Zašto se preseliti na planinu?\nZbog čega se preseliti na planinu?\nVerovatno i vi spadate među one ljude kojima je makar u jednom trenutku kroz glavu prošla misao da se treba što pre preseliti u neku čistiju, zdraviju sredinu. A koja sredina je bolja nego planinska? Svež čist vazduh, rasterećen od svih modernih tehnoloških sredstava, čista voda, zdrava hrana...\nAli, postavlja se pitanje da li je to zaista idelano rešenje? Naravo, odgovor na ovo pitanje je gotovo suvišan, jer je sasvim jasno da jeste u pitanju maltene idealno rešenje za zdrav i dug život, ali... uvek ima ono "ali". Dakle, ali pod uslovom da nemate dece koja idu u osnovnu ili srednju školu, recimo i koja naprosto uživaju da borave u gradu. Sasvim je normalno da njima ne smeta ni buka ni nezdrav vazduh, budući da su u potpunosti na sve to navikli, a na našu i njihovu žalost.\nMeđutim, ako spadate u red onih srećnika koji imaju malu decu, koja još ne idu u vrtić ili školu ili ste, pak konačno dočekali penziju, onda je preseljenje na planinu najbolji mogući korak koji možete da učinite u životu.\nI nemojte da vas muče neke, u principu ne tako bitne stvari kao što su odabir kuće u kojoj ćete živeti ili način preseljenja, jer ne zaboravite da živimo u savremenom svetu koji nam nudi brojne mogućnosti. Tako recimo možete odabrati koju kuću na planini želite da kupite ili iznajmite, a da uopšte ne morate da u nju i kročite pre nego što se i fizički preselite. Takođe možete i da angažujete profesionalnu agenciju za selidbe koja će bukvalno upakovati vaše stvari, utovariti ih u kombi ili kamion koji je specijalno namenjen za transport stvari, pa čak i onih osetljivijih i lomljivih i jednostavno ih odvesti u vaš novi dom na planini. Uz to, ekipa agencije za selidbe će i istovariti vaše stvari u novu kuću, tako da vi praktično treba samo da ih angažujete, dogovorite se oko detalja i platite njihovu uslugu.\nA sada da vidimo koji su to razlozi za i protiv preseljenja na planinu, odnosno zbog čega se preseliti na planinu i šta vam ova promena u životu može doneti dobro, a šta možda loše.\nUkoliko dolazite iz male sredine i želite da se preselite na neku od mnogobrojnih planina u našoj zemlji, sasvim sigurno nećete osetiti neku razliku, jer se i na planinama živi i funkcioniše kao u mnogim nalim gradovima širom naše zemlje. Međutim, ukoliko živite u većem gradu ili čak, prestonici Srbije, a ipak razmišljate da se preselite na planinu, lako se može dogoditi da vam bude potreban određeni vremenski period da se priviknete na potpuno drugačiji način funkcionisanja od onoga na koji ste navikli.\nOno što ćete svakako osetiti kao boljitak ako se preselite sasvim sigurno je svežiji, čistiji vazduh i mnogo više mogućnosti za boravak na otvorenom, te bavljenje poljoprivredom, ali i hobijima, kao što je recimo uzgajanje cveća. Samim tim je čovek koji se preseli na planinu ne samo zdraviji, već i srećniji, jer nije " bombardovan " svakodnevno različitim impulsima kao što je to slučaj u gradskim sredinama, gde na svakom koraku možete da čujete ili ugledate reklamu za nešto ili dok se vozite gradskim prevozom naslušate se raznih negativnih priča.\nSama činjenica da se dolazi u dodir sa ljudima u manjoj meri je odlična, ali samo pod uslovom da spadate u red ljudi kojima usamljenost odgovara.\nTakođe, dobro je poznat podatak da deca koja žive na planinama imaju mnogo manju sklonost prema različitim virusnim i bakterijskim infekcijama koje su, nažalost kod dece koja žive u gradovima mnogo češće.\nOno što se smatra negativnim aspektom preseljenja na planinu sasvim sigurno je udaljenost gradova, a samim tim i zdravstvenih institucija, te većih trgovina u kojima se nabavljaju sve potrepštine.\nU principu, mora se priznati da i nema tako mnogo razloga da se ne preselite na planinu. Naravno pod uslovom da imate finansijskih mogućnost za ovaj poduhvat, ali i podršku najbližih, te da procenite da li to odgovara svim osobama sa kojima živite ili samo vama.\nBez obzira šta odlučili, imajte samo na umu da preseljenje na planinu donosi mnoge pogodnosti, a koje se prvenstveo odnose na poboljšanje vašeg, ali i zdravstvenog stanja vama dragih osoba.\nZato već danas odaberite kuću u kojoj ćete živeti i kontaktirajte specijalizovanu agenciju za selidbe kako biste se dogovorili oko svih potrebnih detalja.


