Upotreba potpomognute komunikacije ... by Vanja Radovanović 381 views\nO internetu, globalizaciji, biznisu, crkvi\n1. Elektronsko poslovanje Uticaj Interneta na globalizaciju poslovnih procesa Predmetni nastavnik: dr Aleksandar Stojanović Polaznik: Saša Jovanović 17/ITA/08 Datum predaje 12.06.2009.\n2. Saša Jovanović 17/ITA/08 Uticaj Interneta na globalizaciju poslovnih procesa UVOD U ovom radu se razmatra uticaj Intnerneta na globalizaciju poslovnih procesa. U pripremi rada rukovodio sam se i teoretskim saznanjima kao i sopstvenim iskustvima. Ovaj rad ima na prvi pogled neobičnu strukturu jer u razmatranju globalizacije polazi od Crkve pa se onda usmerava na biznis i na pojedince. Ali upravo taj način i razmatranje uticaja globalizacije na tradicionalno najkonzervativniju organizaciju - Crkvu, pokazaće nam koliko je Internet sveprisutan i kako prožima kompletno društvo i sve sfere ljudskog života. SVET NEKAD, DANAS I SUTRA Verovatno ne postoji doba u kome ljudi nisu bili u zabludi da je sve već izmišljeno. I zaista, šta još može biti izmišljeno u svetu u kome se protiv bolesti počinjemo boriti na nivou nanorobota, u kome imamo tehnologiju da se odlepimo od planete i zaplovimo Svemirom, u ljudsko telo možemo zaviriti neinvazivnim metodama i dobiti 3D sliku svakog delića tela, ljudski DNK smo skoro potpuno dešifrovali, a na polju telekomunikacija ljudi ostvaruju komunikaciju jedni sa drugima trenutno, bez obzira na daljinu, zahvaljujući sistemima globalnih bežičnih komunikacija koje pokrivaju bezmalo celu planetu. Ipak, takav svet gotovo prkeo noći se promenio sredinom devedesetih godina pojavom Inteneta za koji je malo ko tada mogao predvideti do kojih će se razmera razviti. Danas, više nego ikad, mudro je zaključiti da nije sve izmišljeno i da je ljudska mašta beskrajna. Svet posle Interneta biće još uzbudljiviji, a i ovaj sada nadmašuje mogućnosti sveobuhvatnog poimanja. Razvoj tehnologija za obradu informacija je neverovatno brz, toliko brz da se ponekad čini neograničenim. Godine 1965., Gordon Moore (kasnije su-osnivač Intel-a) formulisao je pravilnost koja se danas naziva Murovim zakonom, prema kome će razvoj procesnih kapaciteta mikroprocesora udvostručavati svakih 18 meseci, dok će se cene i potrošnja energije neophodne za obradu smanjivati sličnom brzinom. Murove prognoze su validne i tačne i danas, a eksperti predviđaju da će se ova razvojna tendencija nastavljati najmanje do kraja XXI veka. Što se brzine razvoja ICT tiče, pored Murovog zakona treba navesti i pravilnost vezanu za razvoj kapaciteta kanala koji prenose informaciju kroz mreže. Za razliku od razvoja procesnih moći mikroprocesora, koje se udvostručuju svakih 18 meseci, kapaciteti kanala se utrostručuju svakih 12 meseci, sa procenom da će ova tendencija trajati još najmanje 20 godina. GLOBALIZACIJA Termin globalizacija prvi put se pojavljuje osamdesetih godina, a tokom devedesetih postaje nezaobilazan kako u naučnim krugovima tako i popularnoj literaturi. On se od tada uglavnom koristio u redukovanom pogledu i svodio na ekonomsko-finansijski aspekt, najčešće posmatrano kroz integraciju tržišta roba i kapitala širom sveta uz smanjenje barijera koje se odnose na međunarodnu trgovinu i investicije. Takav ekonomski usmeren i ograničen pristup predstavlja uprošćavanje koje ni izdaleka ne daje potpunu sliku – ekonomski i finansijski faktori jesu spiritus movens procesa globalizacije, ali ga ni u kom slučaju ne iscrpljuju. 12\n3. Saša Jovanović 17/ITA/08 Uticaj Interneta na globalizaciju poslovnih procesa U današnjem svetu koji je direktno zavistan od stepena razvoja informacionih tehnologija i infrastrukture Interneta, procese globalizacije i proces razvoja Interneta je nemoguće. Internet globalizacija (ili ICT globalizacija) je fenomen koji je praćen i proučavan od same pojave Interneta, međutim, do danas ovo proučavanje nije dovelo do stvaranja jedinstvene slike ovog fenomena. INTERNET Najteže je definisati nešto šta je sveprisutno ali upravo očiglednost i sveprisutnost Interneta ključni su izvori zabluda o tome šta je Internet.Uobičajene predstave Interneta vezane ili za laička poimanja koja mogu biti donekle tačna ("mreža svih mreža", direktno povezivanje kompjutera i sl.), ili se pogrešno koristi termin „cyberspace" što je sasvim suprotno realnosti. Pojam Cyberspace iz romana "Neuromancer" William Gibson-a, podrazumeva referisanje na na određene mentalne korelate koji bi u hipotetičkoj situaciji "direktnog" povezivanja neuralnog sistema u neki kompatibilan vid informacione arhitekture konstituisali subjektivnu percepciju. Promena stanja svesti pri učešću na svetskoj mreži ipak je samo u domenu naučne fantastike i o njoj nema ni pomena u stručnoj psihološkoj literaturi. Mnogo bliže poimanje totalnog uvida u to šta je Internet, pruža koncept faznog prostora iz kibernetike: shodno tom konceptu, Internet možemo da shvatimo kao skup svih mogućih stanja svih mogućih promenljivih koje određuju stanje sadržaja na hipertekstualnim stranicama koje čine World Wide Web. Očigledno se radi o kompleksnom, nelinearnom sistemu čije "totalno" razumevanje premašuje i stavove najoptimističnije naučno-popularne literature. Upravo radi izbegavanja takvih nejasnih shvatanja Interneta najbolje je držati se tehničke definicije poput one koju je još 24. oktobra 1995. definisao Federalni Savet za Mreže (Federal Networking Council) Sjedinjenih Američkih Država: "Federalni Savet za Mreže (FNC) se slaže da sledeći jezički iskazi odražavaju našu definiciju termina "Internet": "Internet" se odnosi na globalni informacioni sistem koji  je logički povezan preko globalno jedinstvenog adresnog prostora zasnovanom na Internet Protokolu (IP) ili njegovim narednim ekstenzijama/nadogradnjama;  je u stanju da pordrži komunikaciju koristeći Transmisioni Kontrolni Protokol/Internet Protokol (TCP/IP) ili njegove naredne ekstenzijame/nadogradnje; i/il druge IP kompatibilne protokole;i  omogućava, koristi ili čini pristupačnim, bilo javno ili privatno, usluge visokog nivoa koje počivaju na komunikacijima i pratećoj infrastrukturi ovde opisanoj." STANDARDI Internet nema vrhovno upravljačko telo, ne pripada nikome, decentralizovan je ali istovremeno Internet počiva na jedinstvenom fenomenu globalnog i kompletnog slaganja oko standarda prenosa informacija putem Interneta. Standard komunikacije na Internetu – TCP/IP ne implicira tehnologiju uređaja koji će ga koristiti. 12\n4. Saša Jovanović 17/ITA/08 Uticaj Interneta na globalizaciju poslovnih procesa Današnje kompjutere mogu zameniti bilo kakvi budući kompjuteri - ukoliko standardni kod razmene informacija među njima ostane isti, onaj koji definiše TCP/IP protokol, i ništa suštinsko u prirodi Interneta se neće promeniti. Drugim rečima, već danas mobilni telefoni budućnosti komuniciraju i preko TCP/IP protokola, VoIP (Voice Over IP) telefoni takođe počivaju na ovom standardu, i svi oni kao i neki budući uređaji koje danas ne možemo ni zamisliti a koji budu počivali na ovom standardu - biće deo Interneta, iako svakako nisu "kompjuteri" u uobičajenom značenju te reči. Zašto je standard toliko bitan? Zamislimo šta bi izazvala promena jednog ustaljenog standarda - to je veoma skup poduhvat i njegova eventualna promena izazvala bi kolaps tržišta. Jednom definisan, i široko prihvaćen standard informacione razmene, teško da će trpeti krupne izmene u razumno određenoj budućnosti. Internet je tu sa nama da bi ostao, najverovatnije, dugo vremena u formi koja nam je već sada poznata. CRKVA Iako je smatramo konzervativnom, Crkva vrlo pomno i kritički prati razvoj Interneta i globalizacije, kao i uticaj tih procesa na samu Crkvu. Globalizaciju Crkva posmatra kritički i kompleksno preko međusobne globalne povezanosti različitih aspekata: ekonomskih, političkih, kulturnih i psiholoških, uz uporednu vezu između tokova roba, ideja, informacija, ljudi i tehnologija. Globalizacioni fenomeni koji u najvećoj meri vrše uticaj na život Crkve su potrošačko društvo, globalna informativno-medijska sfera, vremensko-prostorna kompresija, desuverenizacija i ekonomska transteritorijalnost, i kulturna homogenizacija. Prema Crkvi, globalno potrošačko društvo vrši negativan uticaj tako što liturgijsku svest savremenih hrišćana posredno oblikuje konzumerističkim etosom koji čoveka prevashodno stavlja u ulogu potrošača, makar i u duhovnom pogledu. Tako Liturgija lako postaje objekat zadovoljavanja individualnih duhovnih potreba, a služba sveštenika dobija servisni karakter. Informativno-medijska sfera utiče na problem relativizacije hrišćanske poruke među ostalim medijskim porukama, pokušavajući da nametne informativni pristup Crkvi, u kome je primarno imati informacije duhovnog karaktera. Ipak, sa druge strane, đakonska služba bi trebala biti obogaćena upotrebom informacionih tehnologija, tako da iskoristi pozitivne aspekte ove sfere na način koji ne bi narušio liturgijsku svest. Vremensko-prostorna kompresija kao proces koji relativizuje prostor, a donekle i vreme nosi posredne posledici po percepciju liturgijskog vremena i prostora Iako u tome ona vidi problem zbog narastajućih težnji za „liturgijskim sastajanjem da daljinu“ preko interneta jer se time, smatraju, stvara privid učešća na liturgijskim sabranjima uz paradoks nepričešćivanja, Crkva je svesna da vremensko-prostorna kompresija može imati i pozitivan uticaj, pre svega u smislu uspostavljanje trenutnog i direktnog kontakta sa svakom tačkom na planeti, ali i u mogućnosti proste, fizičke mobilnosti članova klira na interkontinetalnom nivou zarad saborskog okupljanja, što dodatno akompanijiše koncept sinodalnosti na svim nivoima. 12\n5. Saša Jovanović 17/ITA/08 Uticaj Interneta na globalizaciju poslovnih procesa Treći problem Crkva vidi u procesu globalne desuverenizacije i transteritorijalnost pre svega jer je to problem geopolitičkog faktora koji može postati neka vrsta normativnog elementa prilikom razmatranja crkvene organizacije, pri čemu se Crkva nalazi pred naizgled nerešivim problemom – ona najčešće podržava jake nacionalne suverenitete zbog odbrane slobode u okviru unipolatnog sveta, dok joj sa druge strane etatizam i etnofiletizam sve češće prave velike probleme, pogotovo u slučaju autoritarnih režima. Drugo iskušenje je apsolutizacija drevnih istorijskih titula i prvenstava časti, što otvara problem organizacionog nominalizma i misije u savremenom svetu. Ipak uz sav oprez Crkva vidi i šansu u globalizaciji kroz sinergijsko delovanje svih pomešanih Crkava, van koga nema temeljnog i održivog rešenja. Prema procesu globalizacije treba biti maksimalno kritičan, uzimajući u obzir njegovu širinu i dinamičnost, ali i neizvesnost njegovog toka. Suština kritičkog stava Crkve prema globalizaciji je u što boljem određenju suštine i specifičnosti tog procesa, kao i permanentnom praćenju novih šansi i izazova, BIZNIS Ako je Crkva kao tradicionalno konzervativna organizacija prihvatila neminovnost Interneta i globalizacije koju donosi, šta sprečava biznismene da to isto učine, ako znamo da je biznis najinovativnija oblast ljudskog delovanja? Navike. Navike se teško menjaju i to je ključni razlog zbog koga neke kompanije vrlo sporo primenjuju blagodeti Interneta. Ipak, kao što je odavno Čarls Darvin ustanovio, “ne opstaju najjači i najlepši, već oni koji se najbrže prilagođavaju promenama”. Internet nosi suštinske promene u poimanju načina obavljanja poslovanja i ko im se brzo ne prilagodi – propašće. Šta jedna kompanija može dobiti a šta izgubiti na Internetu? Internet pruža jedinstvenu šansa za sve da postanu lideri na tržištu. Internet je naime tako dinamičan medij, da je sa dobrom idejom moguće osnvojiti tržište neverovatnom brzinom. Startne pozicije su iste i za male i za velike, i na Internetu finansijska moće nije presudna. Poslovanje na Internetu je u biti otelotvorenje čuvene izreke Alberta Ajnštajna: „mašta je važnija od znanja.“ Prevazilaženje državnih granica Pre svega mogućnost izbora na globalnom nivou. U potrazi za dobavljačem ili kupcem kompanija ne mora nužno da posmatra samo svoju najbližu okolinu. Ceo svet je dostupan putem Interneta. Sa milijardu ljudi kao korisnika Internetu naivno je smatrati da postoji išta vredno pažnje a da o tome već ne postoji informaicja na Internetu. Zatim globalno prisustvo. Globalno prisustvo ne znači samo da je postavljanjem veb sajta kompanija premostila granice matične države. To samo znači da ima priliku da bude viđena širom sveta. 12\n6. Saša Jovanović 17/ITA/08 Uticaj Interneta na globalizaciju poslovnih procesa Viši kvalitet proizvoda i usluga To neminovno dovodi do povećanja kvaliteta proizvoda i usluga kroz transparentu i globalnu konkurenciju. Ekonomija darivanja Postoji jedan bitan element kojeg većina ljudi nije u potpunosti svesna: ljudi razmenjuju ono što njima deluje primereno na slobodan način i očekuju da to isto važi za sve sisteme masovne komunikacije. Ubedite vaše korisnike da je vaš proizvod vredan i oni će ga i da to ne tražite širiti i promovisati dalje. Kako je to pisac Paolo Koeljo rekao na otvaranju sajma knjiga u Frankfurtu 2008 godine: „suština naše rasprave je sledeće: razmena ideja. Navedeni primeri svi ukazuju na sledeće: tehnologije koje su usledile bile su tehnologije koje omogućuju idejama da kruže i dosegnu što širu publiku. Zakoni su se naknadno prilagodili ovom novom kontekstu (a ne obrnuto!) – zakonski pojam autorskih prava razvijao se paralelno sa ovim novim industrijskim razdobljem, u kojem su troškovi proizvodnje i distribucije bili relativno visoki.