitanje zašto je to tako i do kada planiraju da ćute. Nije ćutanje uvek zlato. Nekada je ćutanje izvor daljih provokacija i nestabilnosti - rekao je Ðurić.\nMarko Đurić Kancelarija za KiM Edi Rama reagovanje\nÐURIĆ: Čankovo poređenje na tviteru gruba uvreda!\n13:49 Politika 5\nNe treba nasedati na Ramine provokacije,ali je važno da se naš glas čuje!\n@Lana - Evropa bi trebalo da reaguje,jer ce Srbija nastaviti da se bori za Kosovo.\nOcito ima dvostrukih arsina,cim EU cuti na provokacije.\nNeće ni Evropa doveka to tolerisati, Srbija ide uzlaznim putem tako da će morati da se okrenu nama.\nJednom će i nama da svane!\nEvropa je i dalje vecinski za nezavisno Kosovo. Zato oni cute, ali polako i oni uvidjaju da je projekat nezavisnog Kosova stetan i neuspesan.\nĆutanje je i znak odobravanja na žalost... Svetski zvaničnici su vrlo licimerni prema nama po pitanju KiM na žalost...\nOvo je pravo pitanje za čelnike EU .\nŠta bi tek bilo da smo mi kojim slučajem izjavili za ujediinjenje sa RS i stvaranje velike Srbije ? Da li bi se onda EU oglasila.\nAko EU ćuti Srbija ne sme da ćuti. Ovakve izjave ne doprinose pronalaženju pravednog rešenja za Kosovo.\nEvropa ne odgovara Albancima ništa, dopušta provokacije. Da smo mi to uradili, odmah bi nas kaznili na neki način. Svi su protiv nas, ali se držimo jako. Vučić i SNS na pravi način vode zemlju!\nNe nasedajmo na ramine provokacije, on zeli da izazove neku negativnu reakciju.\nTacno. Tesko je odrzati mir ako neko stalno otezava.\nNe treba nasedati na Ramine provokacije,ali je bitno da se naš glas čuje!\nEvropa to odobrava eto zasto.\nDa ih cujemo sada?!\nEU ćuti na Ramine provokacije zato što se nada da će slomiti Vučića i Srbiju da priznaju tzv. Kosovo, budući da znaju da nemaju mehanizma da slome njihovih pet članica koje nisu priznale tzv. Kosovo.\nPodseća da se on bavi institucijama Srbije na KiM, kao i razgovorima i pregovorima, a postoje oni u međunarodnoj zajednici koji bi trebalo da reaguju na takve stvari, a ne reaguju.ZSO mora da se formira.\nĆute zato što imaju interesa,Kosovo je bogato rudama,....Ne zanimaju njih Šiptari nego bogaćenje.\nNe treba uopste ni obracati paznju na njihove provokacije. Srbija se nece odreci Kosova ni po koju cenu.\nEvropa treba da odgovori na Ramine provokacije!\nZato sto uvek cute\nStara prica se nastavlja\nEu nikada nije ni imala sopstvenu politiku prema KiM, ni sada nema, osim što slepo sledi politiku SAD.