Billie Eilish objavila pesmu Nije vreme za umiranje iz novog Bonda - Domino Magazin\nNaslovna PopArt Muzika Billie Eilish objavila pesmu Nije vreme za umiranje iz novog Bonda\nPetostruka dobitnica Gremija, Billie Eilish (Bili Ajliš) je objavila svoju novu pesmu NIJE VREME ZA UMIRANJE, zvaničnu naslovnu numeru za predstojeći film o Džejmsu Bondu!\nMlada pevačica je izjavila: “Lud je osećaj biti deo svega ovoga. Biti u prilici da napišeš naslovnu pesmu za film koji je deo tako legendarnog serijala, velika je čast. Ovo je najkul franšiza koja je ikada postojala. Još uvek sam u šoku”. Njen brat Fineas je dodao: “Celog života sam maštao da napišem pesmu za film o Bondu. Veoma smo srećni na prilici da imamo udela u ovako legendarnoj franšizi”.\nPrethodni članakXiaomi Mi 10 Pro je jeftini Samsung Galaxy S20 Plus\nSledeći članakOmiljeni brendovi mladih – Novo istraživanje otkriva\nJames Bond neće biti žena ali možda bude crnac\nBillie Eilish ponovo promenila izgled\nPoslednji James Bond film je baš poseban


maj 2013. – under construction\n[title h6=““] OJPožarevac je podržala šetnju kolege Vukašina iz OJNovi Sad, koja je startovala od “naše fontane” do Viminacijuma, a usput je sakupljeno četiri vreće smeća. A Vukašin kaže: [/title] [title h6=““] “Šetam jer mi je stalo, zar tebi nije ni malo? [/title] [title h6=““] Šetam zbog ljudi koje volim…\n[title h6=““] Bila je to senzacija za medicinu: pre 30 godina jedan Francuz i jedan Amerikanac otkrili su virus HI, koji izaziva sindrom oslabljenog imuniteta – sidu. Bila je to prava trka između dva istraživača: 20. Maja 1983. časopis „Science“ je objavio dva članka o HI virusu. Autor jednog članka…\n09.05.2013 Kategorija: Vesti\n[title h6=““] Dan Evrope, 9. maj, ustanovljen je kao dan sećanja na deklaraciju francuskog ministra spoljnih poslova Roberta Šumana iz 1950. godine, koja se smatra prvim zvaničnim korakom u nastanku današnje EU. Deklaracija je bila predlog bivšim neprijateljima, Francuskoj i Nemačkoj, da uspostave organizaciju koja će zajednički upravljati njihovim industrijama…\nEdukacijom do zdravlja Znam šta hoću drogu neću Dan bezbednog interneta Svetski dan borbe protiv zloupotrebe psihoaktivnih supstanci Evropski volonterski servis Omladinski projekti Akcioni plan za mlade Mladi za mlade prevencija zloupotrebe psihoaktivnih supstanci testovi za dijagnozu HIV Erasmus plus Zakon o mladima Trening za trenere Dan Evrope Tempus Očistimo Srbiju Bezbednost mladih u saobraćaju Mladi istraživači Srbije Svetski dan borbe protiv side Zdravo okruženje Resurs centar Omladinske Volonterske Akcije zdravlje Vršnjačka edukacija Testiranje na HIV 1. decembar Mladi su zakon Požarevac EKO KAMP vršnjački medijatori