“ Primer Paola Koelja najbolje ilustruje takozvanu „ekonomiju darivanja“ koja je karakteristična za Internet - nakon objavljivanja svoje poslednje knjige u vidu besplatne elektronske knjige na veb sajtu Paolo Koelja, neka tržišta poput Beloruskog su prosto “eksplodirala” u pomami za njegovim “papirnatim” . Merljivost aktivnosti na Internetu Internet pruža jednu sasvim novu dimenziju poslovanja – interaktivnost. U svakom momentu vi možete biti u Interakciji sa svojom ciljnom publikom i kupcima. Ukoliko se oglašavate možete trenutno meriti efekte oglasne kampanje. To do sada nije bilo moguće ni na jednom mediju. Online reputacija Ukoliko planski vodite ePR aktivnosti sve su šanse da ćete vrlo brzo izgraditi izvanrednu online reputaciju svoje kompanije. A odlična online reputacija naravno da znači i odličnu reputaciju u fizičkom svetu upravo zbog prožimanja takozvanog „virtuelnog“ i fizičkog sveta. Online reputacija i online kredibilitet su praktično sinonimi, i kada se govori o reputaciji, misli se i na kredibilitet. Poslovna (korporativna) reputacija jeste ono šta ljudi misle i govore o kompaniji, njenim proizvodima i uslugama, kao i samo ponašanje zaposlenih u očima javnosti. Poslovni (korporativni) identitet je strateški planirana i sprovedena samo-prezentacija kompanije, na bazi slike koju kompanija zeli da plasira javnosti. Poslovna (korporativna) slika je mentalna predstava o kompaniji i njenim proizvodima i servisima u očima javnosti. 12\n7. Saša Jovanović 17/ITA/08 Uticaj Interneta na globalizaciju poslovnih procesa Poslovna (korporativna) komunikacija ima za cilj prevodjenja korporativnog identiteta u korporativnu sliku (planirana predstava o kompaniji postaje i misljenje javnosti). Veoma bitna karakteristika online reputacije jeste da se prethodni kredibilitet kompanije, stečen u okruženju klasičnih poslovnih odnosa prenosi na Internet samo u slučaju da se kvalitet online komunikacije ne razlikuje od komunikacije u klasičnom poslovnom okruženju. Drugim rečima, komunikacija zaposlenih u kompaniji, kao i forma i sadržaj Web prezentacije moraju biti u duhu ostvarene klasične poslovne komunikacije kompanije. Ova karakteristika ustvari pokazuje da iako se semantički poslovanje i okruženje razdvaja na “virtuelno” i “fizičko” da su to dva lica istog sveta. Virtuelno je manje “fizičko” od fizičkom samo utoliko što nije opipljivo čulom dodira. U vezi sa ovim postoji i jedna realna opasnost – treba biti svestan da čak iako ništa ne objavljujete o svojoj kompaniji na Internetu, neko to svakako čini umesto Vas i to možda i u negativnom kontekstu. Ljudi su povezani i komuniciraju o svemu. Zato je nužno da svaka kompanija uzme u svoje ruke građenje slike o sebi na Internetu pre nego to učini neko drugi. Niski troškovi poslovanja = veći profit Trenutna komunikacija na Internetu omogućava brzo pokrivanje geografski vrlo udaljenih tržisšta, brzo reagovanje na želje i zahteve kupaca i zbog odsustva poštanskih troškova i papirne dokumentacije, značajne uštede. Kraće vreme reagovanja na zahteve kupaca znači i njihovo veće zadovoljstvo a njihovo veće zadovoljstvo pretvara se vremenom u lojalnost robnoj marki-brendu i ponovljenim kupovinama. Naravno, sve ima svoju cenu pa i ove silne prednosti. Pre svega da bi se iskoristile potrebno je znatno više nego ranije ulagati u savremenu kompjutersku obuku i još više u edukaciju zaposlenih kako bi razumeli koncepte Internet poslovanja i efikasno ih primenjivali. Saveti za sticanje konkurentne prednosti na Internetu Proucavanjem sopstvene industrijske grane na svetskom nivou dolazi se do podataka o stepenu koriscenja naprednih online tehnologija i vrstama samog sadrzaja koji se predstavlja. Primer: Ako u posmatranoj industrijskoj grani postoji vise sajtova koji koriste tehnologiju personalizacije sadržaja i prave specijalizovane sadrzaje samo za Web okruzenje, ostvarivanje kvalitetne online reputacije sigurno podrazumeva i pracenje i usvajanje koriscenja sadrzaja i upotrebljene online tehnologije u toj industrijskoj grani. Proucavanjem generalnih online dostignuca s aspekta sadrzaja i tehnologije, moze se steci komparativna prednost u odnosu na konkurenciju u industrijskoj grani, adekvatnom primenom izaberanih tehnologija kreiranja i prikaza sadrzaja. Upotreba neproverenih tehnika prikaza i velike kolicine razlicitih servisa, moze biti veoma rizicna, ako se u osnovi ne vodi racuna o smislu samih sadrzaja na sajtu u odnosu na cilj online predstavljanja. Cilj online predstavljanja odredjuje i nivo upotrebljene online tehnologije. Drugim recima, nije 12\n8. Saša Jovanović 17/ITA/08 Uticaj Interneta na globalizaciju poslovnih procesa potrebno kreirati veoma napredna (skupa) resenja, ako se sa jeftinijom tehnologijom ostvaruju svi potrebni ciljevi online predstavljanja. Primer: Za korporativno predstavljanje na nekoliko strana nije potrebno kreirati napredna personalizovana resenja, kada ne postoje sadrzaji koji se mogu personalizovati. Preporuka je angazovati profesionalce za svaki segment kreiranja online prisustva - Web dizajnere za izgled, programere za tehnologiju, novinare i eksperte iz oblasti za sadrzaj, marketing strucnjake za online marketing strategiju, itd. Sajt koji jeftino izgleda ima isti efekat kao i jeftino kreiran poslovni prostor. Na interneu nije skupo kreirati kvalitetan izgled Web prezentacije. Najbitniji aspekt Web prezentacije je njen sadrzaj. Preporuka je najvise uloziti upravo u kreiranje i azuriranje sadrzaja za Web prezentaciju. Korisnički generisan sadržaj (UGC) Korisnički generisan sadržaj kao koncept kreiranja sdržaja web sajta podrazumeva da kompanija omogućava svojim posetiocima da aktivno učestvuju u kreirtanju sadržaja sajta. To se postiže na više načina, naprimer, omogućavanjem korisnicima da ostave komentar ili preporuku o nekom proizvodu (primer Amazon), da kreiraju svoje interesne grupe (LinkedIn, Xing, Facebook), da aktivno učestvuju u trgovini (eBay, Alibaba), da podele svoja iskustva (Putivanja.info) itd. Korisnički generisan sadržaj je moderan koncept kojim se postiže visoka posećenost i atraktivnost sadržaja i sve je više kompanija koje umesto pukog predstavljanja svojih usluga i proizvoda razumeju i uvažavaju potrebe korisnika, te je tako pre 2003. godine Podravka kreirala sajt Coolinarika.com umesto svog kompanijskog sajta koji je tek kasnije napravljen. Opasnosti na Internetu Iako se na pomen opasnosti na Internetu prvo pomisli na napade hakera, činjenica je da ovi napadi predstavljaju najmanji rizik po poslovanje. Oni su pre svega retki i bez obzira što ne psotoji savršeno zaštićen sistem, štete od ovakvih napada su predvidive i moguće je kreirati procedure detektovanja napada i reagovanja na iste i otklanjanja posledica napada. Glavna opasnost na internetu leži pre svega u neznanju unutar samih kompanija koje žele poslovati preko Interneta, a to neznanje prouzrokuje pogrešne poteze, vodi u zablude i može dovesti do urušavanja imidža kompanija. Ono šta je u kompaniji loše, od momenta kada se pojavi na Internetu, višestruko je rizičnije po nju. Kompanije, nužno moraju menjati svoje poslovne procese i procedure i prilagoditi se zakonitostima Interneta. A zakonitosti Interneta pre sevga se ogledaju u fenomenu postojanja i neprekidnog razvoja informatičkog društva. U razumevanju informatičkog društva treba poći od premise da su potencijalni kupci verovatno odlično informisani o porizvodima koji ih interesuju i vrlo često i bolje od samog proizvođača. Pritom treba imati na umu čuvenu rečenicu Dejvida Ogilvija “Kupac, to je vaša žena” . Ili kako je to rekao Skot Bedburi, čovek koji je kreirao “Just do It” kampanju NIKE i stvorio svetski brend: “Nemojte tretirati svog kupca kao idiota. On vas je rayumeo i kad ste mu se prvi put obratili”. Da ne postoji druga šanas ada se napravi prvi utisak, na Internetu se pokazuje više nego tačno. 12\n9. Saša Jovanović 17/ITA/08 Uticaj Interneta na globalizaciju poslovnih procesa I-Društvo Za razumevanje okruženja u kome kompanije posluju na Internetu nužno je poznavati karakteristike Informatičkog društva. Informatičko društvo ili I-društvo je ono koje: • preko visoko razvijenih ICT mreža, • ravnopravnog i širokog pristupa informacijama, • predstavljanja odgovarajućih sadržaja u odgovarajućim formatima, i • efektivne komunikacije omogućava ljudima da ostvare svoje potencijale, promoviše održiv ekonomski i društveni razvoj, unapređuje kvalitet života za sve, potiskuje siromaštvo i glad, i unapređuje participaciju u donošenju odluka (WSIS, Asia-Pacific Regional Conference, The Tokyo Declaration, 13 - 15th January 2003.). Osnovni način na koji se posmatra problematika razvoja I-Društva u dosadašnjoj teoriji i praksi Internet Globalizacije suštinski se oslanja na koncept digitalne podele. Ovaj koncept ukazuje na razlike koje postoje u pristupu Internetu među razvijenim i manje razvijenim delovima sveta. Globalna upotreba engleskog jezika na Internetu Dominacija engleskog jezika je ključna karakteristika savremenog I-Društva. Ekonomska moć država engleskog govornog područja direktan je razlog za dominaciju engleskog jezika na Internetu. 12\n10. Saša Jovanović 17/ITA/08 Uticaj Interneta na globalizaciju poslovnih procesa Slika 1. Distribucija korisnika Interneta u svetu prema maternjim jezicima korisnika (izvor: agencija Global Reach, septembar 2002., http://www.global-reach.biz). Odnos broja korisnika i GDP Istraživanja pokazuju da je GDP direktno i linearno u srazmeri sa brojem korisnika Interneta. Što ej u nekoj državi više korisnika Interneta – to je GDP veći. Ova pojava se svakako može tumačiti i drugačije – što je veći GDP, veći je broj korisnika kojima je dostupan Internet i koji ga redovno koriste. Slika 2. Odnos između bruto društvenog proizvoda (u milijardama dolara) i broja korisnika Interneta. Odnos je linearan jer prikazuje samo segment relativno razvijenih zemalja - deo S-krive koja je realnost ovog odnosa u svetu. Pirsonov koeficijent linearne korelacije R iznosi 0.99. Digitalna podela Digitalna podela se može posmatrati na nivoima čije su jedinice različito definisane, kao prostorne (kontinenti, regioni, države, gradovi) i vremenske (različite stope priraštaja broja korisnika Intereneta u određenom konstantnom teritorijalnom okviru). Osnovni kontekst u kome se digitalne 12\n11. Saša Jovanović 17/ITA/08 Uticaj Interneta na globalizaciju poslovnih procesa podele definišu i posmatraju je odnos ekonomskog statusa i pristupa Internetu. Ovako postavljena, digitalna podela daje sivu i sumornu sliku oštre podele sveta na siromašne i one koji to nisu, koju u stopu prati slika pristupa Internetu. Slika 3. Digitalna podela: na x-osi se nalaze kategorije koje označavaju broj korisnika Interneta po državi, na y-osi je prosečan bruto društveni proizvod po glavi stanovnika u određenoj kategoriji. Ovi podaci su dobijeni na osnovu analiza GDP per capita i procene broja korisnika Interneta za 192 države (izvor: CIA, The World Factbook 2002, http://www.cia.gov/cia/publications/factbook/). Zaključak Iako digitalna podela pokazuje sukob civilizacija na relaciji SAD-KINA i razvijen svet-nerazvijen svet, brzina razvoja Interneta i neminovnost korišćenja Interneta dovodi do prožimanja svih struktura društva. Čak i siromašni regioni poput Afrike, ubrzano se obogaćuju ICT tehnologijom i Internet sadržajima potppomognuti donaicjama Worldbank koje prelaze milijarde dolara. Globalna konkurencija, standardizacija, transparentnost ponuda, bolja informisanost kupaca, neprekidni pritisak priliva novih ideja, brz razvoj socijalnih mreža, integrisane komunikaicje različitih uređaja, trenutna dostupnost informaicja, propisa, ogromna populacija na Internetu (1/6 svetskog stanovništva), sve zajedno doprinosi ujednačavanju “pravila igre” u biznisu, potiskivanju nekorektnih i zlonamernih učesnika, povećanju kvaliteta, brzoj razmeni ideja i dobara i sinergijski daje snažan podsticaj napretku i biznisu. 12\n12. Saša Jovanović 17/ITA/08 Uticaj Interneta na globalizaciju poslovnih procesa Opasnosti koje “ne-fizička” priroda i vremensko-prostorna kompresija Interneta skrivaju, a koje zlonamerne osobe i organizacije mogu iskoristiti, dovode do sve snažnije i ujednačene zakonske regulative koja postvalja osnove za bezbedno i efikasno poslovanje na Internetu. Time po prvi put bez obzira na političke razlike i interese čak i suprostavljene i neprijateljske države zajedno usvajaju i primenjuju istovetna pravila i regulative. Globalizacija po svemu sudeći, nosi opasnosti asimilacije manjih od strane većih ali istovremeno pruža izuzetan kvalitet kroz otvorenu razmenu ideja i poslovanje bez ograničenja koje fizički svet poznaje. Bez Interneta kao kanala, globalizacija bi možda i bila moguća, ali kroz istorijski već viđene apsolutističke ili kolonijalne forme dok sa Internetom globalizacija postaje dobro svih i delo svih a pre svega zahvaljujući decentralizovanoj ali ne i anarhističkoj prirodi Interneta. Internet se bazira na razumevanju zajedničkih potreba, i uvažavanju različitosti i kao takav predstavlja i sociološki i civilizacijski kvantni skok u razvoju ljudskog društva. 12\nUpotreba potpomognute komunikacije i asistivne tehnologije kod djece sa smetn...