Marriott Hotel - Strana 29 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Sub Jan 25, 2020 3:15 am\nPostod shomy » Pon Okt 26, 2015 9:57 pm\nStvarno ne znam kako je izgledala posta za novu godinu, moguće da je i bilo nesto simpatično, tada je i donekle prihvatljivo da bude nakinđureno. Pričam za sadasnje stanje, iskoristli su sve boje koje su mogli. Meni lično je izuzetno ruzno.\nPostod Гага » Uto Okt 27, 2015 2:53 am\nОвде где пише ГСП замислите да пише Кортјард хотел и да овај осмех бљуцка по њему\nPostod milos.tro » Čet Okt 29, 2015 9:47 pm\n"The Courtyard by Marriott in Belgrade is positioned not as an upscale property but as a select service brand, offering no-frills service to business clients in a good location and at a reasonable price.\nCacic said there is insufficient supply of branded hotels in prime locations in Belgrade on the select service segment.\n“There are three such properties on the other side of the Sava river but this is not convenient for people that have business on our side. One competing brand recently opened on the same side as Courtyard by Marriott but in a location that is definitely not a competition. So on our side there is no other international competitor because all others are full service hotels.”\nLong-term, Marriott is also looking at Novi Sad and Nis. “Once the right opportunity arises, we will be definitely interested to put our brands in both those cities,” Cacic said.\nhttp://wire.seenews.com/news/interview- ... 016-493403 (ceo tekst)\nPostod Lord » Ned Jan 03, 2016 4:43 pm\nIzvor B92, NEDELJA, 3.01.2016. | 13:54 napisao: Za novi, moderno izgrađeni hotel "Meriot" u centru grada pored starih velelepnih zdanja, glavni gradski urbanista tvrdi da se taj hotel fantastično uklopio u svoje okruženje.\nU prilog tome, on dodaje da prilikom intervencija u starom jezgru grada ne treba težiti ka tome da se napravi starija i lepša zgrada, već nešto moderno što će dati kontrast.\n"Hotel Meriot se svojim gabaritom potpuno uklopio u prostor u kome se nalazi. Nije otišao ni u visinu iznad Narodnog pozorišta i Narodnog muzeja niti je izašao van svoje regulacije", obrazložio je Folić.\nPonovivši da se hotel izuzetno lepo uklopio u taj deo grada, on je dodao da druge arhitekte ne moraju deliti njegov stav.\nPostod direktor » Ned Jan 03, 2016 4:51 pm\nOvo treba u zavrsene projekte uklapanje po kontrastu\nPostod Igor » Ned Jan 03, 2016 5:19 pm\nPrebacena je tema u zavrsene projekte.\nPostod Гага » Pon Jan 04, 2016 1:29 am\nLord » 03 Јан 2016 03:43 pm napisao:\nСменити га хитно са места главног градског урбанисте.\nКакво фантастично уклапање уз Нарадно позориште и Народни музеј, оне обичне ругобе од хотела.\nМора да је он одобрио све то.\nPostod direktor » Pon Jan 04, 2016 3:43 am\nTzv uklapanje po kontrastu odobrilu su oni prije njega\nPostod Staklena_Wool_nica » Ned Jan 10, 2016 6:35 pm\nTreba dodati da kontrast postoji i u cinjenici da u zivotu nisam videla doorman-a (i to sve sa security audio aparatom) ispred nekog Courtyard Hotela. Izgleda da samo u Srbiji pokusavaju da ovu nisko budzetnu (bezrazloznu izbocinu u ovom slucaju) prodaju i docaraju kao otmenu i luxuznu hotelsku uslugu, pa im samo jos james bond falio da ga "neprimetno" izloze na crvenom tepihu. A tip se sav pretvorio u to verovanje i svoju vip funkciju.\nNemam ja nista protiv da Srbija od ovog ima koristi, ali eto cisto da se ne zamajavamo nekakvim laskavim Marriott prisustvom, jer ono to nije.\nPostod milos.tro » Ned Jan 10, 2016 6:58 pm\nMarriot je jedan od najbolje ocenjenih hotela u Beogradu na osnovu recenzija gostiju:\nReview score Based on 278 reviews :9.5/10\nCleanliness 9.7 Comfort 9.4 Location 9.8 Facilities 9.1 Staff 9.7 Value for money 9.2\nhttp://www.booking.com/hotel/rs/courtya ... ab-reviews\nPostod Igor » Ned Jan 10, 2016 8:26 pm\nWoolnice valja ponoviti i ako se slazem da je malogradjanski postavljanje "specijalaca" vratara hotela.\nSvojevremeno u izjavi za Beobuild:\nImajući u vidu vrhunsku lokaciju objekta, šta vas je opredelilo za Courtyard by Marriot, a ne za Marriott Hotels, JW Marriott ili Ritz-Carlton kao luksuznije linije?\nIzbor brenda, Courtyard by Marriott, uslovljen je, pre svega, urbanističkim ograničenjima na predmetnoj lokaciji. Mi, naime, ne možemo da se krećemo izvan gabarita postojećeg objekta. Ne možemo da dograđujemo spratove, niti imamo prostora da se širimo. U postojeću “školjku” objekta smo uspeli da smestimo samo 115 soba koje zadovoljavaju tehničke standrade brenda, uz sve prateće sadržaje koje ovakav objekat mora da ima. Za hotele ove kategorije, sa četiri zvezdice, idealan kapacitet je oko 140 soba. Manjak smeštajnih kapaciteta biće nadoknađen boljim zauzećem istih, sto će nam omoguciti izuzetno atraktivna lokacija. Ovo uverenje delimo sa Marriott-om.\nHoteli više kategorije, koje pominjete, zahtevaju veće smeštajne kapacitete, zbog povećanih tekućih troškova.\nPostod milos.tro » Ned Jan 10, 2016 10:05 pm\nObezbedjenje hotela mora da postoji,sada da li će to biti toki-voki,slušalice ili tome slično to je zbog medjusobne komunikacije, i Radisson Blu npr. ima obezbedjenje na platou ispred hotela.\nPostod Staklena_Wool_nica » Ned Jan 10, 2016 11:48 pm\nPa poenta je da se ne dovode u komparaciju Radisson Blu i Courtyard. Radisson Blu-u prilici vratar, ali Courtyardu ne. U prizemlju Courtyarda su uglavnom smesteni McDonaldsi, ako se bas zateknu u uzem delu nekog grada. Vratar je tu smesna figura.\nI sto ne bi Courtyard imao dobru recenziju? Uzeli su najbolju lokaciju, za najjefiniji smestaj. Te recenzije ne prikazuju kvalitet i komfor ostalih hotela, vec se tu govori o odnosu potrosenog novca, za ono sto dobijes za njega. Nije ni Square 9 nesto veci, ali je i te kako luksuzniji.\nSteta sto je Radisson Blu na nezgodnoj lokaciji. Nadam se da ce Srbija praviti vise kongresnih mitinga, konferencija, sajmova... da tu moze da privuce i vise gostiju i onih sa vecim primanjima.\nPostod milos.tro » Pon Jan 11, 2016 12:15 am\nObezbedjenje imaju i jedan i drugi hotel,razlika je u tome što hotelsko obezbedjenje Marriota koristi slušalice,a Radissona Blu toki-voki.Lokacija jednog od ljudi iz obezbedjenja, Marriot ispred ulaza,Radisson Blu na platou.Razlika u kategoriji Radisson blu 4+,Marriot Coutard 4 zvezdice,cena Radisson Blu je nekih 300dinara skuplji po noćenju od Marriota.\nhttp://www.booking.com/hotel/rs/radisso ... al;ucfs=1&\nhttp://www.booking.com/hotel/rs/courtya ... al;ucfs=1&\nU recenzije ulazi i komfor:\nCleanliness 9.7 Comfort 9.4,Location 9.8 Facilities 9.1 Staff 9.7 Value for money 9.2 Free WiFi 7.9\nCleanliness 9.7, Comfort 9.7,Location 7.7 Facilities 9.2 Staff 9.5 ,Value for money 8.9 Free WiFi 9.4\npo studijama koje su radjene u hotelijerstvu najječi utisak na gosta ostavlja hotelska soba.\nPostod Igor » Pon Jan 11, 2016 12:22 am\nNesporno je da je potrebno obezbedjenje ali da ne glumata tj da bude diskretno i kulturno.\nI sta sad zato sto si negde videla Courtyard sa mc donaldsom u prizemlju nas hotel treba da ima tako neprimeren sadrzaj na ovoj lokaciji.\nBeograd ima dosta novih hotela i smestajnih kapaciteta koji su daleko kvalitetniji od inostranih bolje kategorisanih objekata kako zbog starosti objekata a tako i zbog trzista na kome se nalaze.\nPostod milos.tro » Pon Jan 11, 2016 12:50 am\nDa prenesem utisak o obezbedjenju u vezi Radissona Blu,pre 7 meseci kada sam napravio reportažu(iskoristio sam priliku pošto sam bio službeno),čovek iz obezbedjenja mi je prišao na platou i pitao me je da li sam gost hotela,odgovorio sam mu da sam tu službeno čovek je odgovorio u redu i tu se razgovor završio.\nNe bih želeo da se ovom prilikom degradira Coutard tipa njas... hotel jer on to nije,hoću da kažem da su prilikom rekonstrukcije držeći se gabarita uspeli da izvuku maksimum po pitanju komfora,a naročito hotelskih soba,koja je za gosta najvažnija kao i osoblje,usluga što se sve nekako podrazumeva.\nPostod Staklena_Wool_nica » Pon Jan 11, 2016 1:53 am\nNije mi cilj prepirka sama po sebi, ma koliko nadmeno zvucala, vec da podelim iskustvo sa vama.\nObezbedjenje ispred Courtyard-a je neprimerno rangu hotela. Doormani vise izlgedaju kao da su pripremljeni da tu prihvate gosta nego da zastite od eventualnog problema. Generalno, nikad mi nije palo za oko da ispred takvog hotela neko stoji na raspolaganju pridolazecem gostu. Tu si obicno prepusten sam sebi. Eto, to prvi put vidim u Beogradu. Zato sticem utisak da nasi potenciraju ime Marriott, a pred lokalnim stanovnistvom od Courtyard-a prave atrakciju sto to nigde nije. Ti Milose mozes da imas dirljiva osecanja i iskenu reakciju zato sto se neko drzao gabarita, ali se nikako nisu drzali naprednijeg tj. prilagodljivijeg dizajna, vec su na toj lokaciji svojim imenom degradirali one tu zive i kao i te okolne kulturne objekte.\nKoje god zvezdice pisale pored imena Courtyarda i RB hotela, reputacija im je nebo i zemlja. Ponovo, ja verujem da Courtyard ima dobre kritike, ali ono sto je dobro za nize plateznu klijantelu, nije isti kriterijum za ove sa dubljim dzepom koji su navikli da odsedaju u priznatijim hotelima. Covek sa manjom platom i manje putuje, pa mu je sve interesantno i lako ga je zadovoljiti. Oni koji su navikli na nesto luksuznje to uporedjuju sa jos vecim luksuzom i najcesce nemaju ni vremena da to ocenjuju. I da napravimo razliku izmedju Radisson-a i Radisson Blu-a. Big differance. Takodje mozemo ponosno reci da je nas RB uradjen prvoklasno i sa stilom.\nPostod Mair » Uto Feb 16, 2016 9:45 pm\ngtr.jpg (49.35 KiB) Pogledano 10397 puta\nIzvor: Od nepoznatog autora sa twitera. 2015\nPridružio se: Pon Apr 18, 2016 6:26 am\nPostod Srki_srki » Uto Apr 19, 2016 10:37 am\nIgor » Pon Dec 05, 2011 8:08 pm napisao: izvor Beobuild.rs\nHotel Marriot u Beogradu\nNa konferenciji za novinare koja je danas održana, kompanija PSP Farman najavila je dolazak još jednog velikog hotelskog lanca u Beograd. U saradnji sa Marriott International, a u okviru njihovog hotelskog brenda “Courtyard”, biće otvoren prvi objekat iz ovog lanca u našoj zemlji...\nKompletu vest i prikaze buduceg hotela mozete pogledati u vesti na prvoj strani sajta ili na linku http://www.beobuild.rs/read.php/523.html\nOvaj hotel je sramota za srpsku arhitekturu. Ljudi kako uopste mozete da komentarisete da je ovo savremeno i lepo? Takva arhitektura mora zakonom biti zabranjena u tom delu grada, okruzena narodnim pozoristem i da ne nabrajam ostale zgrade koje su stare preko 100 godina.\nA fasadu od platna ne bih komentarisao. Voleo bih da mi neko kaze ko je uopste dozvolio ovakvo ruglo u sred centra grada, ko je taj koji je stavio svoj potpis na ovu sramotu?\nPostod mekbejn » Uto Apr 19, 2016 11:34 am\njesi li ga video uzivo?\nPostod Srki_srki » Čet Apr 21, 2016 2:05 pm\nmekbejn » Uto Apr 19, 2016 11:34 am napisao: jesi li ga video uzivo?\nNaravno, skoro svaki dan prolazim pored cuvenog hotela i svaki put se sokiram kad vidim njega naspram zgrada okolo.\nPostod jddipqd » Pon Maj 23, 2016 10:48 am\nSrki_srki » 19 Apr 2016 09:37 am napisao: Takva arhitektura mora zakonom biti zabranjena u tom delu grada, okruzena narodnim pozoristem i da ne nabrajam ostale zgrade koje su stare preko 100 godina.\nU centru grada graditi samo zgrade starije od 100 godina!\nPostod spatiotecte » Pon Maj 23, 2016 11:37 am\nPa sacekajte onda 100 godina.\nPostod streetwanderer » Pet Jul 08, 2016 10:53 pm\nMoram da se složim sa Srkijem i ostalim kritičarima.\nOvo zlo od zgrade ne bi bilo primereno ni u jednom delu grada, a naročito ne na samom glavnom gradskom trgu. Hajde da su ga sagradili u Vojvode Stepe ili tako nekim divljim ulicama, gde bi ovo zlato, krivi prozori, metalne rešetke i ne znam ni ja kakvi grehovi bili uklopljeni u okolinu, ali pored zgrade Narodnog pozorišta i muzeja? Stvarno sramotno. Mislio sam da je Staklenac najveći blam centra grada, ali dobili smo nov, još veći. Ko je zadužen za planiranje gradnje ovakvih objekata? Oni kao da su namerno hteli da unište još jedan deo grada. Pa ja ne znam šta je bilo tako teško sagraditi normalnu, diskretnu zgradu koja ne bi štrčala i oduzimala pažnju ostalim zgradama kod Trga? Ne, morali su da stave zlato, da bi što više šljaštilo. Morali su da stave one rešetke, da bi postigli šta? Da zgrada izgleda kao neki porušeni kavez. I još su kao šlag na tortu dodali krive prozore, čisto da majstorima ne bi bilo dosadno dok montiraju. Stvarno nemam reči. Hotel je dobro rejtiran zato što turiste ne zanima ništa osim da budu blizu centra i da im je udobno. A katastrofalna NEuklopljenost samog hotela im nikad ne bi ni pala na pamet.\nPostod KartmenBG » Uto Avg 02, 2016 2:56 am\nGeneralno i zgrada jugo drva nije bila uklopljena , pa ni ovo , ali sa druge strane zgrada Jugo drva je bila neutralna nije strcala i nije bila upecatljiva jer je imitirala oblike okolnih zgrada i bila je u jednoj boji i kad padne mrak nije se ni videla a preko dana kad prodjes trgom jedva da je i primetis , dok ovo zlo pokusava da bude veci papa od pape (vazniji od narodnog pozorista i narodnog muzeja, dakle narodni hotel) kic kao kic jeste koristen kako bi narod privlacio i davao znacaj gradjevinama, Katolicka crkva je pocela da ga koristi krajem srednjeg veka kako bi povecala broj vernika (doza nebitne cinjenice) ali ovo je sto su uradili od Jugo drva cist treš i neukus , i kic moze da bude neukusan (Skoplje 2014 i romski osecaj za sibol bogatstvo) a moze da bude odradjen sa ukusom kao Narodno pozoriste , Narodni Muzej, i kao generalno sve odradjeno u Bg-u u medjuratnom periodu kao i pre njega, ali meni nije jasno sta se to desilo sa arhitekturom i arhitektima pa da ne mogu da odrade tako kvalitetnu zgradu u Akademskom , Romantistickom ili Klasicistickom stilu i to ne kod nas i u Skoplju nego nigde na svetu gde god su pokusavali da iskopiraju , prosto nema tog smeka, izgleda krajnje smesno, neukusno i jeftino. malo sam skrenuo sa teme , izvinite ali donekle ima veze sa ovim.


Među takvim tajnim grupama nalaze se još dve - "Populacija grada Leskovca" i "Vranje", kojim upravljaju uglavnom muškarci koji razmenjuju provokativni sadržaj. Prva ima oko 200, a druga skoro 600 članova. Najčešće su u pitanju fotografije iz privatne arhive koje su muškarci podelili iz osvete ili čiste zlobe, piše "Kurir".\nVELIKA ISTRAGA U TOKU Policija i tužilaštvo traže sve koji su objavljivali eksplicitne slike u grupama na Telegramu, saslušan uhapšeni administrator iz Niša