Novogodišnji vašar rukotvorina dece sa smetnjama u razvoju - juGmedia\nNovogodišnji vašar rukotvorina dece sa smetnjama u razvoju\nInspirisani novogodišnjim i božićnim motivima, deca koja pohađaju dnevni boravak u Centru za decu i omladinu u Vlasotincu izložila su i ove godine svoje rukotvorine, a sredstva prikupljenja njihovom prodajom iskoristiće, tradicionalno, za jedan od izleta u toku naredne godine.\nBMV Moto klub Vlasotince poklonio je Centru za decu i omladinu televizor, a u saradnji sa njima, kompanija Dunav osiguranje darivala je više od 30 paketića deci koja pohađaju dnevni boravak i onoj koja koriste uslugu pomoć u kući.\nUčenici četvrtog razreda OŠ „Siniša Janić“priredili su za svoje drugare novogodišnju predstavu u kojoj su na kraju, uz dobru atmosferu, učestvovala sva prisutna deca.\nDirektor Centra za socijalni rad Momčilo Ignjatović rekao je da je ove godine iz resornog ministarstva odobreno šest miliona dinara za usluge socijalne zaštite, kao i da se u 2018. godini očekuje i više sredstava za te namene.\n„Lokalna samouprava takođe je predvidela sredstva za usluge dnevnog boravka i pomoć u kući“, dodaje direktor ovog Centra u čijem je sastavu i Centar za decu i omladinu, sa dnevnim boravkom.\nVRANJE - Gradonačelnik Vranja Zoran Antić u svoje lično, i ime najbližih saradnika povodom Svetog Arhangela Mihaila svim vernicima, kojima je danas…


Ostruznaja do jaja - page 3 - SKUPOVI / TAKMIČENJA / OKUPLJANJA - RC DRUŽENJE - rcfly4um\nAuthor Topic: Ostruznaja do jaja (Read 56984 times)\n« Reply #30 on: September 28, 2009, 03:40:44 PM »\ndali se taj sivi prsten moze odvojiti od glave jer zaptivac moze biti i aluminijumski ,ili je to obradjena povrsina glave?\n« Reply #31 on: September 28, 2009, 04:17:09 PM »\nDejane, Gile dihtung ne postoji!\nI ja sam mislio da je aluminijumski, ali nije, nema nikakvog dihtunga.\nDejane hajde mi molim te reci koju ti svecu koristis, koji izduv imas i koliki ti je broj obrtaja, sa kojom elisom, na punom gasu?\nGile, to sto kazes da se cadj unutar cilindra usija mi zvuci potpuno logicno.\nDa uzmem neku smirglu i da osmirglam celo klipa i unutrasnji deo glave motora?\n« Reply #32 on: September 28, 2009, 04:26:01 PM »\nSmirgla je keva ali za drvo a ne za metal. Smirglu zaboravi kad radis motor ili u blizini motora. Sto se tice skidanja cundera srafciger saber ili skalper sve same srpske reci. More donesi da to lepo pogledam i dalje mislim da je dihtung utisnut u glavu. Nakon obrade glava se eloksira i nema naknadnih obrada posle eloksaze ovo je naj cesce pravilo ali ne i konstanta. MWS uglavnom koristi aluminijumske sajbne za dihtovanje koje se posle stezanja prilicno utisnu u bokove glave tako da izgleda kao da je sastavni deo glave.\n« Reply #33 on: September 28, 2009, 06:24:03 PM »\nsvecica je BRISK UR17, a za obrtaje me ne pitaj ne znam jos moram ih izmeriti\n« Reply #34 on: September 29, 2009, 06:09:12 PM »\nCadj skinuta sa cela klipa i sa glave.