Svečani prijam za jubilarce – Elektroprivreda HZHB Mostar\nDanas je 24. siječnja, 2022. - 15:24 h\nOvogodišnji zajednički ručak 37 jubilaraca iz svih organizacijskih dijelova zajedno s generalnim direktorom Marinkom Giljom i suradnicima upriličen je 23. studenoga u mostarskom restoranu Romanca.\nU prigodnoj čestitci slavljenicima generalni direktor istaknuo je da se tim tradicionalnim druženjem želi zahvaliti i izraziti poštovanje svim radnicima za dosadašnji rad i doprinos ostvarenju poslovnih rezultata i razvitku JP Elektroprivreda HZ HB d.d. Mostar. U istom je ozračju, generalni direktor zaželio da jubilarci dočekaju mirovinu i da ih podrži zdravlje.\nUz ugodnu atmosferu i razgovor jubilarci su se i međusobno upoznali i izmijenili poslovna iskustva, lijepe i manje lijepe trenutke svoga dugogodišnjeg radnog angažmana.\nNapisano\t 24. November 2017\nTagovi\t jubilarci 2017.


Kasno buđenje crno-belih u Zagrebu - Sportskacentrala.com\nKasno buđenje crno-belih u Zagrebu18.03.2017 20:46hCedevita - Partizan 83:76\n(25:17, 29:18, 16:24, 13:17)\nKošarkaši Partizana poraženi su u prvoj utakmici polufinala plej-ofa ABA lige od Cedevite u Zagrebu sa 83:76.\nOčajno odigrano prvo poluvreme crno-belih, koje je obeležila i povreda Uroša Lukovića već u prvom napadu, ključno je uticalo na ishod utakmice.\nZagrepčani su na početku treće četvrtine imali 23 poena prednosti, Partizan je uspeo da priđe na samo minus 5, ali nije bilo snage za veliki preokret.\nDruga utakmice polufinala između Partizana i Cedevite igra se sledeće subote u Beogradu.\nPeh Uroša Lukovića, koji je iskrenuo skočni zglob na samom početku utakmice i više nije ulazio u igru, kao da je poremetio njegove saigrače. Cedevita je brzo povela sa 10:2, Džikić je bio primoran da traži tajm-aut, ali ni to nije razbudilo beogradski tim.\nTek posle tehničke greške trenera Partizana, njegovi izabranici su počeli da daju znake života. Prišli su crno-beli na 11:6, jedno vreme održavali rezultat, ali potom krenuli nizbrdo. Trojka Šurne je donela prvo dvocifreno vođstvo domaćem timu (25:15).\nPartizan je na početku druge deonice uspeo da priđe na 29:25, ali se tada ponovo ukazao Šurna. Igrao je simultanku sa Partizanovim igračima, koji su srljali iz greške u grešku. Pravili su nerezonske faulove, a puštali kontre Cedevite bez prekršaja, loše zagrađivali ofanzivni skok i na kraju šutirali trojke 2/18 u prvom poluvremenu. Zagrepčani su poklon prihvatili i posle nesportskog faula Gordona, koji je uz Veličkovića jedini koliko-toliko pokazivao energiju, poveli sa 52:33.\nNa početku trećeg perioda Cedevitina prednost je dostigla maksimalnih plus 23 (58:35). Tek tada se na terenu "pojavio" i Hečer, kome ništa nije polazilo za rukom u prvih 20 minuta. Upravo on je pokrenuo seriju crno-belih, u kojoj su uzastopne trojke postizali još Gordon, Birčević i Veličković i Partizan je posle 14:0 prišao na jednocifren zaostatak (58:49).\nHečer je, uz Veličkovića, vodio beogradski tim i do minus šest u 27. minutu (63:57), ali su taj napad odbili Džejms trojkom i Begić košem, uz faul za 70:59 koliko je bilo na kraju treće četvrtine.\nCedevita se nudila crno-belima i na početku poslednje deonice. Skoro četiri minuta rezultat se nije menjao (72:63), a pri tom je Marinković promašio dva otvorena šuta za tri poena, Ratkovica izgubio loptu...\nPoslednja nada da Partizan može do preokreta javila se tri minuta pre kraja kada je Birčević pogodio trojku za 74:69. Međutim, pri minus pet, Hečer je promašio šut za tri poena, Krušlin na drugoj strani bio precizan za 80:71 i potvrdu pobede Cedevite.\nŠurna je sa 15 poena bio najefikasniji kod pobednika, Bilan je dodao 13, a Boutrajt i Katić po 11 poena. U Partizanu je Hečer postigao 18 poena, 16 u drugom poluvremenu, Veličković je dodao 14, a Gordon 11 poena.


Datum putovanja: 7.2., 8.2., 14.2., 15.2.2015.\nPolazak autobusa u 04:00 sati s Autobusnog kolodvora, peroni 502-506. Vožnja preko Karlovca i Rijeke (moguć ukrcaj putnika), uz kraća zaustavljanja na putu radi odmora. Dolazak do pristaništa Punta Sabbione, te plovidba vaporettom do Venecije. Po dolasku razgled grada: KANAL GIUDECCA - RIVA DEGLI SCHIAVONI – MOST UZDAHA - TRG SV. MARKA - DUŽDEVA PALAČA - BAZILIKA SV. MARKA – MOST RIALTO – KANAL GRANDE. Poslije razgleda slobodno vrijeme za praćenje karnevalskih događanja, posjete muzejima ili galerijama. U 18:00 sati odlazak vaporettom do Punte Sabbione, te nastavak vožnje autobusom prema Zagrebu. Dolazak u Zagreb u kasnim večernjim satima.\nFirst minute cijena: 200 kn (do 15.01.2015.)\nCijena ne uključuje: karte za brod (povratna karta za Veneciju € 12,-).


TEMA Gdje su došli borci nakon što ih više od 20 godina vodi SDA | Epoha.ba Hadžići\nTEMA Gdje su došli borci nakon što ih više od 20 godina vodi SDA\nPublished On 6. March 2018. | By saliha | Multimedija Sve\nKoliko imamo boraca na spisku? Ministar Salko Bukvarević je izjavio 13. novembra 2017. da će registar boraca u Federaciji BiH biti uspostavljen 1. januara 2018. godine i to u vidu registra pripadnika Oružanih snaga i registra korisnika prava. Ta se imena navodno nalaze u evidencijama vojne obaveze u općinama, te u jedinstvenoj bazi podataka korisnika prava kojim raspolaže federalno ministarstvo. Ti registri će odmah biti dostupni vlastima, rekao je tada Bukvarević.\nViše od dva mjeseca nakon roka registar nije uspostavljen.\nNa protestima se govorilo o 570 hiljada boraca na spisku korisnika koji uživaju boračka prava. U julu prošle godine premijer FBiH Fadil Novalić je rekao da Vlada izdvaja 570 miliona KM za boračke populacije od ukupno 1,9 milijardu KM. To znači da malo manje od trećine federalnog budžeta bude utrošeno na različita davanja za boračke populacije. Identična brojka o 570 hiljada boraca i 570 miliona značila bi da ti borci prosječno godišnje primaju po ravno hiljadu KM, što je nemoguće.\nAlija Izetbegović, prvi predsjednik BiH, je usred rata pred borcima u Olovu rekao da će nepravde biti, ali da se oni moraju izboriti za svoja prava. Kad čovjek danas sluša šta govore lideri SDA o ovim zadnjim putnim blokadama boraca mora zaključiti da im i izjave prvog predsjednika dođu kao švedski sto.\nViše od 20 godina SDA upravlja ministarstvima za boračka pitanja u kantonima sa bošnjačkom većinom i onim krovnim u Federaciji BiH. Sumnja se da su tada u općinama i kantonima dopisivani navodni borci. Kratko vrijeme, dvije godine, na čelu federalnog Ministarstva za boračka pitanja bio je ministar Zukan Helez iz SDP-a. On je napravio reviziju i pokrenuo promjene, koje su SDA i HDZ odbacili kada su opet došli na vlast.\nZašto se 25 godina uvijek pred opće izbore borci bune i postavljaju pitanja? Nasilni protesti u aprilu 2010. ispred Vlade Federacije, kada su demonstranti tražili smjenu premijera Mustafe Mujezinovića. Zatim u februaru 2014. godine kada su zapaljene i razorene zgrade vlada kantona u Tuzli, Zenici, Sarajevu, a onda i Predsjedništva BiH, u kojem je izgorio dio Arhiva BiH. Konačno, ovog februara 2018. godine su blokirane raskrsnice i zatvorene komunikacije. Nakon svih ovih protesta, nismo dobijali odgovore, a onda se šutilo do pred sljedeće opće izbore.\nNikada niti jedno ministarstvo za boračka pitanja u kantonima nije pokušalo rangirati borce. Dvadeset pet godina kasnije besmisleno je i spominjati ležerni odnos istinskim borcima koji su stavljeni u rang sa kuharima, čistačicama, sekretaricama po štabovima i sa ostalom pozadinom. Nepravde za istinske borce je na svakom koraku. Tako je i sa invalidima. Katastrofa države zbog onih koji su dobili invalidnine na mito, bolnija je za one koji nisu dobili adekvatnu invalidninu ili nisu dobili ništa, premda su teški invalidi. Tu vrstu koprupcije niko nije istražio.\nToliko se nepravde namnožilo na ranama boračke populacije da su veliki zahvati i ozbiljna rješenja neophodni. Problem većine sadašnjih funkcionera u vlasti je što su u ratu bili „provincija u pozadini“. A onda su ih u miru borci lažnjaci napumpali pričama o svojim uspjesima. Kako reče Helez: „Najteže mi je bilo sa boračkim udruženjima koja vode lažnjaci“.


Čeda Jovanović ministar u Vučićevoj vladi?!\nKako tvrde upućeni, lider SNS-a trenutno je bliži odluci da umesto socijalista i Ivice Dačića u Vladu pozove Čedomira Jovanovića.\nLider LDP-a Čedomir Jovanović postao je glavni kandidat za ulazak u Vladu Srbije koju naprednjaci prave s pojedinim manjinskim listama, prenosi dnevni list Kurir.\nKako tvrdi izvor blizak pregovorima o formiranju nove Vlade, Aleksandar Vučić planira da pod svoje skute stavi i Čedinog predizbornog partnera Nenada Čanka, čiji će LSV najverovatnije biti deo vladajuće garniture u Vojvodini.\nOvim potezom Vučić bi dobio ne samo razumljivo opravdanje zašto je uopšte raspisao vanredne izbore, već i bolju odbranu protiv proevropskih stranaka u parlamentu.\n„On još nije prelomio, ali trenutno je bliži odluci da, umesto socijalista, u vladu zove Čedu i njegov LDP. Time bi se stvorio utisak da je Srbija posle vanrednih izbora zaista dobila novu, promenjenu vladu. Imajući u vidu da će evropske integracije igrati značajnu ulogu u budućem Vučićevom mandatu, LDP se čini kao bolji saveznik naprednjacima“, objašnjava neimenovani izvor beogradskog lista.\nNije zanemarljivo da je ovu moguću pogodbu između Vučića i Jovanovića indirektno nagovestio upravo Čedin koalicioni partner Boris Tadić, koji je rekao da njegov SDS neće praviti nikakve dilove s naprednjacima u republičkoj i pokrajinskoj vlasti, ali da je „svaka članica koalicije SDS-LDP-LSV vlasna da sama odluči o tome“.\nI u predizbornoj kampanji bilo je očigledno da su Tadić i Jovanović u ne baš prisnim i partnerskim odnosima, što je kulminiralo u izbornoj noći, kad je lider SDS pred novinarima vikao na Čedu da ga ne prekida dok govori.


Si Đinping čestitao DŽozefu Bajdenu pobedu na predsedničkim izborima: Kina i SAD moraju da izbegnu svaki sukob ili konfrontaciju i da se međusobno poštuju - Komentari\n1 sreda, 25 novembar 2020 18:08\n2 sreda, 25 novembar 2020 21:09\n3 sreda, 25 novembar 2020 21:21\nUobičajena stvar u diplomatiji. E sad što neki i dalje veruju kako će Tramp ostati predsednik, to više nije smešno, već je za žaljenje.\n4 sreda, 25 novembar 2020 22:01\n5 četvrtak, 26 novembar 2020 00:01\n6 četvrtak, 26 novembar 2020 03:14


Čarolija Duškove trube | Kultura | Novosti.rs\nM. N. M. | 09. oktobar 2018. 10:41 | Komentara: 0\nKoncerti slavnog srpskog džez muzičara u Domu omladine\nTRUBAČKI ASOVI ISPUNjAVAJU MUZIČKE ŽELjE ŠIROM SRBIJE, ALI I BALKANA: Evo 12.000 €, sviraj "Pukni, zoro"\nKad zagrme trube Ilića\nLEGENDARNI trubač Duško Gojković nastupiće večeras u beogradskom Domu omladine, (na rasprodatom koncertu) sa Big bendom RTS, a zbog ogromnog interesovanja, dodatni nastup slavnog džezera zakazan je i za 11. oktobar na istom mestu.\nRepertoar koncerata, koje Dom omladine Beograda organizuje u saradnji sa Muzičkom produkcijom RTS i Udruženjem "Duško Gojković Džez Inicijativa", obuhvata Gojkovićeve originalne kompozicije koje nisu snimljene sa Big bendom, a neke nisu uopšte snimljene. Program sačinjen od pažljivo odabranih kompozicija proslavljenog muzičara, predstavlja svojevrstan omaž Gojkoviću kompozitoru, aranžeru i lideru benda, čija karijera traje već sedam decenija.\nPROČITAJTE JOŠ - Erik Obije: Truba je više od folklora\nDuško Gojković je muzičar koji je načinom života i delom ovekovečio suštinu džeza postavljajući standard za generacije naslednika, i koji se u istoriju upisao zahvaljujući jedinstvenom zvuku koji stvara, u čemu se slažu svi velikani sa kojima je radio i nastupao - od Majlsa Dejvisa, preko Mejnarda Fergusona, Klarka Terija, Herba Pomeroja, Arta Farmera, Jusufa Latifa, Zuta Simsona, Stena Geca, Džerija Maligana, Vudija Hermana, Kenija Klarka, Fransija Bolanda, do Slajda Hemptona i Dizija Gilespija.