Sve tajne o Instagramu\nKako dobiti 100.000 pravih pratilaca na Instagramu za 1 mesec\nStefan Milošević i Rade Rakić\nNačin pisanja: Tekst i slikovne ilustracije u boji\nTroškovi dostave nisu uključeni u cenu.\nŽivimo u prilično dinamičnom vremenu gde svakodnevno nastaju raznovrsni profili na Instagramu. Većina ljudi želi da njihov profil preko noći postane dominantan i profitabilan i, naravno da ima preko 100.000 pratilaca. Ovo se svakako ne može dogoditi preko noći i zahteva veliki trud i rad, ali uz pomoć tehnika opisanih u ovoj knjizi, to je svakako moguće za mesec dana.\nNije važno da li želite postati influenser, sagraditi veliki poslovni profil, predstavite sebe ili svoje usluge, ili pak promovisati svoju firmu na Instagramu. Sigurni smo da ćete ovde naći jasne smernice uz pomoć kojih će vam uspeh biti zagarantovan!\nAko negde tamo u algoritmu Instagrama postoji zakopano blago, onda je ova knjiga alat sa kojim ćete ga otkopati.\nOvo nije jedna od onih knjiga koju odlikuje dobar naslov, već sadržaj. U njoj smo detaljno opisali smernice i jedine relane načine uz pomoć kojih smo mi sagradili naš profil na 100.000 pratilaca, a kasnije i preko 200.000 pratilaca. Instagram je jedna jako složena platforma i traži ozbiljna svakodnevna istraživanja. Vremenom smo zaista uspeli da otkrijemo tajne, ali naravno nije nam dovoljno da te tajne zadržimo samo za sebe.\nPar reći autora knjige\nPo prirodi smo vrlo entuzijastične osobe i uvek smo spremni da se suočimo sa novim znanjima, a naravno i problemima koji ih prate. Tako smo došli na ideju da detaljno istražimo Instagram, vidimo šta je moguće i nemoguće, maksimalno se angažujemo i na kraju podelimo znanje sa vama. Naš motiv je da čovek uvek mora spoznati tematiku koju istražuje do najsitnijih detalja kako bi kasnije znanje mogao preneti na druge, odnosno svoje zaposlene, jer jedino tako možete imati potpunu svest o konkretnom poslu.\nUvek smo spremni za nove izazove, pa nas je to, svakako, podstaklo na ideju pisanja knjige. Kao što smo samostalno zaplovili u tematiku pisanja knjige, tako smo želeli da i sami razumemo ceo sistem te vrste marketinga, pre nego što izgradimo ozbiljan tim iza sebe.\nSavet koji imamo za vas je da uvek morate biti strpljivi. Ništa neće doći preko noći. Svaki posao zahteva veliki trud i rad, pre nego što dobijete ono što želite. Ma koliko bilo teško, nikada nemojte odustajati. Upravo tim motivom smo mi uspeli da naš dugogodišnji rad, svedemo na jednomesečne rezultate. Koje ćemo rado podeliti sa vama u ovoj knjizi.\nVeoma smo ponosni što smo baš mi jedni sa prostora Balkana koji su se usudili da pišu o jednoj ovakvoj temi.


Ватикан отвара тајни архив: Хоће ли се открити истина о Степинцу - Нови Стандард\nVatikan otvara tajni arhiv: Hoće li se otkriti istina o Stepincu\nOdluka pape Franje da učini dostupnom dokumentaciju do 1958. godine, privukla je veliku pažnju javnosti. Našu pretežno zanima otkrivanje istine o Alojziju Stepincu\nPromenjenog imena u kojem više nema prideva „tajni”, vatikanski Apostolski arhiv od danas otvara za istraživače iz celog sveta fondove u kojima se čuva dokumentacija iz perioda pontifikata pape Pija Dvanaestog (1939–1958).\nOdluka pape Franje da učini dostupnom dokumentaciju do 1958. godine, originalnu prepisku, službena dokumenta, izveštaje, zasluženo je zavredela veliku pažnju stručne, ali i šire javnosti. Dok se svetska javnost uglavnom pita i zanima koliko će nam istraživanje ove vredne građe otkriti novog o papi Piju Dvanaestom u Drugom svetskom ratu, ovdašnju pretežno zanima šta ćemo saznati o jednom drugom visokom katoličkom velikodostojniku tog doba – Alojziju Stepincu.\nIstraživači su spremno dočekali ovaj dan i prema izveštajima medija sva mesta za rad u vatikanskoj arhivi zauzeta su do kraja godine. Među njima su, prema saznanjima sagovornika Politike, istoričara dr Radmile Radić i dr Milana Koljanina, i srpski istraživači. Nekoliko mladih istoričara nalazi se u Rimu i već su dobili dozvolu za rad u arhivu. Inače, broj mesta za istraživače u arhivu ograničen je na 60 dnevno, što je i jedan od razloga zbog kojeg je potrebno prethodno odobrenje koje važi tri meseca, posle čega je potrebno podneti novi zahtev. Načelnik vatikanskog arhiva Serđo Pagano, govoreći o otvaranju dela dokumentacije, rekao je da se radi o 200.000 arhivskih jedinica, prema procenama, oko 16 miliona stranica iz vremena ovog pape.\nIako tek predstoji istraživanje, istoričari ukazuju na delove građe koja bi mogla biti zanimljiva za srpsku istoriografiju i pružiti odgovore ili barem bolje osvetliti neka davno postavljena pitanja i nedoumice. Najinteresantniji je, kao i stranim istraživačima koji bi želeli da dobiju preciznije odgovore o papi Piju Dvanaestom, period Drugog svetskog rata.\n– Bilo bi dobro, na primer, dobiti na uvid izveštaje papskog nuncija iz Nezavisne države Hrvatske ili, na primer, one o posetama Stepinca Svetoj stolici za vreme Drugog svetskog rata. Ratni period je za nas najinteresantniji, ali ne samo taj. Svakako je zanimljiv i onaj od samog početka pontifikata Pija Dvanaestog. Ti dokumenti su veoma važni zbog stava Vatikana, ali i Stepinca prema jugoslovenskoj državi, a Vatikan je bio veoma ljut na Jugoslaviju zbog odbacivanja Konkordata 1937. Ne sumnjam da neće naši istraživači te stvari tražiti – kaže Koljanin.\nRadmila Radić navodi da su očekivanja velika jer naši istoričari nisu imali mnogo prilike da rade u vatikanskoj arhivi i da bi svaki srpski istoričar koji se bavi tematikom Drugog svetskog rata gledao sve što se odnosi na međuratni i ratni period: u skladu s vremenom i mogućnostima.\n– Mislim da će biti vrlo zanimljivog materijala u vezi s Alojzijem Stepincem. Uostalom, i u radu Mešovite komisije Srpske pravoslavne crkve i Hrvatske biskupske konferencije, koja se bavila njegovom istorijskom ulogom, kao jedan od uslova postavljen je i taj da se ovi arhivi otvore, da se konačno vidi šta tamo ima i o samom u Stepincu i da se to pitanje razjasni – ističe Radićeva.\nOna je, kao i Milan Koljanin, bila angažovana u radu ove komisije koja se sastajala tokom 2017. kao spoljni stručnjak na poziv SPC. Koljanin dodaje da je tada bilo govora da će ta dokumentacija biti dostupna istraživačima komisije, ali se ipak na kraju nije izašlo u susret ovom zahtevu. Prilika se otvorila sada, ali kada možemo očekivati i prve rezultate istraživačkog rada zasnovanog na dokumentima Vatikanskog apostolskog arhiva iz perioda pape Pija Dvanaestog zavisiće od mnogo stvari.\n– Ne znam kako će to biti organizovano tamo, koliko će pojedinac moći da dobije na uvid, koliko materijala mu je dostupno dnevno, to su detalji koje ćemo, verujem, uskoro saznati – ističe Radmila Radić.\nI Milan Koljanin dodaje da će se tek u praksi videti šta će biti omogućeno na uvid istraživačima, kakva će biti pravila korišćenja, kako su i koliko dokumenti arhivistički obrađeni…\n– Svakako će proći godine, ali ne mora to da bude ni tako dug rok jer neka istraživanja vatikanske arhive postoje. Sedamdesetih godina Vatikan je objavio seriju dokumenata iz vremena pontifikata pape Pija Dvanaestog, ali će ovo značajno popuniti prazninu koja nedostaje jer to su samo izabrani dokumenti – objašnjava Koljanin.\nU javnosti su se čule i procene stručnjaka da bi prvi ozbiljniji rezultati istraživanja mogli da se očekuju narednih od tri do pet godina, a to mišljenje deli i Radmila Radić. Ona kaže da je za jedno istraživanje takvog tipa u proseku, dok se obradi, potrebno najmanje dve godine. Uz to, za istoričare iz Srbije postoji još jedan momenat o kojem bi trebalo razmišljati: onaj finansijski. Radi se o skupim istraživanjima za koja bi istraživačima iz naše zemlje bila neophodna institucionalna podrška.\nGRAĐA DUGA 85 KILOMETARA\nIme Vatikanski tajni arhiv (Archivum Secretum Vaticanum) promenjeno je odlukom pape Franje u oktobru prošle godine upravo da bi se izbeglo ovakvo prevođenje njegovog latinskog imena koje izvorno označava privatni, lični papin arhiv. Kako su pridevi u modernim jezicima izvedeni iz latinskog izvornika u međuvremenu počeli da označavaju i tajni, skriveni, sadašnji papa odlučio je da izbegne dvosmislene prevode i negativne konotacije preimenovanjem u Apostolski arhiv. Osnovan sredinom 17. veka, sastoji se od više od 600 arhivskih fondova od osmog do dvadesetog veka, a građa je smeštena na impozantnih 85 kilometara polica. Za istraživače delovi građe otvoreni su od 1881. godine, a 1924. uvedena je praksa da se dostupnim čini dokumentacija grupisana po pontifikatima.\nNaslovna fotografija: vaticannews.va\nIzvor Politika, 02. mart 2020.\nPreporučujemoarhiva VatikanaVatikanJelena ČalijaStepinac\nZašto je papa Pije XII prećutao nacističke zločine?\nPortret bez rama: Vladika Joanikije