\nNije bilo problem ostrugati (malte ne je mogla noktima da se sastruze), sada je celo klipa cisto i sjajno, dok je glava ociscena tako da se skroz pojavila crvena boja kojom je glava eloksirana.\nKupio sam novu svecicu NGK CM-6 koju preporucuje MVVS, mada je ta ista sveci vec bila na motoru.\nSutra cu probati motor, pa cu javiti kakav mi je uspeh.\n« Reply #35 on: September 30, 2009, 08:25:04 PM »\nKao sto nasliiv kaze:DO JAJA!!!\nMotor radi sada kao nov, da li je bilo do elise (Dule), ili zbog svecice (Dejan) ili zbog cadji (Gosn. Gile), ali sada kida!!!\nTop rpm. 9000, ler 2000 rpm., a Yak hoveruje tik iznad moje glave na otprilike pola gasa.\nSamo jedan let napravljen danas oko 18h od desetak minuta, morao sam da slecem posto mi je svirao alarm zbog prazne baterije u predajniku.\nNema fotki, posto je cale hteo da gleda kako letim.\nNovi update u subotu, ako ne bude bilo neko krs vreme.\nZahvaljujem se ekipi u sastavu Dule, Dejan i Gosn. Gile na pomoci!!!\n« Reply #36 on: September 30, 2009, 08:47:33 PM »\nvrati staru svecicu pa ces videti da sam JA u pravu\n« Reply #37 on: September 30, 2009, 09:03:02 PM »\nKada sam bio mladji vozio sam motocross. Imao sam Fantic-a od 125ccm koji za ono vreme ('83) imao fantasticnih 33ks na 12.000 o/min. Secam se da je "jeo" jednu svecicu nedeljno. Vremenom sam slusanjem naucio kada ce svecica tacno da crkne. Prvo se progresivno smanjivao maksimalni br. obrtaja koji je motor mogao da postigne, onda je na maksimalnom broju obrtaja dolazilo do vrlo cudnog zvuka motora. Zvuk je bio "mrljav" isprekidan i motor nije mogao da "naskoci" na trubu. Posle toga, relativno kratko bi svecica otisla u vecna lovista. Ako ovo moze da bude od pomoci .\n« Reply #38 on: September 30, 2009, 10:00:11 PM »\nmislis da trokira motor\n« Reply #39 on: October 01, 2009, 08:52:24 AM »\nMa zar je vazno ko je u pravu ako motor radi kako treba i donosi zadovoljstvo svom vlasniku. Marko uzivaj u tom motoru samo cesce pregledaj vezu karter karburator i krimer auspuha to su mu slabosti voli da se odvija.\n« Reply #40 on: October 01, 2009, 08:59:41 AM »\nma ja se samo malo zezam ,naravno da je najvaznije da motor radi\n« Reply #41 on: October 01, 2009, 10:29:34 AM »\nMarko, veliki pozdrav.\nDrago mi je da ti motor radi i ne bih da budem zli prorok, ali mislim da nece dugo.\nOvih dana je znatno zahladnelo i zbog toga ti je hladjenje motora poboljsano.\nIako je uzrok loseg rada bila neispravna svecica, zasigurno, boja garezi u cilindru, kao i cinjenica da je svecica otkazala, ukazuju na povisenu radnu temperaturu.\nSve ce se, vrlo verovatno ponovo desiti.\nUdalji rezonator 20 mm.\n« Reply #42 on: October 01, 2009, 11:50:33 AM »\nna fotografiji sam video da je originalni vlasnik vozio sa nekom no name drvenom elisom 18X8\nJa sam ga u pocetku vozio sa Bielom 18X6, ali sada, kao sto sam vec ranije napisao, sa MA Clasic 18X6.