[ Pregleda: 449002 | Odgovora: 512 ] > FB > Twit\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 21.06.2014. u 05:59 - pre 73 meseci\ninsistiras na, po meni, nebitnoj terminologiji ... ne, ne mislim na sepa, sepa koliko se secam podrzava samo euro, do 2014 ima 3 nacina adresiranja target racuna, do 2016 2 nacina i posle toga valjda samo jedan. iban (tacno je, nije "sistem" vec samo jedinstveni broj racuna) broj moze da bude vezan za racun u bilo kojoj valuti.\nako ti placa neko iz van evrope on mora da ti placa preko swifta (i njemu tvoj iban nista ne znaci i placa preko korespondent banke), dakle njemu prosledis full instrukcije i on ti uplati pare i to moze da traje duze od 4 dana\nako ti placa neko iz evrope das mu samo iban i to mu u 99% slucajeva bude dovoljno (ako u 1% slucajeva nije onda mu prosledis celu instrukciju) i to stigne uvek unutar 4 dana i kosta uvek manje .. kojim "sistemom" ce plate ..\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 21.06.2014. u 11:52 - pre 73 meseci\nbezveze se opterecujete, da necete mozda da otvorite banku pa vas zanima kako platni sistem funkcionise ?\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 21.06.2014. u 14:54 - pre 73 meseci\nNisi u pravu za ovo. Ili opet gresis u terminologiji kako rece ma.rko.\nKonkretno bez problema iz Rusije preko IBANa stizu doznake istog dana.\nPreko SEPA iz Amerike isto stizu doznake u roku od dana, i IBAN im je jedina neophodna stvar. (u roku od dana, jer postoji vremenska razlika pa cesto posalju posle naseg radnog vremena)\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 21.06.2014. u 18:41 - pre 73 meseci\nhoces da kazes da neko iz usa/me/azije/afrike moze da ti uplati\ndrugacije pare osim swiftom?\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 21.06.2014. u 21:04 - pre 73 meseci\nTi izgleda def. setas pojmove :)\nRekao si da je IBAN nepotreban za SWIFT - potreban je za SWIFT i kad salju van EU. U stvari za celu Evropu vecina banaka u svetu zahteva IBAN iskljucivo i NE RADI sa obicnim bankarskim racunima (ne svi, ali imao sam prilike da budem an obe strane, i IBAN mi je skoro uvek bio neophodan za slanje u Evropu - VAN EU! Znaci za Srbiju/MKD konkretno).\nTo ide preko SWIFT-a obicno - uglavnom mi zahtevaju IBAN, ali negde moze i samo racun.\nAli, da - mogu i SEPA-om a ne SWIFTom da plate, i jesu mi slali SEPA-om vec. Nemam predstavu kako to ide u stvari tehnicki, iskreno, ali kada sam izabrao EUR kao sredstvo placanja, jedina opcija je bila SEPA, trazen samo IBAN i zemlja. Dobar broj zemalja van EU je bio na listi, ali je lista bila prilicna mala ipak (tipa 50 zemalja ukupno)\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 22.06.2014. u 00:26 - pre 73 meseci\nswift moze da koristi iban broj kao routing number, ono sto sam rekao\n(ili bar hteo da kazem) je ako ti salje neko iz evrope das mu iban i on\nti plati (Bez swift koda banke) i to je najjeftinije moguce. kada ti\nneko placa iz van evrope njemu iban ne znaci nista, treba mu swift kod i\nrouting number, to sto je u ovom slucaju routing number isti kao iban\nbroj je potpuno nebitno. sepa mogu da ti plate iz evrope, koliko ja znam\njos uvek nijedna zemlja van evrope (ne EU nego evrope) ne podrzava sepa\ni nijedna zemlja van evrope ne moze da ti posalje pare koristeci samo\niban kao podatak. dakle ako je jedna od zemalja van evrope, swift kod ne\nmoze da se zaobidje (ako je u zadnjih par godina neka zemlja van evrope\npostala izuzetak to nista ne znaci realno). tu nista nije problem.\nproblem je kada su obe zemlje u evropi, banke tada mogu da koriste samo\niban i ne treba im swift kod! fora je sto neke banke i dalje i u tom\nslucaju koriste swift (posebno kada je srbija target zemlja) koji duze\ntraje i skuplji je. zato im das samo mogucnost da ti plate na iban broj\ni oni onda ne guraju swift u celu pricu. islo mi je iz poljske 10tak\nuplata swiftom umesto na iban dok covek nije promenio banku, slicna\nprica iz svedske, kada sam ja promenio banku moj bankar mi je rekao da\nim posaljem samo iban broj (a ne ceo papir sa instrukcijama) da vidim da\nli ce da salju drugacije, pare stigle (od istog klijenta iz iste banke)\nza 24h (umesto za 15 dana) i kostao transfer skoro 4x manje... dakle o\ntome ja pricam, a to sad kako se sta zove interno bankarsko\nknjigovodstveno abitno je .. cela fora je da ako ti salju iz evrope,\nnista osim tvog imena i iban broja im nije neophodno da bi ti poslali\npare. dodatno kada se ide sa swift kodom od 10x kad ti posalju pare min\njednom pare "izgube" pa ih onda "traze" i onda jos tebi probaju da\nnaplate to sto su pare "isle tamo vamo"\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 22.06.2014. u 16:46 - pre 73 meseci\nbogdan.kecman: kada ti\nbroj je potpuno nebitno.\n.... Nije sija nego vrat.\nsepa mogu da ti plate iz evrope, koliko ja znam\nBogdane, dosta bre :) Explicitno ti kazem da su mi slali SEPA-om, od van Evrope, i da salju SEPA-om VAN EVROPE. Konkretno znam da salju i u Saudijsku Arabiju SEPA-om.\nJedno je da mi ne verujes, za sta je dovoljno da naidjes na nesto slicno (konkretno vecina DR servisa prelazi na SEPA-only za EUR placanje, i unutar i VAN Evrope).\nA sasvim je drugo da ignorises da sam ti rekao da nije tako, jer imam drugacije iskustvo.\nmoj bankar mi je rekao da\nza 24h (umesto za 15 dana) i kostao transfer skoro 4x manje...\nOvo mi je drago da znam - desilo se i meni, ali nisam znao zasto je transfer bio mnogo jeftiniji! Slucaj je bio da sam im poslao intruskcije, ali ako si u pravu, izgleda da su samo IBAN iskoristili jer su iz Evrope i to je to! Niti njih, niti mene je kostala bankarska provizija (njih nesto sitno samo slanje tipa 0.5-1EUR).\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 22.06.2014. u 17:33 - pre 73 meseci\nDexic: Nije sija nego vrat.\npa bitna je razlika posto neko onda misli da zato sto koristi routing broj koji je iban da se ne salje swiftom, drugo jos prosle godine su neke lokalne banke za swift koristile routing broj koji nije == iban tako da je razlika znacajna\nDexic:da su mi slali SEPA-om, od van Evrope, i da salju SEPA-om VAN EVROPE. Konkretno znam da salju i u Saudijsku Arabiju SEPA-om.\nkad? januar prosle godine KSA nije ni primala ni slala SEPA-om (bar ne u, niti iz, socgen, intesu i erste).. ne kazem da ne verujem, ne kazem cak ni da sepa ne radi van evrope, kazem da radi u evropi sigurno a van evrope moz bidne a ne mora da znaci tak oda ja nisam rekao da u ksa ne moze da se posalje preko sepa\nja insistiram zato sto su mi vise puta legale pare "navodno preko SEPA" (iz turske, juzne afrike i bahreina) a nije bila SEPA nego je bio obican SWIFT a zabuna je bila u tome sto se koristi IBAN kao routing broj i sto nije bilo intermediate banke (u slucaju inteze) ali je i trajanje i cena bila klasicna .. e sad za ksa nikad nisam slao, za .za znam da jos uvek ne moze sepa (slao pare bas pre neki dan)\ne sad, ako je proradilo sa ksa preko sepa to je super info, ali ako je stvarno sepa a ne samo swift sa iban kao routing code ... ideja jeste da sepa i iban budu world wide a ne samo evropski (hong kong radi npr vec neko vreme) .. pitanje je i koja je banka u pitanju, imam nekoliko razlicitih racuna u ksa i samo jedna banka ima iban kod, ostale banke uopste nemaju registrovan iban prefix za ksa\nDexic:Ovo mi je drago da znam - desilo se i meni, ali nisam znao zasto je transfer bio mnogo jeftiniji!\nto je upravo info koji pokusavam da prosledim ali dal sam ja nemust ili .. bem li ga.. ja nisam ni bankar ni knjigovodja, rekoh vise puta, dakle prenosim info sta je korisno uraditi da ustedis neki dinar i neki dan/nedelju vremena .. kada pare dolaze u srbiju veliki broj stranih banaka automatski koristi swift kada vide onaj A4 papir sa instrukcijama + znaju da nismo u EU, kada imaju samo IBAN broj nemaju izbor nego da probaju tako -> i tako bude odma i za smesne pare, dok sa swiftom bude "kad se target banci digne da proknjizi" i znacajno skuplje ... ne pricamo o provizijama kao western union ili paypal ali su to i dalje dosta velike provizije, ako je nekome zarada 3% na proizvodu dodatni % koje banka otima za transfer mora da se ukalkulisu u cenu .. da ne kazem da je extra neprijatno kada kupac iz npr norweske nesto naruci i umesto 2-3eura provizije koliko je navikao za slican iznos za sve sto placa po poljskoj, ceskoj, rumuniji, bugarskoj (nemackoj, francuskoj..) odjednom treba da plati 30eur transfer.. plate oni, nisu to neke preveliki procenti (ne pricam o 30eur na kupovinu od 100eur :D ) ali to ostaje kao gorak ukus i sledeci put se doooobro razmisli kada kupuje bilo sta iz .rs\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 22.06.2014. u 21:31 - pre 73 meseci\nCekaj, nemoj da ja trazim gde si rekao suprotno. Rekao si:\nIBAN radi samo u Evropi i prebacuju se pare direktno na tvoj racun.\nNije tacno, radi preko SEPA i u drugim zemljama. Ove godine, pocev od februara sam dobijao. 0 troskovi, istog dana ili sledeceg stigne (obicno sledeceg, posto oni posalju u podne po njihovom, znaci posle naseg radnog vremena).\nUopste im nisam dao nista osim IBAN-a i zemlje! Iz USA, u Srbiju. Nista sem IBAN-a i zemlje (Srbije) nisam dao (ni zemlju nisam imao potrebe da upisujem jer je ima u IBANu ali jbg trazili su).\nobzirom da ako posaljes ameru iban on sa istim moze da se slika\nOpet nije tacno, posto su mi slali bas iz USA SEPA-om, znaci uz IBAN.\nTakodje, ako se IBAN koristi kao routing number, onda moze i vise od slikanja da uradi Amer.\nProsecan Amer moze da se slika i SWIFT instrukcije ako mu das, jer nema pojam cemu to sluzi, posto oni to ne koriste skoro nikada u zivotu, ako ne radi finansije u velikoj firmi.\nako ti placa neko iz van evrope on mora da ti placa preko swifta (i njemu tvoj iban nista ne znaci i placa preko korespondent banke),\nZnaci, isto netacno, kao i gore.\niban kao podatak\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 22.06.2014. u 21:53 - pre 73 meseci\nDexic: Cekaj, nemoj da ja trazim gde si rekao suprotno. Rekao si: IBAN radi samo u Evropi i prebacuju se pare direktno na tvoj racun.\nmoja greska, mislio sam "sigurno radi u evropi" a za van evrope ne mora da znaci, koliko ja znam nijedna zemlja ne podrzava sepa van evrope, no moguce da neka postoji (rekoh da iz HK transfer preko iban-a radi, da li koriste sepa ne znam) no opet, ti kazes da si radio sepa sa KSA, ja probao skoro i ne radi, kazes da si radio sa usa, ja probavam vec godinama i ne radi (i svaki put tamo u banci vise nego jedan covek pita "kad ce iban")\nDexic:Opet nije tacno, posto su mi slali bas iz USA SEPA-om, znaci uz IBAN.\npazi kad imam ogroman problem da ti ovo poverujem! ja saljem pare iz usa svako malo a buraz je poslao zadnjih par godina preko 200k dolara i nijedna banka tamo ( a bili smo obojica u mnogo banaka tamo) nece uopste da prihvati da salje pare ako imas samo iban broj (iako sama banka bez problema iz iban-a moze da izvadi sve sto im treba)!!! zadnji put probano u bank of america 15. maja.2014. zadnjih godinu dana tamo banke znaju sta je iban ali ne mogu/nece da posalju pare. sad, jeste meni sun npr pre ~5 godina poslao pare preko iban-a i ja bas zvao ribu iz accountinga da pitam kako, kaze ona pa lako, odem na net vidim za taj iban koja je banka (iz prefixa iban-a) pa onda na njihovom sajtu nadjem koji je swift kod i te podatke posaljem u banku .. nema tu sepa ni ibana, klasican swift samo se tamo neko iscimao da dodje do podataka koji im fale - i poslao swiftom, 100% sam siguran da ti se desilo isto posto nema sanse da si ti poslao iz usa u srbistan sepa a da je meni pre manje od 2 meseca riba u banc of america rekla "jos uvek taj sistem ne funkcionise iz amerike" (a nisu samo americke banke, hsbc koji iz hong konga odlicno funkcionise sa ibanom u usa isto tako jok)\nmogu da gledam "gore" do prekosutra, naveo si dve zemlje za koje sam probao ove godine, obzirom na to da sam ove godine slao i primao pare van evrope jos samo sa juznom afrikom, kanadom i peruom i da nijednoj od te tri ne mzoe da se posalje bez swift-a a iz kanade nije moglo da se posalje u srbistan isto (u afriku i peru sam samo slao) sad jos reci da i sa njima radi sepa pa ...\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 22.06.2014. u 22:08 - pre 73 meseci\nbtw link koji mi je poslao sad moj bankar iz bank of america\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 22.06.2014. u 22:42 - pre 73 meseci\nKoliko polemike oko proste stvari koja je javno dostupna.\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 22.06.2014. u 22:47 - pre 73 meseci\nna tom spisku pored toga sto nema amerike i ksa nema ni srbije\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 23.06.2014. u 04:13 - pre 73 meseci\nOstavio sam ja link sa sve slikom jos na prosloj stranici za SEPU, al' nece ljudi da kliknu, plase se valjda.\nS pocetka se nisam slagao sa bogdanom, ali se ispravio i pojasnio, ne slazem se samo u manjem delu oko IBAN i rauting no. (ili nisam razumeo ono sto je rekao), ali iako sam se slagao sa Dexicem na pocetku, sada se ne slazem u vezi SEPA (vidi sliku), kao i u vezi slanja iz US jer nema sanse da dobijes iz US pare bez SWIFT instrukcija (osim onom metodom sto je bogdan naveo, sto je u sustini SWIFT).\nNe bih da dodatno unosim zabunu, ali u USA internal se koristi ACH (Automated Clearing House) sistem, koji generalno nije namenjen za internacionalne transfere, ali neke zemlje ga podrzavaju.\nJedina veza sa US ACH sistemom je PE-ACH (Pan-European Automated Clearing House) koji moze da obradi SEPA transfer, ali to prakticno ne radi jos uvek kao sto pise na linku.\nEDIT: sad vidim da postoji International ACH Transaction (IAT), nisam znao za IAT niti znam ko to moze da prima, ali vidim da vaze rigorozna pravila KYC/AML, tako da sigurno ne ide glatko sa raznim bankama po svetskim zabitima. :)\n[Ovu poruku je menjao mr. ako dana 23.06.2014. u 05:35 GMT+1]\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 23.06.2014. u 11:32 - pre 73 meseci\nJa u banci ne mogu da vidim da li je poslato SEPA ili SWIFT-om. Medjutim, ono sto jeste sigurno:\n- Samo IBAN i zemlju sam dao\n- Nije bilo nikakvih troskova, a sve bankarske troskove naplacuju klijentu\nBogdane - nisam ni rekao da iz KSA ide u RS - vec da je KSA jedna od ponudjenih zemalja na listi. Da li oni interno rade to preko SWIFT-a ne znam. Ali u roku od 24h je stizalo uvek, i nije bilo ino-troskova nikad.\nKoliko shvatam sa tvog BoA linka, oni vec rade SEPA.\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 23.06.2014. u 11:50 - pre 73 meseci\nswift stize tehnicki za 24h, napisah to vec, fora je sto po swift\nprotokolu on moze da traje do 2 nedelje ili tako nesto i zavisno od toga\nkoliko je kvarna target banka mogu da odugovlace ili ne. Ja npr znam da\nmi u socgen stignu pare odma (jer mi kaze salterusa koja mi je\ndrugarica) a oni mi ne daju moje pare po 10 dana jer "zvanicno nisu\nstigle nego su u transferu", sio mi ga djura, djubrad bankarska .. elem\nto za koliko su pare stigle ne znaci da je ovaj ili onaj sistem za prenos\nkod svakog transfera je pitanje ko snosi troskove, posiljalac ili\nprimalac, to sto tebi nista nisu naplatili samo znaci da je posiljalac\nplatio ... kada ti firma isplacuje neke ugovorene cifre normalno je da\noni snose sve troskove i tu tebe moze da je bas briga kako placaju dokle\ngod tebi stigne ugovorena cifra u ugovoreno vreme. fora je kad\nnaplacujes nekome one-off i zelis da ti se taj sutra vrati kao klijent i\npreporuci te nekome, ako taj neko 3 puta plati neki transfer 1-3eur i\nonda tebi plati transfer 10eur taj ce te izbegavati, ti si i dalje dobio\nsvoje pare, na vreme, ali si izgubio klijenta\nista prica kada im das manjak informacija, klijent ce se iscimati da\ndodje do potrebnih informacija da zavrsi transakciju ali ce mu ostati\nza KSA, jbg ja sam godinama radio sa ME i transfer para je sa njima uvek\nogroman problem, skoro kao i transfer ljudi, tamo sepa nece zaziveti ni\nkada zazivi u celom svetu\nBoA link pokazuje nesto skroz drugo, oni su pripremili sve svoje firme\nna cinjenicu da u evropi interno sve funkcionise preko sepa posle\nsredine februara ove godine. dakle poslovanje u evropi izmedju eu\nzemalja ne funkcionise uopste be sepa (to nisam znao, dakle iz nemacke u\nfrancusku ne moze swift, mora sepa od feb.2014) a to je za americke\ninternacionalne firme smor posto njihov software podrzava samo swift pa\nsu oni izmedju svojih predstavnistava u evropi slali pare preko swifta\ntakodje .. e sad je fora bila da svi oni mora ispostuju kompatibilnost\nsa SEPA, ko god ima predstavnistvo u evropi, da bi mogli knjigovodstveno\nda odrade sve kako treba ... + su se pojavili "sepa partneri" u americi\n.. otimanje para klasicno, ali i dalje iz usa ne mozes da posaljes pare\nu eu osim swiftom\nsve u svemu nebitna je prica za covekovo pitanje .. generalno partnerima\nu evropi posaljes iban, partnerima van evrope posaljes ceo a4 papir koji\ndobijes od banke i to funkcionise\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 23.06.2014. u 12:03 - pre 73 meseci\nda ne spominjem cinjenicu da za amere realno treba da otvoris racun\nlokalno u dolarima i da im naplacujes u dolarima posto, mogu oni da\nplate u evrima ali ce te mrzeti iz dna duse i izbegavati na sve moguce\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 28.06.2014. u 01:30 - pre 73 meseci\nPausalna procena na osnovu tvog iskustva. Ja vec 5-6 godina naplacujem od Amera i Kanadjana sve u evrima. Prosle godine su mi cak dodali 5% na kraju godine posto je dolar otisao visoko u odnosu na evro.\npctel: obrisan offtopic - postoji druga tema za to sto je bilo u drugom pitanju\n[Ovu poruku je menjao pctel dana 28.06.2014. u 13:52 GMT+1]\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 05.07.2014. u 18:00 - pre 73 meseci\nivane ja amerima naplacujem od kada sam se '98 vratio iz iste i vrlo ih dobro poznajem. kad im trebas platice ti i u nafti nije nikakav problem al te nece gotiviti, kad te zgotive (iz bilo kog razloga) ista prica, platice u cemu god oces, ali realno, globalno, generalizovano (dakle uvek postoji mnogo izuzetaka) ameri oce placaju u dolarima i sve sto nije dolar je atak na njihov retardirani mozak ... ti imas srece ne radis sa zapecenim retardima pa nemas problem, ili ni ne znas da imas problem .. potpuno nebitno .. prosecan amer (ne firma nego gradjanin) ako mu trazis bilo sta osim usa dolare ko da si mu opsovo mater, oni bre u kanadu i meksiko nose americke dolare i ne razumeju "sto ne rade", sva sreca pa im plastika radi posto to koriste 99% ... firme nisu retardirane ali vole da placaju u dolarima, placanje u ne-dolarima je smor za njih, dodatna papirologija, radice ako moraju ali sigurno to nece da vole .. sta da ti pricam meni je sun dosao sa varijantom - ne mozemo da ti placamo eure mora dolare, ja reko sorry but jbga pise u ugovoru euri, ako ocete raskinete ugovor pise koliko placate penale, odjednom ok, moze euri ... kad nas je kupio oracle 4 meseca nisam primio platu zato sto su ti isti ameri napravili foru da me zahebu i jos su mi rekli "ovo ti je zato sto smo morali da radimo samo zbog tebe dupli posao hebali te evri" .. (naravno oracle je posle isplatio sve te pare no ja sam 4 meseca bio lepo kaznjen cameci i cekajuci) ... dakle ako oces da prodajes nesto amerima i da te ne mrze - prodaj im u dolarima, ako neces poslusas savet, prodaj im u rubljama meni ni iz dzepa ni u dzep\nRe: Oporezovanje IT izvoza i rada od kuće (freelancera)? 09.07.2014. u 00:04 - pre 73 meseci\nZašto, što bi mogao bez toga da ostane, po kojoj osnovi?\n[Ovu poruku je menjao Kurt2 dana 09.07.2014. u 13:24 GMT+1]\nRegistrovani: 14 ( petkons, Nebojsa Milanovic, dejanet, gobs, dragancesu, Deker, nsgcpftpujhl, Zurg, Java Beograd, gogi100, SlobaBgd, Branimir Maksimovic, samuki, Redfox )