Da li vaša deca mogu da naslede vašu hipohondriju\nVerovatnoća je, izgleda, veća ako makar jedan roditelj pati od anksioznosti.\npisao Liz Brown\nFoto: Marko Milanovic / Stocksy\n"Vrti mi se u glavi. To je aneurizam! Osećam ga!"\nSećam se kako je moja sestra šaputala ove reči sa dečjeg kreveta nekoliko metara od mene jedne noći kad je imala sedam ili osam godina. Zavukla sam se pod pokrivač da zaštitim i sebe i svoju lutkicu od nadolazeće eksplozije krvi i moždanog tkiva koji najavila da će uskoro prekriti sobu, ali sam se ujutro probudila na to da je njena lobanja nekim čudom netaknuta. Nije to bio aneurizam — niti tumor na mozgu koji je identifikovala kao moguću rezervnu opciju. Blagi kašalj koji je pokupila u školi prethodne nedelje nije bio pleuritis niti znak pneumotoraksa. A napadi upale slepog creva koje je nastavila da doživljava svake nedelje narednih 35 godina se, verovali ili ne, nikad nisu završili operacijom.\nMoja sestra pati od hipohondrije, ili — budući da je to stanje dobilo sveže ime u najnovijem izdanju Dijagnostičkog i statističkog priručnika za mentalne poremećaje — "Poremećaj anksioznosti u vezi s bolestima". Ja, s druge strane, redovno sa o porodicom pijem iz istih čaša koje su možda pune raznih, često kupujem žvake pune kontroverznih veštačkih zaslađivača i često jedem hranu sa poda ne obazirući se na pravilo od pet sekundi. Kad mi je "brižna" nepoznata osoba prišla dok sam bila u devetom mesecu trudnoće i saopštila da je prvi slučaj zaraženosti virusom zika zabeležen u okrugu Los Anđelesa, gde ja živim, jednostavno sam odgovorila: "Kul. Hvala."\nMoja sestra i ja smo odrasle u istoj kući i među nama je manje od tri godine razlike. Zašto, onda, ona neprestano pretražuje svoje telo u potrazi za znacima skorbuta dok sam ja oduvek želela da radim u bolnici kako bih bila bliže bolestima i smrti, jer sam najopuštenija kad sam okružena nekakvom krizom? Odgojili su nas dvoje izuzetno anksioznih roditelja, ali niko od njih nije bio hipohondar.\nProcenjuje se da 75 do 85 odsto ljudi sa hipohondrijom takođe pati od anksioznosti, depresije ili nekog drugog psihološkog stanja. Kad je u pitanju prenošenje deci poremećaja anksioznosti u vezi s bolestima zapravo više prenosite generalnu anksioznost nego anksioznost koja se konkretno tiče zdravstvenih problema, kaže klinički psiholog Majkl Brastejn.\n"Ljudi sa hipohondrijom često imaju istoriju gde jedan ili oboje njihovih staratelja pati od anksioznosti. To ne mora nužno da bude hipohondrija…Nezavisno od njihove konkretne istorije, oni razvijaju duboko uverenje da je svet krhko mesto i da ih nešto loše uvek čeka iza ćoška. Često postoji verovanje, ponekad nesvesno, da ako budu dovoljno brinuli o nečemu, moći će da kontrolišu i zaštite sebe", kaže on.\nMoja sestra tvrdi da je njen duboko usađen strah od bolesti jedan od razloga zbog kojih je odlučila da ona sama nema decu. "Strašno sam paranoična povodom svih tih bolesti koje bi ona mogla da dobiju", kaže ona. Ponekad se pitam kako se tačno njena hipohondrija razvila i da li je anksioznost nekog od naših roditelja imala uticaja na njenu doživotnu opsednutost bolestima.\n"Znam da me opsednutost naše majke i bake da će se hrana pokvariti, ili kako one to zovu 'kvarljivost', proganja i dan-danas", kaže ona. "Zbog njih sam se osećala kao da hrana nije bezbedna, a ako hrana nije bezbedna, kako onda bilo šta drugo može da bude bezbedno? I dalje bacam savršeno dobru hranu zbog toga. I danas mrzim švedske stolove zato što mama kaže da su rasadnici bacila. Osećam kao da se tamo krije bolest i ako pojedem bilo šta s njega, mogla bih do ponoći da završim u bolnici."\nSkorašnja statistika procenjuje da između 1 i 5 procenata Amerikanaca pati od poremećaja anksioznosti u vezi s bolestima, ali je posebno teško doći do konkretnih brojki o hipohondriji u detinjstvu zato što su na kraju staratelji ti koji donose odluke od odlasku kod lekara. Kad su staratelji odgovorni za negu, najvažniji je njihov sopstveni stepen osetljivosti na zdravstvena pitanja.\nBlogerka o roditeljstvu i doživotni samoproklamovani hipohondar Ketlin Denehi ubeđena je da je anksioznost u vezi sa zdravljem njene četvorogodišnjakinje direktna posledica njene sopstvene opsednutosti bolestima. Denehi je u ranom uzrastu bila ubeđena da ima dečju paralizu i redovno je imala fantazije o tome kako će izlaziti na kraj sa paralisanošću koja je čeka. Sada se njena ćerka pred spavanje vucara okolo na rukama uzvikujući: "Moje noge me ne slušaju!" Nedavna posekotina na prstu završila se izjavom: "Sad mi treba čitava nova ruka! Trebaju mi lekovi!"\nIako postoje čvrsti naučni dokazi da anksioznost može da se prenese i genetski i tako što deca imitiraju ponašanje svojih roditelja, Denehi kaže da je njena sopstvena majka bila sušta suprotnost hipohondru.\n"Moja majka je negirala bolesti. Njena majka bila je medicinska sestra i uvek bolesna ili u strahu od bolesti. Moja majka je odrasla tako da su je stalno odvlačili doktoru, tako da kad smo mi odrastali, ona bi nas vukla u školu bez obzira na sve, čak i kad smo imali upalu pluća ili upalu slepog creva. Išli smo u bolnicu ili kod lekara tek kad bismo pali u nesvest ili počeli da krvarimo. Tako da mislim da je i moja hipohondrija bila reakcija na naizgled indiferentnost moje majke na naše prave ili zamišljene zdravstvene potrebe", kaže ona.\nMnogi ljudi su mi rekli da će moj sopstveni nedostatak anksioznosti u vezi sa zdravljem nestati čim budem dobila svoju bebu. Iako priznajem da sam prvu nedelju života svog sina provela zureći u njega raširenih ruku poput sportskog sudije spremna da oteram bilo kakav bacil, komadić prljavštine ili zalutali asteroid, to me je brzo prošlo. Sad zajedno jedemo hranu s poda. Dopuštam psu da mu liže lice. Neko vreme mu nisam davala da gura moj ajfon u usta jer je istovremeno jezivo prljav i zrači. A onda sam shvatila da ako ga pustim da ga sisa, dobiću neophodna dva minuta svakodnevne slobode za majke tokom koje mogu da se očešljam i obučem čist donji veš, te sam ga samo pustila da to radi.\nImam ja, međutim, od malena neku svoju sopstvenu anksioznost, a videla sam i brojne dokaze da sam nasledila simptome post-traumatskog stresnog poremećaja koji je moj otac zaradio u ratu. Dakle, ako je istinita teorija da bilo koji poremećaj anksioznosti može da dovede do hipohondrije u detinjstvu, moj sin bi mogao da postavi samom sebi dijagnozu bubonske kuge pre nego što krene u predškolsko.