\nMislim da je motor zivnuo sa tom elisom, nije opterecen, stavio sam veci procenat ulja i naravno povecao razmak izmedju krimera i rezonatora (znam za tu foru od ranije).\nSada koliko ce motor raditi nije mi vazno uopste, posto sam ja vec bio otpisao taj motor i hteo da ga demonstrativno besplatno vratim tipu koji mi ga je prodao.\nJos jednom hvala svima na drugarskoj podrsci i veoma dobrim savetima.\nU subotu i nedelju cu leteti u Ostruznaji(ako ne bude neko krs vreme naravno), svu ste dobrodosli\n« Reply #43 on: October 01, 2009, 01:10:34 PM »\nMarko...pitanje za tebe...sta ovo znaci......... mmmmi naravno povecao razmak izmedju krimera i rezonatora\n« Reply #44 on: October 01, 2009, 01:22:34 PM »\nRastojanje izmedju krimera i rezonatora sluzi za stelovanje motora sa rezonatorom.\nU zavisnosti od elise i goriva koje se koristi motor nece uvek uci u rezonanciju.\nPovecanjem razmaka se smanjuje broj obrtaja, a smanjenjem se povecava.


Protest protiv Rio Tinta u Loznici – AGRO VESTI by agronews.rs\nProtest protiv Rio Tinta u Loznici\nJul 29, 2021 | agro danas, Događaji, Investicije, Kompanije, Srbija, Tržište, Vesti, Zaštita životne sredine, Životna sredina\t|\nNekoliko desetina građana i članova ekoloških pokreta i organizacija okupilo se danas ispred Skupštine grada Loznice na protestu povodom sednice na čijem je dnevnom redu predlog da projekat “Jadar” bude uvršten u Prostorni plan grada. Okupljeni su poručili da će svako ko ne odbije mogućnost izgradnje rudnika litijuma biti smatran “partnerom na tom projektu”\nEkološki aktivista Aleksandar Jovanović Ćuta rekao je okupljenima da samo građani udruženi mogu da “oteraju” Rio Tinto iz Srbije.\n“Oni mogu da izglasaju šta hoće i zato pozivamo sve ljude da budu spremni, da čitava Srbija bude spremna kada dođe vreme ovde za akciju”, naveo je Jovanović.\nPredstavnik pokreta “Ne davimo Beograd” Radomir Lazović izjavio je da je Rio Tinto loš projekat i ideja koja će samo investitoru ostaviti profit. On je naveo i da bi rudnik litijuma ostavio ogromne posledice po zdravlje ljudi, ali i sam život.\nPredsednica Udruženja “Zaštitimo Jadar i Rađevinu” Marija Alimpić rekla je agenciji Beta da je pre dva dana Vlada Srbije najavila izmenu Prostornog plana posebne namene, zbog čega je besmisleno usvajati Prostorni plan opštine Loznica u delu koji se odnosi na otvaranje rudnika litijuma.\n“Neki pokreti su tražili da se odluka o prostornom planu opštine skine sa dnevnog reda i odloži dok ne bude završena izmena Prostornog plana posebne namene, a naše udruženje traži da se ne odlaže već odbije”, rekla je Alimpić.