Osnivač ABA lige potkačio Čovića: Zvezdi smo dozvolili FMP, promjenu imena – SuperCarobniSvijet\nOsnivač ABA lige potkačio Čovića: Zvezdi smo dozvolili FMP, promjenu imena\nBivši direktor Zadra i Cibone, kao i jedan od osnivača ABA lige, izvjesni Božo Milićević je dao intervju za Sportske Novosti, zagrebački sportski sajt, gdje je govorio o Crvenoj Zvezdi koja se takmiči u regionalnom takmičenju, a spomenuo je i moguću Ciboninu prodaju Euroligaškog mjesta.\nPrvak Jugoslavije je bio Zadar kada je Božo bio u timu 1986.godine, a devedesetih je stvorio od Cibone jak tim koji je imao ozbiljnu ulogu u Evropi. Osnivač Eurolige i ABA lige je bio zagrebački velikan.\nJadranska liga je osnovana sa idejom da to bude jedna tržišna liga, sami sebe će finansirati i tako će pomoći klubovima da razviju igrače, a i da sami zarade. Namjerno su napravili da privatna lica budu vlasnici ABA lige, kasnije su klubovi ojačali politički i ekonomski, pa su imali žeju da preuzmu ligu, rekao je Milićević, koji cilja na neke države kako one nisu u EU, pa klubovi onda i ne posluju sa istim.


Kupujmo domaće proizvode – čuvajmo radna mjesta | 24sata\nBudi patriot: Kupuj od onih koji tu plaćaju poreze i zapošljavaju\nPravo domoljublje svi možemo iskazati odlukom da kupujemo domaće proizvode i usluge, da investicije i budžete usmjerimo prema onima koji u Hrvatskoj plaćaju poreze, koji tu zapošljavaju i tu stvaraju novu vrijednost\nU SPAR-u velik izbor domaćih proizvođača i OPG-ova\nKako bi pomogao malim domaćim poljoprivrednim proizvođačima koji zbog situacije proizvode više ne mogu prodavati na tržnicama, SPAR osigurava plasman njihovih proizvoda u SPAR i INTERSPAR trgovine\nPP Pipo Čakovec - hrvatski potrošači su nam najvažniji!\nSvi proizvodi, koji se u Čakovcu proizvode u integriranom sistemu plod su domaćih radnika, domaćih kooperanata i domaćih sirovina. Svi proizvodni procesi započinju, odvijaju se i završavaju u Hrvatskoj


Parović: Znam da ne mogu da pobedim – NovostiDana.rs\nParović: Znam da ne mogu da pobedim\nKandidat za predsednika Srbije Miroslav Parović izjavio je večeras da je siguran da ne može da pobedi na predsedničkim izborima 2. aprila i naveo da se kandidovao da bi promovisao drugačije vrednosti.\n„Ja sam siguran da ne mogu da pobedim. Kandidovao sam se sa idejom da promovišem vrednosti koje su drugačije i da narodu pokažem da je moguća alternativa i da je moguće da se svet menja“, rekao je Parović na predstavljanju predsedničkih kandidata na RTS-u.\nOn je kazao da je pobedio time što ima priliku da na RTS-u priča o drugačijoj Srbiji i pokaže da „nije politika bauk već paprika i ajvar“.\nParović je biračima uputio poruku da jako dobro razmisle 2. aprila i ne bacaju svoj glas na one koje su 20 godina vidjali na političkoj sceni već da daju šansu novim ljudima.\nNa pitanje koga će podržati u drugom krugu predsedničkih izbora ako ih bude, on je kazao da se „ne treba izuvati pre potopa“ i da će o tome tek kada se završi prvi krug.\nParović je kazao da se zalaže za to da Srbija bude i politički i vojno neutralna i da treba da saradjuje sa onima od kojih može da ima koristi.\nUpitan o odnosu prema nacionalnim manjinama, Parović je rekao da se Srbija dobro odnosi prema njima i da tome ne treba niko da je uči.\nZa LGBT populaciju je rekao da treba da ima sva prava sem prava na brak i usvajanje dece.\n„Decu mogu da dobiju samo muškarac i žena, ali ne žena i žena ili muškarac i muškarac“, rekao je Parović.