[ Pregleda: 102649 | Odgovora: 163 ] > FB > Twit\nRe: Programer Pocetnik 10.07.2017. u 12:24 - pre 59 meseci\nBranimir Maksimovic: Sve to imas na wikipediji sa sve referentom literaturom. Ne djuture, ali ako znas sta da trazis...\nkad znas sta trazis onda si vec davno preskocio "pocetnicku" poziciju :( tu i jeste problem, savladati te neke osnovne koncepte pre nego se krene sa ucenjem programiranja, a ne mozes da ih trazis na wikipediji pre nego znas sta su, a kad znas sta su onda mozes da se "podsetis" na wikipediji ali tada nisi noob\nRe: Programer Pocetnik 10.07.2017. u 13:03 - pre 59 meseci\nPo mom mišljenju, nema potrebe da se toliko udubljuješ u podatke i strukture. Te stvari jesu krucijalne, ali možeš ih savladati učeći neki programski jezik. A i mnogo je lakše nego da ih učiš nasuvo.\nJoš jedan savet: kloni se C++-a, barem dok ne savladaš dobro bar 2-3 jezika (kad kažem dobro, mislim da napišeš ponešto veće u svakom od njih).\nRe: Programer Pocetnik 10.07.2017. u 17:01 - pre 59 meseci\nProgramiranje se najlakše uči kroz rešavanje problema, isto kao i matematika ili fizika.\nImaš gomilu primera po raznoj literaturi (nađi npr. knjige 70 ili 150 problema na Google intervjuima i sl., mada je to možda i preteško za početak, ali ima i elementarnih primera), zatim možeš i sam da smisliš problemčiće, kao npr. "naći najmanji i najveći broj od N unetih brojeva" i sl., imaš takvih zadačića u primerima testova/kolokvijuma/ispita iz Uvoda u programiranje i sličnih predmeta na ETF-u i drugim fakultetima koji imaju studijske programe slične Softverskom inženjerstvu.\nIako se primeri čine jednostavni, pokušaj da zapisuješ vreme potrebno za rešavanje. A onda se informiši koliko je nekom iskusnom programeru potrebno vremena za takve "trivijalne" stvari.\nNeko pomenu finski jezik, a ja bih pomenuo i sportove kao što su npr. košarka/fudbal/odbojka. Ako nisi dobro savladao elementarne stvari, niko te neće zaposliti niti ozbiljno shvatiti na razgovoru za posao ma koliko poznavao napredne tehnologije i bez obzira koliko ti umeo da radiš neke optimizacije i sl. Jer, jednostavno, u tim naprednim stvarima se sigurno nećeš uvek snaći kako treba ako nemaš odbru osnovu u znanju onoga što se koristi preko 90% vremena.\nDakle, jednostavno odabereš jezik, instaliraš potrebne alate, i kreneš sa jednostavnim primerčićima.\nJeste da neće efekat biti "WOW" kao kad neki "komšijin mali" napravi "web sajt" od gotove bootstrap teme u par klikova, ali tebi nije cilj da radiš za džeparac, već da za nekoliko godina imaš platu bar duplo veću od zvaničnog proseka u Srbiji, zar ne?\nČlan broj: 310711\nRe: Programer Pocetnik 10.07.2017. u 22:46 - pre 59 meseci\nE onda istrazis sta je svaka od tih stavki, pa naucis da je Laravel ili Yii php framewok, pa vidis koji ima bolji community pa kad sve odaberes nadjes tutorijale sve ih odgledas i tri puta se predomislis, odustanes i vratis se e onda krenes da pravis nesto sto su svi vec pravili i posle par godina tako besumucnog i uzaludnog rada shvatis da ti sad vec gore spomenute tehnike, znas, da mozes da citas i poneki tudji kod ili dokumentaciju i da su ti je vecinom jasani e onda je vreme da trazis posao.\nMoze to i lakse, naucis Wordpress(ne omalovazavam samo sam video dosta takvih "programera" ) znas da koristis gomilu plugin-ova napravis nekoliko sajtova koji i ne znas kako rade(a rade) i zaposlis se u nekoj firmi koja stancuje jeftine sajtove i ti si programer.I imas cak i platu. Ali nije fora zapamtiti jednacinu nego je izvesti na tabli pred celim odeljenjem...\nRe: Programer Pocetnik 11.07.2017. u 12:59 - pre 59 meseci\nProšlo je već tri meseca od kako je postavljena tema, pa autor iste može za početak da dobije i jedan test zadatak. Na primer, da u jednom prolazu prebroji koliko puta se string rec pojavljuje u stringu recenica. Ove nizove karaktera korisnik unosi sa tastature.\nRe: Programer Pocetnik 11.07.2017. u 14:41 - pre 59 meseci\nKoji algoritam? boyer-moore, horsepool ili brute force? ;) (a ima i efikasna sse 4.2 instruckija za brute force)\nRe: Programer Pocetnik 13.07.2017. u 20:51 - pre 58 meseci\nHm, nije poenta naučiti napamet sve poznate algoritme za sortiranje, pretragu, itd, već sa tom osnovom ubaciti mozak u mod koji te tera na razmišljanje i pronalaženje optimalnog rešenja. Recimo, u primeru koji sam naveo u zavisnosti od duzine unetih stringova može se primeniti jedno, drugo ili treće rešenje. Možda je optimalno baš ono koje nije obrađeno u literaturi. Nema recepta za neki problem u praksi, niti postoje gotovi delovi konstrukcije koje slažeš kao lego kockice da bi dobio gotov proizvod. Ok, postoje, ali ako ostaneš samo na tom nivou, nećeš biti u stanju da proračunaš "statiku" objekta, stvari će ti biti jasne samo na površini, a ne i suštinski. Može i to, šta se kome više sviđa i gde se pronalazi. Na kraju, boguda je to bolje objasnio od mene:\nAli nije fora zapamtiti jednacinu nego je izvesti na tabli pred celim odeljenjem...\nRe: Programer Pocetnik 13.07.2017. u 22:06 - pre 58 meseci\nProblem je u tome sto se ne dolazi lako do tih algoritama inace ne bi dobili imena po svojim pronalazacima ;p\nRe: Programer Pocetnik 14.07.2017. u 15:54 - pre 58 meseci\nPa čekaj malo, ti se pozivaš na neke algoritme. Kako znaš za njih ako se do istih ne dolazi lako? Imaš love, pa si platio? Šta to nije javno dostupno? Ništa ne shvatam.\nRe: Programer Pocetnik 14.07.2017. u 15:57 - pre 58 meseci\nSto se pravis glup kad nisi ;)\nTi propovedas ovde nekakvu nauku o pametovanju tipa razmisljanja o nekakvim resenjima koje nema u literaturi, umesto da pokupis gotovo resenje i primenis ga shodno.\nRe: Programer Pocetnik 14.07.2017. u 17:02 - pre 58 meseci\nAham, tako znači. Da li ti čitaš pažljivo ono što sam napisao ili samo kuckaš reda radi? Evo da ti nacrtam, kao arhitekta ili građevinski inženjer bih morao da pogledam(pregledam, naučim) i realizujem bar stotinak različitih planova, projekata kuća pre nego što bih bio u stanju da napravim sopstveni za neki specifičan zahtev kupca. Da li ti je bar malo jasnije? Možeš imati zilion algoritama za sve i svašta, ali konkretni naručilac posla će ti tražiti nešto što nećeš moći da realizuješ samo prepisivanjem iz knjige ili metodom kopiraj i pritisni dugme. Da je tako, niko ne bi učio nikakvu školu, niti bi bilo minimalnog napretka.\nTebi ostaje da nam kažeš do kojih se algoritama ne dolazi lako?\nRe: Programer Pocetnik 14.07.2017. u 17:45 - pre 58 meseci\nJedno je algoritam drugo je implementacija algoritma. Tu imas siroku slobodu i zavisi od toga u kom jeziku radis. E sad retko ko ce i to da radi kad imas vec gotove f-je koje samo pozivas ;)\nImplementacija resenja u softverskom svetu zavisi od firme do firme. Osim ako nisi glavni programer u firmi i tek pocinjes posao pa onda biras tehnologije.\nNema tu mnogo mesta za kreativnost ako radis u firmi kao grunt koji treba da dumbara kod koji je neko narucio.\nNe dolazi se lako do novih algoritama za pretrazivanje stringova recimo. Mozes ti da smislis neki pa da kazem koristim Bradzor algoritam ;)\nRe: Programer Pocetnik 14.07.2017. u 20:53 - pre 58 meseci\nDobro, sve je to lepo, sve se slažem, manje više.\nSamo, još uvek mi nije jasan smisao sledećeg:\nNe dolazi se lako do njih u naučnom smislu? Hm, nešto nisam siguran da će postavljač da radi na nekom institutu ili da vodi doktorante. Zašto bi se on oko toga uopšte potresao? Ne dolazi se lako do dobrih algoritama, zato što nisu svi dostupni javnosti? Ako tako nešto postoji, opet teško da će raditi za ciju ili neku sličnu firmu.\nZaista, šta je poenta citirane izjave, osim da potvrdi očigledno?\nRe: Programer Pocetnik 14.07.2017. u 21:13 - pre 58 meseci\nPoenta je da to ne ide tako kako si zamislio ;p\nDakle ima ko da pronalazi algoritme, i ima ko da ih primenjuje. Jedni su naucnici, drugi programeri ;p\nStvar je u tome da naucnik ima oho vremena a programera pritiskaju rokovi ;p\nRe: Programer Pocetnik 14.07.2017. u 22:27 - pre 58 meseci\nKako sam zamislio? Kako ide, objasni mi molim te.\nOvo nisam znao dok mi ti nisi rekao. Uzgred, do otkrića u nekoj oblasti često dolazi slučajno, do otkrića ne dolazi uvek i samo onaj kome je to posao, tj. naučnik, istraživač, saradnik u institutu.\nNi ovo nisam znao dok mi nisi rekao. Opet, ni naučnik nema sve vreme ovog sveta, ne može ni on baš da digne sve četiri uvis i svirucka, pa ako naiđe inspiracija, naiđe, ako ne nikom ništa. Da, programera pritiskaju rokovi, ali se od njega ne traži da otkrije i uobliči novu naučnu teoriju, ne traži se čak ni da otkrije neki novi algoritam, pa makar ponudio i minimalno poboljšanje. Ne, traži se da bude dobro upoznat sa kretanjima u nauci(oblasti, struci), kako bi sve ono što je do tada otkriveno mogao relativno jednostavno da primeni na konkretan problem koji rešava.\nRe: Programer Pocetnik 25.07.2017. u 21:10 - pre 58 meseci\nZa početno učenje programiranja najbolje je pokušati savladati Python, https://www.python.org. Python je jezik budućnosti koji polako uzima primat od jave, barem je tako u USA http://statisticstimes.com/tech/top-computer-languages.php\nRe: Programer Pocetnik 26.07.2017. u 08:20 - pre 58 meseci\nSunce ti, koliko samo ima tih jezika buducnosti\nRe: Programer Pocetnik 26.07.2017. u 08:50 - pre 58 meseci\nMene najvise zapravo odusevljavaju ti indeksi kao sto su TIOBE bazirani na metrici search engine-a\nU prevodu najpopularniji i naj-buducniji su jezici o kojima ljudi k*ca pojma nemaju i moraju da guglaju svakih 2 minuta jer nemaju ni pristojan help\nRe: Programer Pocetnik 26.07.2017. u 08:56 - pre 58 meseci\nDa si ti živ i zdrav, Python postoji od 1991 (dakle, duže nego ti, sudeći po nicku). :)\nInače, tačno je da je dobar za učenje programiranja.\nRe: Programer Pocetnik 26.07.2017. u 12:37 - pre 58 meseci\nPython je dobar ako volis da se boris sa tabulacijom i namestis editor da stavlja space umesto tab ;)\nDoduse navikao sam na to preko Haskella ;)\nRegistrovani: 12 ( sinpetrovic, scoolptor, DUSKEZ, zeoN_Rider, Goran Pavlovic, nkrgovic, BuzzLightyear, Turmen, 0kt0p0d, gilopile, Stefan_13, djoka_l )


Razgovor koji je sahranio pregovore o Bregzitu? | Novosti.RS\n08. 10. 2019. u 21:48\nFoto AP Boris Džonson i Angela Merkel\nDa li je posle dijaloga Merkelove i Džonsona nemoguće postići dogovor?\nRAZGOVOR nemačke kancelarke Angele Merkel sa britanskim premijerom Borisom Džonsonom u utorak mogao bi da znači kraj svih pregovora o "bregzitu". Ovaj razgovor je kreirao novu situaciju koja znači da je nemoguće postići dogovor o izlasku Velike Britanije iz EU, ni sada, ni u budućnosti.\nPročitajte još: ZAVRZLAMA U SLUČAJU "BREGZIT": Džonson bi sada da produži rok?\nRampa koja je "pala" na "bregzit" jeste, zapravo, Severna Irska.\nNaime, kako se izrazila Merkelova, "malo je verovatno" da će do sporazuma doći, osim ako Velika Britanija ne ostavi Severnu Irsku u carinskoj uniji, što se, dodaju poznavaoci, neće dogoditi.\n- Nemačka bi bez problema mogla da napusti EU, ukoliko bi to želela, ali Velika Britanija ne može to da učini ukoliko Severna Irska ne ostane u carinskoj uniji - kazala je Merkelova. Ona je dodala da je verovala da EU ima veto na britanski izlazak iz carinske unije.\nNešto kasnije, britanski javni servis Bi-Bi-Si citirao je predstavnika Dauning strita, koji je saopštio da su "pregovori o 'bregzitu' blizu kraha, bez obzira na to što je Velika Britanija prošla toliko dug put". Prema istom izveštaju, Džonson je Merkelovoj odgovorio da takvi zahtevi Berlina sporazum čine "praktično nemogućim".\nBritanski nedeljnik "Spektejtor", objavio je da je Džonsonova vlada spremna da, već ove nedelje, završi pregovore o "bregzitu". Magazin je, takođe, naveo da irski premijer Leo Varadkar ne želi da razgovara. Isti list navodi da francuski predsednik Emanuel Makron i Merkelova verovatno neće podstaći EU da razgovara o ponudi Velike Britanije o uslovima njenog izlaska iz Unije, dok Irska ne bude spremna za pregovore.\nOstala su još samo 23 dana pre nego što Velika Britanija napusti EU.\nLONDON je u utorak revidirao tarifni režim koji će stupiti na snagu ako Velika Britanija izađe iz EU bez sporazuma, poručujući da će 88 odsto ukupnog uvoza biti oslobođeno carina.\nZasto ne izadju kao sto su usli ,,ceo paket,,pa posle neka resavaju probleme sa Irskom,Skotskom itd,,,,nisu usli u EU pojedinacno pre ce biti da i EU " direkcija" prizeljkuje ostanak V.Britanije u EU pa se svi trude da se izlazak " zaglavi " u nereseno pitanje\nизађи, остани, уђи, изађи, уђи . . . на нешто ме то подсећа\nA JELI KOJE SU TO ENGLEZI POGLAVLJE OTVORILI?\nTu "nabljuvanu" tvorevinu zvanu EU, ne mozes ni da napustis bez nekih ucena, isto kao i kad ulazis. Jel to ta demokratija kojoj Srbija tezi?