\nOna je kazala da zna da su odbornici Srpske napredne stranke (SNS) koji čine većinu u Skupštini Loznice “dobili nalog da izglasaju prostorni plan sa planiranim rudnikom litijuma, ali da apeluje na njihovu savest da ne dozvole njegovo otvaranje zbog moguće ekološke katastrofe”.\n“Apelujemo na savest odbornika da odbiju Prostorni plan sa predviđenim rudnikom jer vlast će proći, a ostati rudnik koji će uništiti budućnost građana”, rekla je Alimpić.\nKoordinator pokreta Koalicija za održivo rudarstvo Srbije Zvezdan Kalmar rekao je agenciji Beta da najavljena izmena Prostornog plana posebne namene i da je besmisleno donositi Prostorni plan opštine koji je dokument nižeg reda.\n“Prostorni plan posebne namene donet je prošle godine nezakonito jer još nije urađena Studija o uticaju rudnika na životnu sredinu što je preduslov za donošenje tog dokumenta”, rekao je Kalmar.\nOn je rekao da Vlada Srbije i kompanija Rio Tinto pravnim nasiljem žele da obezbede dozvole za otvaranje rudnika litijuma.\nNa protestu su i predstavnici Podrinjskog antikoruptivnog tima “Pakt”, udruženja meštana “Ne damo Jadar”, kao i predstavnici Otvorene građanske platforme “Akcija” Nebojše Zelenovića, predsednika pokreta “Zajedno za Srbiju”.\nOkupljeni nose dva velika transparenta “Rio Tinto, marš sa Drine” i “Nema referenduma”.\nNose i transparente: “Nećemo rudnik, hoćemo zdrav vazduh”, “Vama litijum, nama otrov”, “Ne damo vam zemlje i reke”, “Srbija se danas u Loznici brani” i druge.\nKompanija Rio Tinto 2017. godine potpisala je Memorandum o razumevanju sa Vladom Srbije u vezi sa implementacijom projekta “Jadar” o otvaranju rudnika litijuma kod Loznice koji treba da omogućiti formiranje zajedničkih radnih grupa kako bi se omogućio efikasniji razvoj projekta kroz studijsku fazu i proces dobijanja dozvola, a u skladu sa zakonom.\nRio Tinto se od 2004. godine bavio istraživanjem tog područja i pronašao jedinstven mineral jadarit iz kojeg se izdavaja litijum koji služi za proizvodnju baterija za električne automobile.\nTa britansko-australijska kompanija angažovala je nekoliko desetina stručnjaka koji rade Sudiju o mogućem uticaju rudnika na životnu sredinu koja bi prema najavama trebalo da se završi do kraja godine i ona je preduslov za donošenje odluke o otvaranju rudnika.\nTags: loznicaplan za eksploataciju litijumaprotestrio tintozaštita životne sredine\nNajavljena hitna zabrana MHE u zaštićenim područjima\nŠto hitnija procedura izmene zakona kojom bi izgradnja MHE bila zabranjena u zaštićenim područjima prirode najavljena je nakon sastanka predstavnika pokreta Odbranimo reke Stare planine sa predstavnicima vlasti\nNedimović: Tužba za kompanije koje ne plaćaju ekološku taksu\nMinistar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović rekao je da će država podneti tužbe protiv svih kompanija koje ne plaćaju ekološku taksu za maziva i druge proizvode, uključujući i Naftnu industriju Srbije (NIS).