Korekcija deformiteta kičme i stopala\nProcena sastava tela\nIshrana je svesna i voljna radnja na koju utiču kulturni, ekonomski i socijalni elementi. Stavovi vodećih svetskih udruženja koja se bave ishranom i sportom jesu da fizička sposobnost sportista i rekreativaca, proces oporavka i sam rezultat, mogu biti značajno poboljšani optimalnom ishranom. Dok je primarni cilj bilo koje strategije ishrane obezbediti neophodan energetski (kvantitativni) unos, drugi ne manje bitan cilj jeste i snabdeti organizam sa 45 esencijalnih hranljivih materija: 13 vitamina, devet aminokiselina, 21 mineral i dve masne kiseline. Samo pod ovim uslovima organizam sportiste može odgovoriti maksimalnim fizičkim zahtevima. U suprotnom odstupanje od ovih principa narušava ravnotežu u ishrani i smanjuje šanse za uspeh u sportu. Naglašavamo da ne postoji samo jedan plan ishrane koji može doprineti poboljšanju adaptacije na sportski trening i takmičarske sposobnosti.\nPROCENA TELESNOG SASTAVA\n̶ neizostavan parametar u davanju ocene o funkcionalnoj sposobnosti sportiste/rekreativca. Merenje količine, rasporeda i procenta skeletnih mišića, simetričnosti i ravnoteže telesne građe, merenje količine, rasporeda i procenta masnog tkiva, merenje ukupne količine i rasporeda tečnosti u telu. Saznaj više...\nPLANIRANJE I SASTAVLJANJE PROGRAMA ISHRANE SPORTISTA/REKREATIVACA\n̶ zbog specifičnih zahteva, zavisno od sistema treninga, fizičke spremnosti sportiste/rekreativca, vrste sportske discipline, kalendara takmičenja i dr., planiranje ishrane sportista treba individualizovati i pažljivo sprovoditi.\nPLANIRANJE PROGRAMA SUPLEMENTACIJE SPORTISTA/REKREATIVACA\n‒ individualno planiranje korišćenja suplemenata (dodataka ishrani) s ciljem poboljšanja telesne kompozicije, fizičke pripremljenosti, procesa oporavka nakon treninga, tokom putovanja itd.\nCopyright © 2018 optimumsport


Nove Sony WF-1000XM3 slušalice sa vodećom funkcijom potiskivanja buke u industriji - ATA Stars\nHome/Vesti - ostalo/Kompjuteri i tehnika/Nove Sony WF-1000XM3 slušalice sa vodećom funkcijom potiskivanja buke u industriji\nKompanija Sony proširila je svoju poznatu seriju 1000X sa dodatkom nove generacije bežičnih slušalica – model WF-1000XM3. Vodeća[i] tehnologija potiskivanja buke kompanije Sony dodatno je poboljšana zahvaljujući novom HD procesoru sa funkcijom potiskivanja buke QN1 i Dual Noise Sensor tehnologiji koja pruža izuzetne performanse potiskivanja buke, omogućavajući vam da čujete samo muziku i ništa drugo.\nPovezana vest: Dell Latitude Rugged Extreme linija laptop uređaja za rad u veoma teškim uslovima\nPovezana vest: Kompanija Kaspersky Lab obeležava ovogodišnji “Dan bezbednijeg interneta”\nRadi udobnosti, možete da koristite režim Quick Attention da biste komunicirali bez prethodnog skidanja slušalica. Jednostavno stavite prst na touch panel leve slušalice kako biste brzo smanjili muziku i propustili zvuk iz okruženja, tako da možete da čujete neko obaveštenje ili da naručite piće. Osim toga, sa potpuno prilagodljivim senzorima za dodir na slušalicama[ii], možete da reprodukujete, pauzirate, premotate pesme ili aktivirate glasovnog asistenta jednostavnim dodirom. Dodatno, nova funkcija Wearing Detection automatski pauzira vašu muziku kada uklonite jednu od slušalica iz uha i nastavlja reprodukciju kada stavite slušalicu opet u uho, tako da nikada nećete da propustite takt.\nOptimizovane su za Google asistenta[iii], pa ovim slušalicama možete da upravljate glasom, što ih čini vašim savršenim pratiocem. Slušalice su takođe kompatibilne sa aplikacijom Sony | Headphones Connect, gde ćete pronaći funkcije prilagođavanja zvuku, poništavanja šuma, kontrole na dodir i još mnogo toga.\nZa više vesti iz kompanije Sony, posetite: www.sony.rs.\n[i] Do 24 sata sa uključenom opcijom potiskivanja buke (6h x 3 punjenja) i do 32 sata sa isključenom opcijom potiskivanja buke (8h x 3 punjenja). Obezbeđena su tri dodatna punjena.\n[ii] Prilagodljive preko aplikacije Sony | Headphones Connect.\n[iii] Google je zaštitni znak kompanije Google LLC.\nBy ATA Stars Redakcija|2019-07-09T09:56:36+01:00jul 9th, 2019|Kompjuteri i tehnika|0 Comments


''Rekao sam Bože, ako sam nešto pogriješio, neka večeras bude 2:2, ali da pobijedimo BiH'' - sport1.ba\n''Rekao sam Bože, ako sam nešto pogriješio, neka večeras bude 2:2, ali da pobijedimo BiH''\n08.09.2018 u 14:50\nSelekcija Rumunije do 21 godine sinoć je pobijedila Portugal rezultatom 2:1 i tako zadržala velike šanse za plasman na Evropsko prvenstvo\nNovi selektor Rumunije Mirel Radoi je u ovom meču debitovao pobjedom na klupi nacionalnog tima, a stvar je spasio golman Ionut Radu koji je u devetoj minuti sudijske nadoknade odbranio jedanaesterac Carvalhu.\n- Ionut Radu zaslužuje sve pohvale. Prije jedanaesterca u sudijskoj nadoknadi rekao sam: ''Bože, ako sam pogriješio sa nečim, neka ovdje bude 2:2, a da pobijedimo Bosnu i Hercegovinu''. Odbranili smo se tako da smo u veoma dobroj poziciji pred završetak kvalifikacija, rekao je Radoi i dodao:\n- Sretan sam zbog momaka, ovo je bila veoma važna pobjeda za mene. Drago mi je što su momci razumjeli šta trebaju uraditi i drago mi je zbog dobre atmosfere među igračima. Nastavljamo sa pripremama za utakmicu sa Bosnom i Hercegovinom u utorak.


U Hali 1 Beogradskog sajma od 27. do 29. novembra 2015. održaće se Četvrti međunarodni Sajam sporta koji će, između ostalog, okupiti i 87 granskih saveza među kojima je i Ve\nU Hali 1 Beogradskog sajma od petka, 27. novembra 2015, pa sve do nedelje, 29. novembra, u organizaciji Sportskog saveza Srbije, a pod pokroviteljstvom Ministarstva omladine i sporta u Vladi Republike Srbije održaće se velika i izuzetno značajna manifestacija – Četvrti međunarodni Sajam sporta, koji ove godine nosi naziv “Susret sa šampionima”. Svojevrsna revija srpskog sporta, jednog od najznačajnijih brendova naše zemlje, okupiće 87 nacionalnih granskih sportskih saveza, 20 teritorijalnih saveza, predstavnike najbitnijih sportskih institucija u našoj zemlji – Ministarstva omladine i sporta, Olimpijskog komiteta Srbije i Sportskog saveza Srbije kao i mnogobrojne najvažnije nacionalne sportske i obrazovne institucije.\nMeđu učesnicima Sajma sporta biće i Veslački savez Srbije koji će i ovu priliku pokušati da iskoristi za promociju i prezentaciju našeg olimpijskog sporta. Štand našeg Saveza (broj štanda 11 – odeljak B) biće otvoren sva tri dana ove manifestacije. Pored toga, naš Savez će imati postavljene i ergometre na kojem će svi zainteresovani posetioci Sajma, uz asistenciju državnih reprezentativaca i trenera, moći da se oprobaju u veštini veslanja. Svečano otvaranje Sajma sporta je u petak od 12 časova, dok naš Savez pred svim medijskim ekipama organizovati zvaničnu demonstraciju našeg sporta u nedelju, 29. novembra, od 13,30 č.\nU okviru Sajma sporta održaće se niz seminara, edukacija i stručnih predavanja. Sajma sporta sa ovog događaja će izveštavati veliki broj medijskih ekipa, između ostalog RTS, SOS, Sportnetwork i SSS Live streaming, a u okviru brojnih sadržaja, pripremljeno je i više TV studija. Ulaz na sva tri dana je slobodan.\nSve informacije sa Četvrtog međunarodnog Sajma sporta možete pronaći OVDE


Kako treba da kupujete u marketima - Lične Finansije\nKako treba da kupujete u marketima\nBy teo , in Savjeti za štednju on 30/12/2019 .\nPametna kupovina počinje kada shvatimo šta nam tačno treba, a šta ne treba, tačnije odnosa cene i kavliteta od onoga kako proizvođači rekamiraju svoju robu a trgovci pokušavaju da nas privole da je kupimo.\nVoće – Obratite pažnju na raspored namirnica. Ponuda u marketima je organizovana tako da vas maksimalno uspori da biste kupili više nego što vam je potrebno. Kada uđete u većinu prodavnica, na samom ulazu videćete voće i povrće, što potrošaču ostavlja utisak sveže primamljive robe. Ukoliko je prodavnica veća, verovatno ćete osetiti i miris sveže ispečenih peciva što budi osećaj gladi i nagoni na duže zadržavanjeu marketu. Na neplaniranu kupvinu često vas navode i frižideri sa otvorenim vratima. Takođe ne treba zanemariti ni pažljivo odabranu muziku, ni kafe barove koji u većim marketima služe za predah. Trgovci vode računa da su im osnovne životne namirnice, kao što su mleko i meso, na samom kraju prodavnice, pa na putu do njih padate u iskušenje da kupite što više drugih proizvoda (slatkiša, napitaka, kafe i sl.) Ono na šta takođe upozoravaju ustručnjaci je osmišljeno usporavanje potrošača pri izlasku iz prodavnice. Često se dešava da vam u velikom marketu radi samo jedna kasa, pa dok čekate red, padate u iskušenje da kupite još “neku sitnicu”.\nRafovi – Budite spremni trikove kao što su “snizi cenu jedne robe, a poskupi ostalu”. Trgovci vas reklamom privuku da baš kod njih najpovoljnije kupite meso, dok ćete istovremeno kod njih druge namirnice platiti po najvišoj ceni. Ukoliko kupovinu organizjete pametno možete uštedeti 37% u proseku. Prevedeno u novcu uštede se kreću od 200, do čak 2000 dinara, što pokazuju istraživanja koje je kontinuirano sprovodila Asocijacija potrošača Srbije – APOS. Čuvajte se lukavih popusta. Ako vidite, recimo, 10 čaša jogurta za 200 dinara, zapitajte se da li vam je toliko jogurta potrebno, i što je još važnije, proverite da li je cena jedne čaše već od 20 dinara.\nJedinična cena kao dobar vodič – Uvek nas kao potrošače muči dilema da li je jeftinije kupiti malo ili veliko pakovanje? Jedinična cena dobar vodič za potrošače prilikom upoređivanja. Na cenama svakog proizvoda imate istaknutu cenu i cenu obračunatu prema uobičajenoj jedinici mere. Čokolade na rafovima od 60, 80 i 100 grama, su upakovane u istim pakovanjima, pa kod potrošača stvaraju utisak da su one i jednake neto težine.