Par simpaticnih- da crknes od smeha, igrica\nMyCity » Igre » Par simpaticnih- da crknes od smeha, igrica\nPoslao: 05 Feb 2006 14:09\nima svacega i za dzabe je\nPoslao: 05 Feb 2006 16:09\nHeh kumoon je mnogo dobar\nPoslao: 05 Feb 2006 16:22\nda kumoon je odlican! Samo da dodam da igra nece da radi sa Microsoft drajverima za graficku (do pre 1 sat sam ih imao ali igra je isla 1-2 fps)! Da se zna\nPoslao: 07 Feb 2006 03:31\nNe mogu da provalim poslednji nivo ..\nPoslao: 07 Feb 2006 09:43\nJa ne mogu da provalim kada dobijam poene, a kada dobijam negativne poene o.O.\nUkupno su 513 korisnika na forumu :: 34 registrovanih, 4 sakrivenih i 475 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _Petar, A.R.Chafee.Jr., aleksmajstor, AleksSE, amaterSRB, babaroga, bojank, Botovac, bubic 2, caesar, Cirkon, darkangel, dehhhhi, Filip Marinković, goxin, kovinacc, Mercury, nenad81, Recce, robertino, StepskiVuk, suton, Sveto, theNedjeljko, tomigun, Toni, versus, Viceroy, VJ, Vlada78, vlvl, voja64, VP3987, W123


planeta - 28.09.2015\nIspred zgrade Skupštine Crne Gore u Podgorici večeras je održan protest opozicionog Demokratskog fronta (DF), koji će se nastaviti, kako su najavili organizatori, sve dok se ne ispune njihovi zahtevi, a to su formiranje prelazne vlade i organizovanje fer izbora. Organizatori protesta su najavili da će građanska okupljanja trajati sve dok se ne ispune njihovi zahtevi, pa su u parku preko puta Skupštine i na ulici pored Centralne banke već montirani šatori za demonstrante koji će noć provesti u Podgorici. Strahinja Bulajić, u ime DF-a, kazao je da taj politički savez traži „pad vlade kao neophodan preduslov za novu prelaznu vladu s ciljem stvaranja uslova za demokratske i poštene izbore“.\n„Borimo se da Crna Gora prvi put na slobodnim izborima dobije vladu. Nakon referendumskih skupova, ovo je najveći skup u Crnoj Gori. Dovoljno je samo nekoliko večeri i ostvarićemo svoje ciljeve“, rekao je Bulatović. „Sve ih je ulica donela i ona ih mora i odneti“ Navodeći da će ovaj dan u istoriju ući „kao početak pada poslednjeg diktatora u Evropi“, poslanik DF-a Javno Vučinić poručio je da premijer mora da ode.\n„Sve njih je zajedno ulica donela i ona ih mora odneti“, rekao je Vučinić, navodeći da ne žele da žive u privatnoj državi. Pred građanima koji su ispred parlamenta pojavili bili su lideri DF-a, koji su pozdravljeni aplauzom, prenela je Radio Televizija Crne Gore. Ispred parlamenta su stigli lideri DF-a Andrija Mandić, Predrag Bulatović, Nebojša Medojević, Branko Radulović, Milan Knežević…\nNa platou ispred parlamenta sve do ispunjenja zahteva „Drugi zahtev je potpuna implementacija izbornog zakonodavstva, elektronska identifikacija birača, prečišćen birački spisak, kontrola svih resursa i ravnopravan tretman na Javnom servisu“, rekao je Bulajić, navodeći da će na platou ispred parlamenta ostati do ispunjenja njihovih, kako kaže, legitimnih zahteva. On je ostale opozicione lidere pozvao da preispitaju svoju odluku o neučestvovanju na protestima koje organizuje DF. Predrag Bulatović (DF) poručio je da „potpuna sloboda počinje noćas“.\nKOMENTARI na temu: Da li je došao kraj za Mila Đukanovića: Počeli protesti opozicije u Podgorici! VIDEO!


17.06.2020. - u povodu namjere vlasti Republike Srpske da izvrši novi progon prognanih lica - BOSS - Bosanska stranka\nYou are here: Home / Saopštenja 2020. / 17.06.2020. – u povodu namjere vlasti Republike Srpske da izvrši ...\n13.06.2020. – u povodu potrebe uvođenja zabrane mjera zabrane u zaštiti... 18.06.2020. – u povodu obaveze vraćanja novčanih iznosa koji su građani...


REMI ORLOVA SA FRANCUZIMA: Olimpijski vicešampion jedva ODOLEO PRITISCIMA | Happy BSC portal\nREMI ORLOVA SA FRANCUZIMA: Olimpijski vicešampion jedva ODOLEO PRITISCIMA\nIzabranici Tonija Đerone ponovo sjajni protiv favorita - 26:26 (12:15)\nRukometaši Srbije remizirali su u Kreteju protiv Francuske 26:26 u okviru drugog kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2022. godine.\nZasluženo potpuno, bili su bolji "Orlovi" tokom svih 60 minuta pružajući našim ljubiteljima rukometa jedinstveni užitak i osećaj zadovoljstva koji godinama nismo imali u ovom sportu. Štaviše, možemo da budemo i razočarani jer smo mogli drugi put u kratkom vremenskom periodu da uzmemo skalp favoritu.\nKontre, prebacivanje terena, moderan rukomet... Sve što godinama nismo gledali kod naše reprezentacije sada je vidljivo i ukoliko selektor Toni Đerona istraje u svojim namerama vrlo brzo bismo mogli da dobijemo sjajnu ekipu. Materijala definitivno ima, a to ovaj remi pokazuje.\nOd starta je naša reprezentacija pokazala da je spremna da se upusti u egal borbu sa jednom od najboljih svetskih selekcija, a Marsenić i Đorđić su sa po dva gola doneli prvu osetnu prednost "Orlovima" u 5. minutu - 4:1.\nMeđutim, takva razlika se u rukometu vrlo brzo topi, čim se opustite, što smo videli i u 14. minutu kada je Luka Karabatić posle kontre doneo prvo vođstvo Francuzima na meču (7:6). Srećom to je bilo i jedino vođstvo domaćeg tima, pošto je u drugoj polovini ovog dela igre golman Cupara spustio rampu i maestralnim odbranama umirio favorizovanog domaćina.\nNa drugoj strani se pored Marsenića i Đorđića razigrao i Bogdan Radivojević koji je sa tri vezana pogotka odlepio "Orlove" na četiri pogotka prednosti u 27. minutu (15:11).\nBilo je to u jeku pritiska Francuza kada je naš tim ispoljio sjajnu snalažljivost, a koliko je novi selektor Đerona promenio duh reprezentacije svedoči i situacija kada smo sa igračem manje bukvalno celih dva minuta napadali i trošili vreme, čak i postigli pogodak. Tako nešto do skoro nismo imali...\n60. minut - Konfuzan napad koji smo olako protraćili. Francuzi su uzeli tajm-aut i imaju 15 sekundi da dođu do trijumfa na ovom meču. Šteta...\n58. minut - Milosavljev odbranio sedmerac! Prvi promašaj na utakmici za Francuze sa sedam metara i velika špansa za Srbiju da trijumfuje.\n57. minut - Sjajna akcija Srbije i pogodak Marsenića. Vode "Orlovi" tri minuta pre kraja. Kakav finiš meča.\n55. minut - Prvo izjednačenje Francuza posle mnogo vremena, strelac je Kventin Mae. Možda su bili i koraci u početku akcije, ali portuglaske sudije su ostale neme. Ulazimo u dramatičan finiš...\n50. minut - Ne daju naši igrači Francuzima da izjednače. Izuzetna odbrana srpskog tima kada domaćini imaju šansu da stignu do egal rezultata. Petar Đorđić je sa linije od sedam metara vratio "Orlovima" dva gola prednosti, i postigao sedmi gol na meču.\n47. minut - Ne da Petar Đorđić dva gola razlike. Sjajan skok-šut i pogodak srpskog beka za 22:20.\n44. minut - Umesto 22:18 za Srbiju, na semforu je 21:19. Sjajno je francuski golman skinuo zicer Vorkapiću, a Mem u kontri smanjio razliku.\n40. minut - Ne dozvoljava Jovica Nikolić Francuzima da se približe. Postigao je još jedan pogodak posle promašaja Deske, a potom i Marsenić postiže pogodak za +3.\n35. minut - Mnogo su ozbiljnije domaćini ušli u nastavak i preko Ngesana i Mema brzo istopili prednost "Orlova" i približili se na gol zaostatka - 15:16.\n31. minut - Iz sedmerca Francuzi stižu do prvog gola u drugom poluvremenu, a strelac je Ngesan za 13:15.\n30. minut - KRAJ PRVOG POLUVREMENA! Sjajna partija našeg tima koji zasluženo vodi sa 15:12. Najefikasniji u našem timu su Marsenić i Radivojević sa po 4 pogotka, ali je sjajan i golman Cupara koji zadaje glavobolju Francuzima.\n29. minut - Još jedna strašna odbrana Cupare koji je maestralan večeras. Srpski golman ima već osam odbrana, a francuski selektor je primoran da traži tajm-aut.\n27. minut - Kakva akcija našeg tima, prvo je maestralni Cupara odbranio sjajno zicer Francuzima, a potom proigirao Radivojevića koji trećim vezanim golom povećava prednost. Zatim i Kukić pogađa za najvećih +4 za Srbiju.\n25. minut - Gol za gol se igra u ovim treniucima, ali ono što je najvažnije je da naš tim drži dva gola prednosti - 13:11. Bogdan Radivojević je postigao dva vezana gola za "Orlove".\n22. minut - Srbija opet sa igračem manje što je Karabatić iskoristio da smanji prednost na gol razlike.\n20. minut - Još jedan gol Srbije sa više od pola terena. Francuzi su odigrali napad bez golmana, a kaznio ih je Bogdan Radivojević preciznim udarcem kao u Zrenjaninu pre nekoliko dana.\n19. minut - Odlično smo odigrali sa igračem manje, nismo primili gol, a potom iz sedmerca preko Đorđića "Orlovi" vode sa 8:7. Pride, Francuzi su sada sa igračem manje jer je isključen Mae.\n17. minut - Urodio je plodom tajm-aut srpskog selektora, Aleksa Kolaković je izjednačio na 7:7. Šteta samo što je u sledećem napadu naš tim ostao sa igračem manje na 2 minuta. Isključen je Nikolić.\n16. minut - Mogli su Francuzi da se odlepe u prethodnom napadu, ali je Cupara sjajno odbranio zicer Portu i ostavio "Orlove" u životu. Naš selektor je potom zatražio tajm-aut, a Cupara ima 4 odbrane za sada.\n14. minut - Nekoliko promašenih napada na obe strane i onda pogodak Luke Karabtića za prvo vođstvo Francuza večeras od 7:6.\n12. minut - Igra se jako tvrdo trenutno na obe strane, gol za gol, a nakon što je Abutović doveo naš tim opet u prednost, Ngesan je drugim pogotkom na meču izjednačio na 6:6.\n10. minut - Mogli smo da se odlepimo, imali smo i sedmerac koji je promašio, ali su Francuzi na drugoj strani uhvatili priključak. Zanimljivo na startu meča umesto Milosavljeva mrežu Srbije brani Cupara.\n8. minut - Mala kriza u napadu našeg tima, i dva brza gola Ngesana i Fabregasa za 3:4. Vraćaju se Francuzi...\n5. minut - Stvarno sjajan start Srbije, posle Marsenića opet je Đorđić pogodio i Srbija već ima tri gola prednosti. Po dva gola postigli su njih dvojica na startu meča.\n3. minut - Marsenić je prvo duplirao prednost srpskog tima, na drugoj strani Gigu posle viška smanjio na 1:2, ali je još jednim golom Marsenić povisio na 3:1. Odličan start "Orlova".\n1. minut - Prvi dobar napad našeg tima i pogodak Đorđića, Srbija je povela sa 1:0 posle 30 sekundi.\n"Orlovi" španskog stručnjaka Tonija Đerone u ovaj meč ulaze na krilima trijumfa od 27:24 nad Francuzima koji je izvojevan u Zrenjaninu pre nekoliko dana.\nIpak, jasno je i da će jedna od najboljih i najtrofejnijih selekcija u istoriji ovog sporta pokušati da se iskupi za taj neuspeh pa srpske rukometaše čeka težak posao.