Nemanja Nenadić, programski direktor NVO Transparentnost Srbija: Najteže se utvrđuje korupcija „dođeš mi, dođem ti“ - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tNemanja Nenadić, programski direktor NVO Transparentnost Srbija: Najteže se utvrđuje korupcija „dođeš mi, dođem ti“\nNemanja Nenadić, programski direktor NVO Transparentnost Srbija: Najteže se utvrđuje korupcija „dođeš mi, dođem ti“\nby bifadmin 26. aprila 2021.\nOd brojnih vidova korupcije, možda se najteže utvrđuje „razmena usluga“, kaže Nemanja Nenadić, programski direktor nevladine organizacije Transparentnost Srbija, koji ove godine u svoju „radnu knjižicu“ beleži dvadesetu godinu staža u borbi protiv korupcije. Od tada do danas, uvećalo se znanje i bitno promenio stav građana prema korupciji. Ona je smanjena, ali je moglo da se uradi mnogo više da je bilo političke volje, ističe Nenadić, sa kojim razgovaramo o uticaju potkupljivanja na privredu i rizicima od povećanja državne korupcije tokom pandemije.\nIako Nemanju Nenadića odmah povezujemo sa borbom protiv korupcije, on nije planirao da se specijalizuje baš za ovu oblast na samom početku svoje karijere. Krajem devedesetih obavljao je pripravnički staž u sudu i planirao tamo da ostane. Posle 5. oktobra, kada smo se svi nadali velikim promenama u društvu, pohađao je obuku o borbi protiv korupcije. Dok je pripremao pravosudni ispit, otvorila se mogućnost za angažovanje u tek osnovanom ogranku Transparency International-a u Srbiji, gde je ostao i do danas.\nB&F: Koliko je naše društvo za ovih 20 godina bilo uspešno u borbi protiv korupcije?\nNemanja Nenadić: Čini mi se da smo imali više razočaranja nego uspeha. Od te 2001. godine, kada sam počeo da se bavim borbom protiv korupcije, doneto je više dobrih zakona u čijem predlaganju je učestvovala i Transparentnost Srbija, ali moglo je da se uradi i mnogo više. Mislim da je najbolji rezultat postignut u podizanju svesti građana o tome šta je sve korupcija i kako joj se možemo suprotstaviti. To se najjasnije vidi poređenjem istraživanja javnog mnjenja iz 2000. godine i nekih skorijih. Sada građani bolje prepoznaju pojavne oblike korupcije i očekuju odgovornost nadležnih u njihovom suzbijanju. Uzmimo za primer devedesete godine prošlog veka. Tada su u Vladi Srbije sedeli ljudi koji su ujedno bili i direktori velikih preduzeća, a najveći deo javnosti u tome nije video nikakav problem. Sada je tako nešto nezamislivo.\nB&F: Da li smo i u pogledu iskorenjivanja korupcije napredovali kao u oblasti percepcije korupcije?\nNemanja Nenadić: Danas je u našem društvu ipak manje korupcije nego pre 20 godina. I istraživanja pokazuju da opada broj ljudi koji podmićuju javne službenike. Međutim, prilikom tumačenja njihovih rezultata treba biti veoma oprezan, iz više razloga.\nPrvo, izmenjene su okolnosti u sektorima koji su bili izrazito koruptivni. Primera radi, pre 20 godina je bilo malo privatnih zdravstvenih ustanova i skoro svi smo morali da se lečimo u državnim. Tada su ljudi podmićivali doktore ili tražili „vezu“ da bi dobili brzu i dobru uslugu, jer nisu imali drugog izbora. A sada, ako imaju novca, za većinu usluga mogu jednostavno da odu kod privatnog lekara. Dakle, smanjena je potreba za uslugama javnog sektora, pa je zato smanjena i potreba za korupcijom.\nDrugi razlog za oprez pri tumačenjima je činjenica da ova istraživanja obuhvataju celokupnu populaciju, a ne samo one građane koji su imali najviše prilika da budu uključeni u teže oblike korupcije. Kada bismo na raspolaganju imali, na primer, istraživanja koja bi se fokusirala na privrednike, verujem da bismo dobili znatno relevantnije podatke o tome da li se obim korupcije zaista smanjio.\nB&F: Šta tera privrednike u korupciju?\nNemanja Nenadić: Uglavnom preobimna državna birokratija. Gde god se traže neke potvrde, saglasnosti, odobrenja ili proverava usklađenost sa propisima, javlja se rizik od pojave korupcije. Dakle, osim samih privrednika koji su uključeni u koruptivne radnje da bi ostvarili nešto na šta nemaju pravo, još veći deo krivice leži na strani države koja je toliko iskomplikovala određene procedure da podstiče ljude, pogotovo one kojima se žuri, da traže nelegalne „prečice“. Zato je jedan od najočiglednijih načina da se korupcija smanji – smanjenje broja birokratskih zahteva.\nTo je, međutim, tek jedan aspekt priče o privredi i korupciji. Drugi se tiče kontrole poštovanja zakonskih obaveza. Često su te obaveze neadekvatno formulisane pa se mogu tumačiti na različite načine, što stvara ogroman prostor za diskreciono odlučivanje državnih organa, a samim tim i za korupciju. Dodatni problem su inspekcije. One ne rade dovoljno transparentno. Čak i kada se iz njihovih izveštaja vidi koliko je kontrola sprovedeno, mi ne znamo koliko privrednih subjekata je bilo potrebno kontrolisati. Zato ostaje nepoznato da li se te kontrole vrše istim intenzitetom prema svima.\nI najzad, jedan od gorućih problema za privrednike je i to što često, posebno kada je reč o velikim poslovima, zavise od obezbeđivanja političke podrške. Meni se čini da u Srbiji, za razliku od mnogih drugih zemalja, moćni privrednici nisu ti koji koriste koruptivne metode da ostvare kontrolu nad političarima, već je obrnuto.\nB&F: Kada se pomene korupcija mnogi pomisle na kovertu punu novca ili na skupocene poklone poput parfema, viskija, pa čak i stanova u nekim ekstremnijim slučajevima. Koji biste još vid korupcije, pored ovih, izdvojili kao izuzetno opasan po društvo?\nNemanja Nenadić: Onaj koji se možda i najteže utvrđuje – „razmenu usluga“, poznatiji u narodu kao „dođeš mi, dođem ti“. Ovaj vid korupcije je teže uočiti jer se tu ne razmenjuju vidljiva materijalna dobra, već je u pitanju trgovina uticajem. Dakle, neko koristi svoj položaj da bi nekome drugom nešto „završio“, a zauzvrat očekuje sličnu kontrauslugu.\nB&F: Postoji li neko univerzalno rešenje za iskorenjivanje korupcije?\nNemanja Nenadić: Možda ne bi sasvim iskorenilo korupciju, ali bi dobar početak bilo da sve institucije rade ono što im je posao. To posebno važi za tužilaštvo, čija je odgovornost da istražuje i goni krivična dela, a koje uglavnom čeka da dobije krivične prijave pa da počne da radi. Usled toga, redovno se dešava da u medijima čitamo prilično argumentovane tvrdnje da je došlo do određenih zloupotreba, a da one ostanu neproverene.\nB&F: Kakvu ulogu bi mediji trebalo da imaju u borbi protiv korupcije?\nNemanja Nenadić: Osim istraživanjem koruptivnih radnji i njihovih aktera, oni bi trebalo da se bave i informisanjem građana o korupciji i načinima za borbu protiv nje. Međutim, moram da primetim da mediji koji dopiru do najviše građana izbegavaju da pišu o korupciji, posebno kada se ona dovodi u neku vezu sa ključnim političkim akterima. Negde od 2014. smo uočili značajan pad njihovog interesovanja za ovu temu, ili svojevrsnu „autocenzuru“, zbog čega i mi teže dopiremo do građana.\nB&F: Da li je pandemija korona virusa uvela neke promene u javnost rada državne uprave?\nNemanja Nenadić: Tokom pandemije je, zbog uvođenja kovid propisa, povećan rizik od korupcije, što je bio slučaj svuda u svetu. Ono po čemu se Srbija izdvaja jeste činjenica da su njeni antikorupcijski mehanizmi oslabljeni preko svake realne potrebe. Mi smo među retkim zemljama koje u potpunosti kriju podatke vezane za nabavke potrepština za borbu protiv korona virusa.\nB&F: Da li ste Vi zbog ovakvih izjava ili zbog svog dosadašnjeg rada nekada doživeli pritiske?\nNemanja Nenadić: Da, svima nam se to dešavalo, najčešće kada kritikujemo neki konkretan projekat. Na primer, kada smo se bavili posebnim zakonom donetim zbog „Beograda na vodi“, izuzetno oštro, a neargumentovano, nas je kritikovao najmoćniji političar u zemlji. I to nije bio usamljen slučaj.\nAli ne bih te pojedinačne reakcije izdvojio kao naš najveći problem. Više me brine loš odnos države prema predlozima koje joj redovno upućujemo. I u prošlosti se dešavalo da državni organi ne prihvate većinu naših predloga, ali bar su nešto prihvatali, a u svakom slučaju, znatno više predloga je bilo razmatrano. Međutim, posle 2013. značajno pada broj usvojenih predloga koje je davala Transparentnost Srbija. Primera radi, kada je donet Zakon o sprečavanju korupcije mi smo dali predloge za izmenu više od polovine članova, ali ništa od toga nije bilo čak ni razmatrano u Skupštini, a kamoli usvojeno. Nažalost, izveštaji Evropske komisije i drugih međunarodnih organizacija pokazuju da nas stranci u većoj meri uvažavaju nego organi naše države, kojima se uvek prvo obraćamo.\nB&F: Transparentnost Srbija je nevladina organizacija, a budući da mnogi naši sugrađani ne razumeju princip finansiranja u ovom sektoru, možete li da pojasnite kako dolazite do sredstava neophodnih za dalji rad?\nNemanja Nenadić: Naravno, to nije nikakva tajna. Mi, kao i većina NVO, konkurišemo za sredstva koja su nam potrebna da bismo realizovali određene projekte. Ako prođemo na tim konkursima, onda započinjemo rad na projektima i redovno izveštavamo donatore o trošenju datih sredstava, a informacije o donatoru za svaki projekat se objavljuju. Značajan deo naših sredstava dolazi i od Transparency International, za projekte koji se sprovode istovremeno i u drugim balkanskim zemljama.\nMnogi ljudi imaju pogrešnu predstavu da NVO dobijaju novac „na lepe oči“ ili da bi nekom naneli političku štetu. Međutim, naše iskustvo pokazuje da donatori nikada nisu tražili ili uticali na to da se bavimo ili ne bavimo nekim konkretnim slučajem, niti smo imali finansiranje koje nije bilo vezano za konkretne projekte. Štaviše, većina stvari koje radimo a koje su vidljive u javnosti, poput komentara u medijima na aktuelna zbivanja, predloga zakonskih rešenja i slično, nisu deo bilo kog projekta niti su finansirane. To radimo jer smatramo da je bitno za ostvarivanje ciljeva zbog kojih je naša organizacija i osnovana.\nbroj 184, april 2021.\nkorupcijaNemanja NenadićTransparentnost Srbija\nDa li bi Černobilj mogao biti nova turistička atrakcija?\nPrivatni biznisi najčešće propadaju zbog manjka finansijske discipline\nPremija za mleko povećana sa sedam na 10...


Izbeglice učinile Zvezdarsku šumu i Beograd još zelenijim – UNHCR Serbia\nUz podršku Agencije Ujedinjenih nacija za izbeglice (UNHCR) i Ambasade SAD u Beogradu, izbeglice iz Burundija i Irana su zajedno sa volonterima UN-a posadile sadnice belog jasena u Zvezdarskoj šumi i prestonicu učinile još zelenijom i zdravijom za sve koji u njoj žive i borave.\n„Pobegla sam od nasilja u Burundiju pre nešto manje od dve godine i pronašla utočište i dom ovde u Beogradu. Želim da pomognem da Beograd bude još bolje mesto za sve nas, a današnja akcija je istovremeno i simbolična i vrlo korisna. Mislim da je važno da grad bude još zeleniji i bolji za sve koji u njemu žive ili ga posećuju“, istakla je Dusenge Pejšns.\nKomesar za izbeglice i migracije Vladimir Cucić, Frančeska Boneli i Dusenge Pejšns\nInicijativu je organizovao UNHCR, u partnerstvu sa organizacijom „Posadi svoj hlad“, uz preporuke i dozvole Javno komunalnog preduzeća „Zelenilo-Beograd“. U akciji su učestvovali i Nj.E. Entoni Godfri, ambasador SAD, Vladimir Cucić, komesar za izbeglice i migracije Republike Srbije, kao i Andreja Mladenović, pomoćnik gradonačelnika Beograda.\n„Svako drvo koje su izbeglice posadile danas simbol je novih početaka i rasta za ljude koji su morali da napuste svoje domove i koji su dobili zaštitu u Srbiji. Ovo je njihov doprinos zelenijoj okolini i zdravijoj budućnosti, zajedno sa volonterima UN-a i Ambasadom SAD. Kako bi mogle da pruže svoj najbolji mogući doprinos lokalnim zajednicama u Srbiji, njihova aktivna integracija u društvo je od izuzetnog značaja“, naglasila je Frančeska Boneli, šefica Predstavništva UNHCR-a u Srbiji, i dodala:\n„Veliko je zadovoljstvo biti ovde danas zajedno sa ambasadorom Godfrijem, komesarom Cucićem i pomoćnikom gradonačelnika Andrejom Mladenovićem. Želim da zahvalim svima na saradnji i podršci. Veoma smo zahvalni za dugogodišnju podršku SAD-a, koja omogućava UNHCR-u da zaštiti ranjive i raseljene decu i odrasle i bude im na usluzi kako u Srbiji, tako i širom sveta“.\nAkcija sadnje drveća u Zvezdarskoj šumi\nOsim sadnica belog jasena, Zvezdarsku šumu oplemenilo je i odraslo drvo likvidambara, posađeno u okviru akcije.\n„Sjedinjene Države i UNHCR su posvećeni čuvanju prava i dobrobiti izbeglica i tražilaca azila, ne samo u Srbiji već i širom sveta. Dok radimo na tome, danas smo usmerili pažnju na one ljude kojima je Srbija novi dom, koji se integrišu u srpsko društvo, i aktivno doprinose lokalnoj zajednici. Zahvalni smo Vladi Srbije na partnerstvu i narodu Srbije na gostoprimstvu i velikodušnosti. Nadamo se da će sađenje ovog drveća biti znak stalnog kretanja ka prihvatanju i integraciji izbeglica i tražilaca azila u Srbiji“, rekao je Nj.E. Entoni Godfri, ambasador SAD u Srbiji.\nOvom akcijom započeto je sveobuhvatnije pošumljavanje Beograda, koje „Posadi svoj hlad“ sprovodi svake godine.


Ovo su najbolje aktivnosti za mršavljenje | Kodex.ME\nKako najbže sagorjeti kalorije\nIako precizna računica zavisi od težine, godina i drugih faktora, ovi podaci o potrošnji kalorija tokom određenih aktivnosti mogu da vam pomognu u planiranju mršavljenja.\n09. 10. 2018 - 09:27 Autor: Kodex\nNaravno, precizniji podaci se dobijaju računanjem i tom prilikom u obzir se uzimaju težina, godine starosti i još ponešto, ali i ovo će vam biti dovoljno dobar vodič prilikom donošenja konačne odluke, prenose Novosti.\nBiciklizam - Za sat vremena vožnje moguće je sagoreti i do 1.000 kalorija. Žene prosječne težine sagore 850, a muškarci čak 950 kalorija.\nTrčanje - Sagorećete 1.074 kalorije ako trčite brzo, odnosno 12 kilometara na čas, a izaberete li sporije trčanje (8 km/h) - 755 kalorija. Prilikom brzog trčanja troši se 33 odsto kalorija po minutu više nego pri sporijem trčanju.\nZumba - Posle jednog časa zumbe možete imati 400-700 kalorija manje. Zumba je sjajna, posebno za žene, jer će vam izvajati tijelo mnogo ljepše nego aerobik ili pilates.\nPlaninarenje - Potrošićete između 400-700 kalorija za sat. U prosjeku 546!\n30. 07. 2021 - 10:18 | Ostali sportovi\nFudbaleri Engleske na udaru rasista\n12. 07. 2021 - 13:37 | Fudbal


Dodik - Èoviæ: Hitno formirati vlast na nivou BiH - B92.net\nDodik - Èoviæ: Hitno formirati vlast na nivou BiH\nMostar -- Lideri SNSD-a i HDZ-a BiH Milorad Dodik i Dragan Èoviæ poruèili su nakon sastanka u Mostaru da je potrebno hitno formirati vlast na nivou BiH.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 23.05.2019. | 09:06\nDodik je naglasio da HDZ BiH i SNSD, te grupacija stranaka oko njih, nemaju nijedno otvoreno pitanje kada je reè o formiranju vlasti, prenosi RTRS.\n"Mi smo spremni da formalizujemo svaku inicijativu, da formiramo komisiju u parlamentu u vezi sa izborom predsedavajuæeg Saveta ministara, da Predsednitvo predloi, ali to nije moguæe samo sa nama dvojicom, veæ je potrebna i bonjaèka strana, rekao je Dodik nakon sastanka.\nOn je ocenio da BiH trpi veliku tetu zbog neformiranja vlasti.\n"U Evropskoj komisiji rekli su da æe nam dati miljenje o statusu BiH kao kandidata ukoliko se vlast formira do kraja maja. Vidimo da od toga nema nita, gubimo vreme, ovo je na tetu svih", istakao je Dodik.\nÈoviæ je poruèio da hitno i bezuslovno treba uspostaviti vlast na osnovu izjave koju su lideri stranaka dogovorili i u skladu sa dogovorom o raspodeli resora koji je veæ postignut.\n"To je potrebno zavriti u narednih 15 do 20 dana, bez daljih uslovljavanja. Ako ide, ide, ako ne ide, onda imamo ozbiljan problem sa funkcionisanjem svih nivoa vlasti u BiH", rekao je Èoviæ novinarima.\nStoltenberg: Radar za CG znak da se èlanice pomažu


Audi planira da proširi saradnju sa Porscheom i Volkswagenom Šef Audija, Abraham Schot, potvrdio je da ta marka planira još veću kooperaciju sa Volkswagenom i Porscheom\n06. 03. 2019. u 21:32 face.ba\nKako su sve tri marke dio VW grupe i uveliko sarađuju na praktično svim poljima razvoja automobila, postavlja se pitanje na šta bi se tačno ta saradnja još mogla proširiti? sCHot kaže da je grupi potrebna veća sinergija, prenose Vijesti.ba.\nČinjenica je da je Audi imao nekoliko teških godina, a nakon dizelgejta i WLTP haos koji je zahvatio njemačkog proizvođača ostavio je duboke rane u kompaniji. Abraham Šot planira štednju i reorganizaciju Audija, sa još većim fokusom na kinesko tržište.\nPored toga, njemački brend je "do guše" u elektrifikaciji. U naredne dvije godine planiraju da ponude čak pet potpuno električnih modela i sedam hibrida. Koliko je elektrifikacija postavljeno visoko na listi prioriteta za marketinško odjeljenje govori činjenica da ove godine nisu dozvolili izlaganje bilo kog automobila na glavnom štandu u Ženevi koji nije bio električni ili hibridni model.\nSchot želi da vrati Audi na nivo na kojem je bio pre 2015. godine. Podsjetimo, tada je ta marka bila drugi premijum brend po broju prodatih vozila, odmah iza BMW-a. No, te sudbonosne godine došlo je do preokreta, prvo je Mercedes pretekao Audi i došao do druge pozicije, da bi par godina kasnije ostavio iza sebe i BMW i sada suvereno vlada premijum segmentom. U međuvremenu Audi je počeo da "kaska" za premijum komšijama, što Abraham Schot planira da ispravi.\nPrvi čovjek Audija ima cilj da do 2022. godine uštedi kompaniji ogromnih 15 milijardi evra. Schot želi da ukine noćne smjene u fabrici u Ingolstadtu, smanji broj menadžera zaposlenih u Audiju, kao i da se preuzme potpuni dominat u premijum segmentu u Kini.


E19K-52D102 , Ženske kratke hlače - Extreme Intimo\nE19K-52D102 , Ženske kratke hlače E19K-52D102 , Ženske kratke hlače E19K-52D102 , Ženske kratke hlače E19K-52D102 , Ženske kratke hlače\nŽenske kratke hlače u boji šljive del je naše Work It kolekcije koju odlikuju veoma kvalitetni modeli. Skrojen je od poliestera s malim udelom elastina, pa je komfor tokom nošenja zagarantovan. Kratke hlače krasi zanimljiv dezen, pa ćete u njemu uvek biti moderni i zapaženi gde god ga obukli.


A. Đokić , D. Luković\nKako tvrde sagovornici „Blica“, ova tema bila je od velike važnosti za premijerku, a još u novembru prošle godine Brnabićeva je najavila da će uskoro biti donet zakon koji će omogućiti uplate poreza i doprinosa za sezonske radnike za svaki dan rada.\n- Međutim, od obećanja do realizacije dug je put, i to ne zbog premijerkine krivice već odugovlačenja ministra rada. Brnabićeva je svesna prednosti vaučera jer uvodi red i štiti sezonske radnike, a i zalaže se da sve što može da se uradi, bude urađeno što pre. Malo ko zna da je kao ministarka lično zvala predsednike opština Beograda kada je bila aktuelna elektronska uprava. Zato je insistirala i da se ovaj posao završi što brže, tim pre što su taj sistem već uvele Hrvatska, BiH, Makedonija i Crna Gora - kaže naš izvor.\nPremijerka zamerila Zoranu Đorđeviću neoperativnost oko donošenja zakona\nSem ovog slučaja, Đorđeviću se, kao što je „Blic“ već pisao, zamera i to što pokazuje nedostatak efektivnosti u saradnji sa stranim partnerima, ali i odabir saradnika u Ministarstvu.\n- Jedna od njih je saradnica Jovana Milovanović, baš zbog saradnje sa stranim partnerima, ali i Nina Mitić, v. d. pomoćnika za rodnu ravnopravnost. Mnogi u državnom vrhu bili su iznenađeni kada je Mitićeva došla na tu poziciju pošto je prethodno bila zaposlena u Komunalnoj policiji - rekao je izvor „Blica“.\nGlavne teme sastanka predsednika i premijerke su KOSOVO I VLADA, a evo o čemu su još pričali\nMinistar Đorđević je prokomentarisao saznanja „Blica“, rekavši da nisu tačna i da se on trudi da radi najbolje što može. U njegovom kabinetu rekli su da će nacrt zakona biti postavljen, i to sasvim slučajno, istog dana kada smo im mi postavili pitanja. Takođe, u tom ministarstvu se moglo čuti i da je sednica Odbora za privredu i finansije, održana 4. aprila, da je tom prilikom je donet zaključak o sprovođenju javne rasprave o nacrtu zakona o pojednostavljenom radnom angažovanju na sezonskim poslovima u određenim delatnostima.\n- Ovo zapravo znači da Ministarstvo za rad nije moglo brže da reši ovo pitanje jer je zaključak donet tek pre dva dana - kaže naš izvor.\nŠta omogućavaju vaučeri za sezonske radnike\nIdeja je da poslodavci kupovinom vaučera plate doprinose za obavezno socijalno osiguranje za određeni broj dana, potom ih daju radnicima koje su angažavali, a sezonski radnici bi vaučere predavali PIO fondu radi evidencije staža. Poslodavci bi u tom slučaju kupovali onoliko vaučera koliko im je potrebno za taj dan, ili određen broj dana, u zavisnosti od toga koliko će radnika angažovati. Praksa zemalja koje su uvele vaučere je da sezonac ima i knjižicu koja će predstavljati ugovor između poslodavca i njega i u koju će se vaučer lepiti.\nĐorđević sa ambasadorom Argentine o unapređenju saradnje\nTači: Martijev izveštaj napad na dijalog\nBEOGRAD - Premijer Kosova u ostavci Hašim Tači odbacio je kao neistinit izveštaj izvestioca Saveta Evrope Dika Martija, u kojem se povezuje sa trgovinom organima, i ocenio da taj izveštaj predstavlja napad na predstojeći dijalog Prištine i Beograda.


Menguš: Želimo razviti ekonomske odnose s Turskom | TRT Hrvatski\nMenguš: Želimo razvi...\nMenguš: Želimo razviti ekonomske odnose s Turskom\nLibijska ministrica vanjskih poslova Najla El-Menguš kazala je da su pozvali Tursku na saradnju kako bi se okončalo prisustvo svih stranih snaga i plaćenika na teritoriji Libije.\n04.05.2021 ~ 10.07.2021\nNakon razgovora s turskim kolegom Mevlutom Čavušogluom, koji boravi u posjeti glavnom gradu Tripoliju, istakla je da je Turska stajala uz Libijce i pružala izuzetnu podršku tokom posljednjeg perioda.\n"Uprkos svim poteškoćama, zahvaljujemo Turskoj što je u tom periodu držala svoju ambasadu otvorenom, nastavljajući pružati konzularne usluge libijskim građanima i nastavljajući letove između Libije i Turske", kazala je El- Menguš.\nZahvalila se Turskoj na podršci u borbi protiv pandemije koronavirusa, podsjetivši da je Turska nedavno poslala pomoć u Libiju u borbi protiv COVID-19.\nLibijska ministrica je navela da će stručni tehnički tim kompanije Turkish Airlines (THY) stići u Libiju 6. maja kako bi vidjeli mogućnosti za nastavak letova.\n"Naglašavamo važnost doprinosa Turske u zaustavljanju rata i osiguranju prekida vatre. Pozivamo na saradnju (Tursku) kako bi se okončalo prisustvo stranih sila i plaćenika na libijskoj teritoriji, u skladu s poštivanjem suvereniteta Libije", izjavila je El- Menguš.\nDodala je da žele razviti ekonomske odnose s Turskom u kontekstu legitimnih interesa dvije zemlje.\nTagovi: #Turska , #Libija\nHuman Rights Watch: Izraelski napadi na Gazu predstavljaju ratne zločine\nIzraelsko 11-dnevno bombardovanje Pojasa Gaze u svibnju predstavlja ratni zločin, saopštila je u utorak međunarodna organizacija Human Rights Watch (HRW).


Američki zvaničnici: Ne postoji tajni plan za Kosovo - JUGPRESS\nAmerički zvaničnici: Ne postoji tajni plan za Kosovo\nZajednička izjava specijalnog predsedničkog izaslanika Ričarda Grenela, ambasadora Filipa Kosneta i specijalnog predstavnika za Zapadni Balkan Metjua Palmera o Kosovu\nSjedinjene Države stoje uz narod Kosova. Pohvaljujemo kontinuirane napore zdravstvenih radnika i ostalih koji naporno rade, sa velikim rizikom, da smanje napredak COVID-19 na Kosovu. U ovo doba nesigurnosti, pozivamo kosovske lidere da se pridržavaju kosovskog Ustava i vladavine zakona. Opredeljeni smo da sarađujemo sa bilo kojom vladom koja je formirana kroz ustavni proces.\nPored toga, nastavljamo da pozivamo kosovske lidere da u potpunosti ukinu takse. Verujemo da takse štete ljudima na Kosovu ometajući regionalnu saradnju protiv COVID-19 – uključujući i odlaganje ulaska potrebnih zaliha na Kosovo – i ometajući ekonomski rast.\nŽelimo da razjasnimo da ne postoji nikakav tajni plan za razmenu teritorija između Kosova i Srbije, kao što su neki spekulisali. Specijalni izaslanik predsednika Ričard Grenel (Richard Grenell) nikada nije video niti raspravljao takav plan. Fokusiranje američke vlade na podržavanje nedavnih sporazuma o ponovnom uspostavljanju vazdušnog, železničkog saobraćaja i autoputa između Kosova i Srbije ima za cilj poboljšanje ekonomije i stvaranje ekonomskog momentuma. Vjerujemo da će ovaj momentum dati novu energiju procesu dijaloga koji bi vodio uzajamnom priznavanju.


Juniori Mege na krovu Evrope! | Košarka | Direktno\n21. 05. 2022. 14:17 0\nJuniori Mege na krovu Evrope!\nSrbija je zemlja košarke. Rasadnik talenata, a Mega Mozzart je još jednom dokazala da je prava fabrika košarkaških bisera. Juniori beogradskog kluba ostvarili su najveći uspeh i istoriji i popeli se na krov Starog kontinenta. Posle poraza u finalima 2017. i 2019. godine, finalni turnir Evrolige je za Megu bio "treća sreća". Izabranici Dragoljuba Avramovića su u finalu savladali Next Generation tim i domogli se dugo željenog trofeja - 82:61.\nDominantno izdanje mladih nada Mege na završnom turniru u Hali sportova Ranko Žeravica. Na putu do finala savladali su francuski INSEP, a onda skinuli krunu madridskom Realu. Potom su sa igračima iz drugog plana precrtali Makabi, a onda u borbi za trofej očitali lekciju iz strpljenja, borbenosti i košarkaškog znanja ekipi koju sa klupe predvodi legendar evropske košarke Vasilis Spanulis, u tandemu sa Dušanom Vukčevićem.\nNije domaća ekipa blistala u prvom poluvremenu velikog finala. Atletski sjajni talenti Next Generation tima su držali konce. Ipak, nisu Avramovićevi klinci gubili glavu. Pokazali su ozbiljnu zrelost za svoje godine i strpljivo čekali priliku da se vrate u meč. Dočekali su je u trećoj deonici u kojoj su rivala sveli na 12 poena, a ubacili mu 25. Još jednom je blistao talentovani centar iz Malija Basala Bagajoko, a u ključnom periodu su važan doprinos dali i Timotej Malovec, Asim Đulović, Andrej Mušicki. Sjajan timski nastup doneo je Megi šest poena prednosti pred poslednji odmor. Ispostaviće se i slomio rivala.\nVrlo brzo su domaći igrači uspostavili poptunu kontrolu u poslednjem periodu. Posle polaganja lidera generacija Nikole Đurišića i realizovanog dodatnog slobodnog bacanjastekli i 17 poena viška. Spanulisovi momci su polako počeli da gube konce, srljali iz greške u grešku i postalo je jasno da neće imati snage da se vrate. Tako je i bilo. Bolja ekipa je na kraju zasluženo pobedila.\nNa kraju je najefikasniji u pobedničkoj ekipi bio Đurišić sa 21 poenom, 19 je dodao Andrija Jelavić, dok je Bagajoko brojao do 16. U poraženoj ekipi po 11 poena Zeka Perana i Filipa Jovića.\nMEGA MOZZART - NEXT GENERATION 82:61\n/13:17, 19:22, 25:12, 25:19/\nMega Mozzart: Jeremić, Milosavljević, Jelavić 19, Đulović 3, Đurišić 21, Marković, Dožić, Đapa, Bagajoko 16, Milenković 8, Malovec 7, Mušicki 8.\nNext Generation: Pijetrus 8, Krajnović, Ražofera, Kroflič 3, Mulić 6, Garsija, Dijavara 5, Dadije 5, Peran 11, Jović 11, Samonturov 9, Jigitoglu 4.\nEvroliga KK Mega juniori\n"Pozivnicu za Evroligu plaćamo 500.000 evra"\n26. 06. 2022. 6\nČović: Srećan sam zbog Partizana, čestitam mu