Posljednje, Vijesti / Bratunac, Centar za dijasporu Mreža, Istaknuto, Srebrenica\nU organizaciji Centra za dijasporu Mreža je u Srebrenici i Bratuncu u saradnji sa medžlisima u tim gradovima ramazanskim paketićima obradovano 340 djece školskog i predškolskog uzrasta, javlja Anadolu Agency (AA).\n“Centar za dijasporu Mreža kada je osnivan imao je cilj da radi projekte od značaja za lokalnu zajednicu i dijapsoru. Naša dobra veza sa dijasporom, ali i lokalnim općinama u Federaciji BiH omogućila nam je jedan ovako značajan događaj kao što je podjela ramazanskih paketića. Danas smo imali priliku da pripremimo 200 paketića za djecu Srebrenice. Njih stotinjak je danas preuzelo paketiće, dok će ostalima zbog mjera i pandemije biti uručeni ovih dana”, rekao je predsjednik Centra za dijaporu Mreža Adis Tanović povodom plemenite akcije.\nTanović je dodao da će slične akcije podjele ramazanskih paketića za djecu biti organizovane u Kozarcu, Bosanskom Novom…\n“Tokom ramazana planiramo podjele u Banja Luci, Goraždu, Foči, Vlasenici, Prijedoru, Bosanskoj Dubici i tako dalje”, istakao je Tanović koji se zahvalio svima koji su podržali projekat.\nU Srebrenici i Bratuncu su boravili danas i načelnici nekoliko općina iz Federacije BiH, koji su učestvovali u podjeli paketića.\n“Ovdje smo kako bi posjetili naše sunarodnjake u Srebrenici i obradovali ih skromnim poklonima. To je jedan lijep gest, i ovakve projekte treba raditi širom Bosne i Hercegovine”, rekao je Edin Hozan, načelnik Jajca.\nGlavni imam Medžlisa IZ Srebrenica Damir ef. Peštalić kaže da je vrlo bitno da djeca u Srebrenici znaju da neko misli na njih i da dođe da ih obraduje.\n“Hvala ljudima koji su učestvovali i obradovali našu djecu. Srebrenica je naša rana, mjesto gdje je počinjen genocid i mjesto gdje se pokušava uspostaviti novi život. To niko nigdje nije pokušao osim nas Bošnjaka. Djeci je ovo važno, da znaju da nisu zaboravljeni, da neko misli na njih”, naglasio je efendija Peštalić.\nCentar za dijasporu Mreža će u narednom periodu, kada to dozvole okolnosti s obzirom na pandemiju koronavirusa, biti organizator brojnih manifestacija, kroz održavanje izložbe “Bosanski jezik“, organizaciju cjelodnevnih druženja sa učenicima širom bh. entiteta RS te kroz obrazovne kreativne radionice iz jezika i pisma, kaligrafije, književnosti, historije, kreativnog pisanja i novinarstva.


Izvor: Espreso/Lokalne novine | Obrenovac, 10.05.2022.\nRat u Ukrajini, pored destabilizacije tržišta energenata, i dalje ozbiljno pogađa tržište hrane, samim tim što su sukobljene strane najveći izvoznici žitarica, kukurza i suncokretovog ulja. Novi podaci govore da se u Ukrajini već manje seje, te da su dodatne posledice po poljoprivredne proizvode u svetu nesporne.\nProšlog meseca Ukrajina je izvezla 1,09 miliona tona žitarica, dok je u ovoj godini zasadila oko sedam miliona hektara. To je 25 do 30 odsto manje nego u istom periodu prošle godine. Setva je pritom manje kvalitetna nego ranije, a manji su i zasadi kukuuza, obelodanio je juče ministar poljoprivrede te zemlje Nikola Solskij i između redova upozorio na dodatnu krizu na tržištu hrane.\nKako bi se stekao utisak koliki je značaj ove dve zemlje u svetskom lancu proizvodnje hrane, treba pogledati podatke o njihovom izvozu. Najšire rečeno, Ukrajina i Rusija učestvuju sa oko 29 posto u ukupnom svetskom izvozu pšenice.\nPrema podacima Međunarodnog trgovinskog centra iz 2020. godine, izvoz suncokreta i suncokretovog ulja iz Rusije je činio 39 odsto ukupnog izvoza u svetu, dok je izvoz iz Ukrajine činio 18 odsto.\nU slučaju žita u globalu Rusija u ukupnom izvozu učestvuje 18 odsto, a ukrajina 8 odsto. Obe zemlje učestvuju sa po 12 odsto u ukupnom izvozu ječma u svetu. Ukrajina izvozi oko 13 odsto kukuruza u svetu, a Rusija izvozi 13 odsto svetske količine đubriva.\nPrema proceni Međunarodne agencije za žita (IGC) ukupne zalihe prehrambenih sirovina će pasti na desetogodišnji minimum od 57 miliona tona do kraja ove sezone. Ako pogledamo potencijalnu svetsku godišnju potrošnju, od 781 miliona tona, dakle ove godine ćemo imati u zalihama širom planete dovoljno sirovina da se svet nahrani samo 27 dana.\nI sve te brojke pokazuju koliko posledice mogu da budu ozbijne ako se rat nastavi.\n- Rat u Ukrajini će imati globalni uticaj "veći od svega što smo videli od Drugog svetskog rata" i naneće štetu svetskoj bezbednosti hrane, jer se mnogi ukrajinski poljoprivrednici, umesto da proizvode značajnu količinu pšenice za svet, sada bore protiv Rusije, izjavio je direktor Svetskog progama za hranu UN (WFP) Dejvid Bizli.\nBizli je u obraćanju pred Savetom bezbednosti UN naveo i da "ionako visoke cene hrane trenutno vrtoglavo rastu", prenosi britanski Gardijan. Ova agencija UN hranila je 125 miliona ljudi širom sveta pre ruske invazije na Ukrajinu, a Bizli je sada saopštio da su primorani da počnu sa smanjivanjem pomoći zbog rastućih troškova hrane, goriva i isporuke, navodi britanski list pozivajući se na agenciju AP.\nSrbija pšenicu izvozi\nAgroekonomista Milan Prostran kaže da Srbija nema razloga da strahuje.\n- Mi smo agrarna zemlja i u zalihama imamo svega dovoljno, potvrdio je Prostran.\nVlada Srbije nedavno je povećala kvote za izvoz i to na 220.000 tona pšenice i pšeničnog brašna na 23.000 tona na mesečnom nivou.


Formula za potpunu sigurnost uz UNIQA putno osiguranje – Bankar.me\nOctober 28, 2019 CRNA GORA, CRNA GORA, OSIGURANJE, PROMO, SVE VIJESTI Leave a comment\nUNIQA je kreirala formulu potpune sigurnosti dok ste na putovanju: kupovinom putnog osiguranja online – preko UNIQA webshop-a, dobijate besplatno osiguranje kuće ili stana od požara, za vrijeme dok ste na putu.\nSvako veliko putovanje počinje prvim korakom – napravite ga već danas klikom na www.uniqa.me ! U svega nekoliko minuta obezbijedite svoju polisu putnog osiguranja uz 10% popusta, bez odlaska u poslovnicu. Polisa putnog osiguranja uz potvrdu o osiguranju doma dok ste na putu, stižu na vašu mejl adresu.\nPOJMOVImisli uniqa Uniqa Uniqa osiguranje\nPrevious Alter Modus zapošljava Kreditnog savjetnika\nSljedeći Vlada daje dva miliona eura za kupovinu Oboda


2020 Zimska radionica za starije polaznike - Примењена Физика и Електроника у Петници\n2020 Zimska radionica za starije polaznike\n41 порука • Страница 1 од 1\nПорука од krle » 21 Јан 2020, 16:59\nZimska radionica za starije polaznike planirana je od 20 do 24. februara (24. se ide kući). Tema radionice je analogna elektronika, ideja je da se kroz predavanja, praktične vežbe i samostalne projekte detaljnije upoznate sa analognom elektronikom, informacije o samom planu radionice očekujte uskoro.\nSpisak pozvanih je u nastavku:\nMomir nas je obavestio da su nažalost okružno takmičenje iz fizike zakazali u terminu seminara, iako smo se trudili da prilikom izbora termina promašimo sva takmičenja, za fiziku nismo imali nikakave najave pa je ispalo ovako. Ovo nije prvi put da se ovakva situacija dešava, ranijih godina smo uspevali da organizujemo izradu zadataka i učešće na takmičenju u Valjevu. Dve opcije koje sada imamo su promena termina seminara ili izrada zadataka u Valjevu, trenutno ispitujemo obe mogućnosti a pre nego što donesemo konačnu odluku značilo bi nam kada biste popunili ovu anketu kako bismo barem okvirno znali broj mogućih takmičara. Molio bih vas da anketu popunite najkasnije do 22.01.2020. u 23:59.\nOve godine se nastavio trend i broj prijavljenih polaznika za PFE2 seminar je opet bio ogroman, stiglo je oko 40 predloga projekata. Kao što znate predlog projekta je eliminacioni kriterijum ali pored toga zbog ograničenih kapaciteta morali smo uzeti u obzir i dodatne kriterijume. Svi polaznici koji su se prijavili sa predlogom projekta a nisu pozvani su dobili email sa feedbackom o toj odluci, ako nekome mail nije stigao neka nam se slobodno javi. Svakako poziv za sve je da ostanu aktivni, rade na sebi i svojim interesovanjima i slobodno budu u stalnom kontaktu sa nama, najbolje kroz forum ali to može biti i preko email-a ili društvenih mreža, saradnici su uvek spremni da podrže vaše ideje i pomognu vam u realizaciji. Pozivamo sve da nastave aktivno da rade na svojim predlozima, uskoro će se i saradnici mnogo više aktivirati u odgovaranju jer smo tek na početku procesa definisanja šta bi to moglo da bude istraživanje za vaš letnji projekat.\nKao i ranijih godina, broj pozvanih na zimsku radionicu je veoma veliki, starijim polaznicima koji su imali prilike da rade projekat poznato je da je ovaj broj na letnjem seminaru daleko manji, uglavnom je to grupa od 20 polaznika. Ovako velika razlika pre svega posledica je ograničenih kapaciteta stanice kao i kapaciteta seminara kako bi svi projekti koji se rade bili valjano mentorisani i ispraćeni od strane saradnika. Na našu žalost zbog pomenutih ograničenja i ove godine ćemo morati da ovu grupu polaznika svedemo na sličan broj kako bi letnji seminar bio uspešno realizovan. S druge strane, organizujemo veliku zimsku radionicu kako bi nagradili vaš trud i motivaciju. Učestovanje na radionici će vam biti jako korisno u vašem daljem radu, a želimo i da vas dodatno motivišemo da radite na sebi i van Petnice. Nastavljajući model rada koji smo započeli prethodne godine očekujte intenzivan rad na predlozima projekata između zimskog i prolećnog seminara, krajnji cilj je da na prolećni seminar pozovemo samo polaznike koji će učestvovati u izradi projekata na letnjem seminaru kako bi ceo prolećni seminar primarno bio posvećen određivanju projekata, mentora i parova koji rade na projektima. Na vama je da se posebno potrudite oko predloga projekta u narednom periodu kao i nakon zimske radionice kako bi svojom motivacijom i radom pokazali da ste spremni za izradu samostalnog projekta.\nUPDATE 24.01.2020.: Iako niste svi popunili anketu doneli smo odluku da zbog kratkog trajanja seminara i komplikacija koje donosi organizovanje izrade zadataka u Valjevu pomerimo termin seminara. Dakle novi termin seminara je: Petak 13.03.2020. - Utorak 17.03.2020., u utorak ujutru se ide kući.\nPo trenutnom rasporedu takmičenja u tom periodu ne postoji ni jedno masovnije takmičenje (mislim na fiziku, programiranje ili matematiku). Obzirom da IS Petnica najverovatnije neće ponovo slati pozive na kućne adrese jako je bitno da osim što se javite na mail iz pravog pozivnog pisma, ovde na forumu potvrdite ili otkažete dolazak na seminar kao i da potvrdite da ste svesni novog termina (kako se ne bi dogodilo da neko ode u pogrešnom terminu). Rok da ovo uradite je 31.01.2020. do 23:59. Molim vas obavestite što više polaznika kako bi svi na vreme videli promenu.\nRe: 2020 Zimska radionica za starije polaznike\nПорука од 2018.Petar.Markovic » 21 Јан 2020, 17:08\nНе пише да је обавезно потврдити долазак, али долазим!\nПорука од 2018.Filip.Stevanovic » 21 Јан 2020, 17:10\nПорука од krle » 21 Јан 2020, 17:50\nPotvrdu za dolazak nisam ostavio jer je jos uvek opcija da promenimo termin seminara.\nПорука од krle » 24 Јан 2020, 16:18\nObratite pažnju na prvi post, postoji update\nПорука од 2018.TEH.Dimitrije.Andzic » 24 Јан 2020, 17:00\nСвестан сам промене термина и најављујем долазак!\nПридружен: 15 Апр 2019, 20:22\nПорука од PRER2019.Pavle.Repac » 24 Јан 2020, 17:11\nПорука од 2018.Filip.Stevanovic » 24 Јан 2020, 18:25\nPromena termina primljena, dolazim!\nПорука од 2018.Jana.Markovic. » 24 Јан 2020, 19:04\nJasna promena termina, dolazim!\nПридружен: 18 Мар 2019, 21:34\nПорука од 2019.Momir.Stanišić » 24 Јан 2020, 21:38\nVideo sam promenu termina, dolazim!\nПридружен: 18 Мар 2019, 21:48\nПорука од 2019.Irina.Gelemanovic » 24 Јан 2020, 21:54\nVidela promenu termina, dolazim\nПридружен: 05 Окт 2019, 15:46\nПорука од 2019.TEH.Andrej.Bantulic » 24 Јан 2020, 23:14\nVideo sam promenu, dolazim.\nПорука од 2018.TEH.Marija.Nedeljkovic » 24 Јан 2020, 23:25\nSvesna sam promene, dolazim\nПорука од 2018.luka.milivojevic » 25 Јан 2020, 08:33\nVideo promenu ok sve, dolazim\nПридружен: 05 Окт 2019, 21:41\nПорука од 2019.TEH.milena.stanicic » 25 Јан 2020, 12:12\nVidela sam promenu, dolazim.\nПридружен: 18 Мар 2019, 21:49\nПорука од 2019.vladan.basic » 25 Јан 2020, 13:58\nVideo sam promenu i dolazim.\nПорука од 2019.Branko.Grbic » 25 Јан 2020, 21:30\nVideo sam promenu, dolazim\nПридружен: 18 Мар 2019, 21:14\nПорука од 2019.petar.janicijevic » 26 Јан 2020, 20:11\nПридружен: 15 Апр 2019, 20:24\nПорука од PRER2019.Pavle.Padjin » 27 Јан 2020, 10:46\nVideo sam promenu, dolazim!\nПорука од 2018.TEH.Natasa.Jovanovic » 27 Јан 2020, 19:51\nПридружен: 18 Мар 2019, 04:46\nПорука од 2019.Nikola.Drakulic » 29 Јан 2020, 08:22\nVideo sam promenu termina, dolazim\nПридружен: 17 Мар 2019, 23:33\nПорука од 2019.Nemanja.Gemovic » 29 Јан 2020, 17:55\nПорука од Andrea » 29 Јан 2020, 18:11\nHajde iscimajte ove koji nisu potvrdili da to urade da budemo sigurni da su svi videli promenu termina\nПридружен: 17 Мар 2019, 23:32\nПорука од 2019.Oliver.Kožul » 29 Јан 2020, 23:03\nПорука од 2019.Marija.Bojovic » 30 Јан 2020, 00:32\nVidela sam promenu, dolazim\nПорука од 2017.TEH.Bojana.Malesevic » 30 Јан 2020, 14:20\nPromena viđena, dolazim\nПридружен: 18 Мар 2019, 21:52\nПорука од 2019.Emilija.Krstonošić » 30 Јан 2020, 22:27\nVidela promenu termina i dolazim\nПорука од 2018.Petar.Markovic » 30 Јан 2020, 22:40\nvideo promenu termina i dolazim\nПорука од 2018.Aleksandar.Protić » 31 Јан 2020, 20:10\nDolazim, video sam promenu\nПорука од 2019.Masan.Vucinic » 31 Јан 2020, 22:09\nПридружен: 18 Мар 2019, 21:09\nПорука од 2019.Momcilo.Mrkaic » 01 Феб 2020, 08:28\nПорука од 2018.Elena.Sladojevic » 01 Феб 2020, 09:17\nDolazim u promenjenom terminu.\nПридружен: 18 Мар 2019, 21:50\nПорука од 2019.Milos.Kostic » 01 Феб 2020, 10:06\nПорука од 2017.Jelena.Cvetic » 01 Феб 2020, 10:16\nVidela sam promenu, ne dolazim\nПридружен: 18 Мар 2019, 21:54\nПорука од 2019.Marko.Živić » 01 Феб 2020, 10:19\nDolazim, u promenjenom terminu\nПорука од 2018.ognjen.micic » 02 Феб 2020, 22:05\nDolazim, video sam za promenu termina.\nПридружен: 18 Јул 2019, 00:32\nПорука од 2019.TEH.Đorđe.Ristić » 09 Феб 2020, 21:59\nDolazim, vidio sam promjenu termina. Izvinite što ne javih ranije.\nПорука од 2018.Elena.Sladojevic » 11 Мар 2020, 19:30\nNazalost, ipak necu moci da dodjem na zimsku radionicu\nПорука од 2017.TEH.Bojana.Malesevic » 11 Мар 2020, 23:30\nTakođe neću ipak moći da dođem, zdravstveni problemi su mi oduzeli dosta vremena u poslednje vreme, a u kombinaciji sa obavezama i državnim takmičenjem iz matematike koje je odmah 21. marta, ipak moram da odustanem. Izvinjavam se što tek sada javljam, nadala sam se da ću ipak stići.\nПорука од 2019.Marija.Bojovic » 12 Мар 2020, 11:27\nTakođe nisam u mogućnosti da dođem zbog trenutnih dešavanja, izvinjavam se što kasno javljam danas sam obaveštena\nПорука од krle » 28 Мар 2020, 15:23\nKao što su svi već obavešteni, radionica se nije održala. Uskoro očekujte pozive za online sastanak gde ćemo se dogovoriti oko aktivnosti dok nema seminara u Petnici. Plan je da radimo online na preldozima kako bismo se što bolje pripremili za letnji seminar.


URUČENO PRIZNANJE SUBNOR-a I ANTIFAŠISTA CRNE GORE MINISTARSTVU ODBRANE\nMinistar odbrane prof.dr Milica Pejanović Đurišić primila je danas Povelju za zasluge u razvoju i unaprijeđenju antifašizma u Crnoj Gori koju je Ministarstvu odbrane uručio predsjednik Saveza udruženja boraca Narodno-oslobodilačkog rata i antifašista Crne Gore Andrija Nikolić povodom 70 godina borbe nad fašizmom.\nTakođe, predstavnici SUBNOR-a i antifašista Crne Gore uručili su spomen medalju povodom 70 godina 13-julskog ustanka ministru Pejanović-Đurišić i načelniku Generalštaba Vojske Crne Gore viceadmiralu Draganu Samardžiću.\nPlakete za zasluge u razvoju i unaprijeđenju antifašizma predsjednik SUBNOR-a i antifašista Crne Gore uručio je načelniku Štaba Generalštaba VCG pukovniku Zoranu Lazareviću i pukovniku u penziji Rifetu Kosovcu.\nPredstavnici SUBNOR-a i antifašista Crne Gore iskazali su poštovanje i zahvalnost za saradnju i podršku koju im je u prethodnom periodu pružilo Ministarstvo odbrane.\nViceadmiral Samardžić zahvalio je na priznanjima, istakavši da antifašizam predstavlja temeljnu vrijednost crnogorskog društva. Takođe, izrazio spremnost MO i VCG da pomogne i podrži aktivnosti Saveza i u narednom periodu.\nIzvor: Vojska Crne Gore (http://www.vojska.me/izvjestaji-izjave-aktivnosti/1354-uruceno-priznanje-subnor-a-i-antifasista-crne-gore-ministarstvu-odbrane)