Foto: Nedžad Uglješa | Oštre kritike na rad SM: Poslanici PD PS BiH Zvizdića uporedili sa Brankom Kockicom\nMirsada Lingo-Demirović 26.07.2017 21:38\nNeki od poslanika Zvizdića su uporedili sa Brankom Kockicom, konstatujući da on živi u nekom paralelnom svijetu, te da je ovo Vijeće ministara "vanzemaljsko".\nZvizdić im je odgovorio da nisu duhoviti i da ne poznaje situaciju i poslanike "da bi mu se činilo da je u ovaj cijenjeni dom došao Dejvid Koperfild". Zvizdić je, između ostalog, u izlaganju rekao da je ovo Vijeće ministara uozbiljilo evropske integracije i krenulo u realizaciju uvjeta iz reformske agende, čime je ostvaren impresivan napredak, kako piše u izvještajima Evropske unije.\nNajviše zamjerki od poslanika je na malo zakona koji su došli iz Vijeća ministara BiH, njih samo 19.\nSaša Magazinović (SDP BiH), poslanik u Predstavničkom domu, kaže da ne zna ko je predsjedavajući Vijeća ministara, pomislio bi da su u BiH kuće od čokolade i da ovim tijelom predsjedava Branko Kockica.\nTvrdi da ništa nije urađeno od onoga što je Zvizdić obećao nakon što je preuzeo mandat da sastavi Vijeće ministara.\nŠemsudin Mehmedović (SDA), poslanik, ističe da bi izvještaj o radu Vijeća ministara trebalo da se bazira na zaključku Komisije za vanjsku politiku i carine, koja smatra da ga treba vezati za program rada te da bi onda poslanici imali jasnu sliku o radu Vijeća ministara.\nSenad Šepić, poslanik Nezavisnog bloka, smatra da bi izvještaj o rezultatima rada Vijeća ministara bio mnogo jasniji da postoji program integrisanja BiH u EU. Upozorio je na činjenicu da je u posljednje tri godine, odnosno u vrijeme mandata ovog Vijeća ministara 150.000 ljudi napustilo BiH te da su odlazile i odlaze kompletne porodice, kao i na činjenicu da BiH nije dovoljno iskoristila fondove EU.\nPoslanik Maja Gasal-Vražalica (DF) kaže da je Zvizdić nije ubijedio u impresivni napredak države.\nAleksandra Pandurević, šef Kluba poslanika SDS-a, kazala je da će podržati izvještaj o radu Vijeća ministara BiH te da je, s obzirom na političku situaciju, ovo Vijeće ministara uradilo dobar posao.\n"Savjet ministara je talac političkih odnosa. Mi godišnje gubimo 20 miliona evra samo iz IPA fondova. Zašto? Zato što entitetski ministar poljoprivrede Stevo Mirjanić misli da mu to nije neki prioritet", kazala je Pandurevićeva.\nSadik Ahmetović, poslanik Nezavisnog bloka, tvrdi da je mehanizam koordinacije bespotreban i da je zakočio BiH. Smatra da je Vijeće ministara institucija koja bi trebalo da vrši koordinaciju i da se ovim lagano oduzimaju ovlasti Vijeću ministara.\nNermina Kapetanović (SDA), poslanik, tvrdi da su učinjeni vrlo značajni koraci u radu Vijeća ministara BiH, te je podsjetila na niz sporazuma, dobijanje sertifikata za izvoz mlijeka i mliječnih proizvoda i slično.\nMomčilo Novaković (NDP), poslanik, kazao je da ima primjedbe na rad Vijeća ministara BiH, jer je nezadovoljan brzinom puta BiH ka EU.\n"Nisam zadovoljan politikama onih koji su s nama zajedno u Savjetu ministara. Govori se o nekom izglasavanju nepovjerenja, postavlja se pitanje je li moguća neka nova parlamentarna većina i da li razrješenjem Savjeta ministara ulazimo u još veću krizu. Ne želim biti dio procesa koji će zakomplikovati ionako komplikovanu situaciju", kazao je Novaković.\nŠefik Džaferović (SDA), predsjedavajući Predstavničkog doma, rekao je da stvari treba objektivizirati i krenuti od stanja koje je naslijedilo ovo Vijeće ministara.\nAmir Fazlić, šef Kluba poslanika SDA u Predstavničkom domu, rekao je da će ovaj klub podržati izvještaj o radu Vijeća ministara BiH.\nDamir Arnaut (SBB), poslanik, kazao je da će 2017, izgleda, biti još gora kada je u pitanju plan izvršenja rada Vijeća ministara BiH.\nVijeće ministara nije jedino bilo na udaru burnih rasprava poslanika, već i Komisija za nadzor nad radom OBA, odnosno njen predsjedavajući.\nAleksandra Pandurević, šef Kluba poslanika SDS-a, zatražila je da se na dnevni red uvrsti tačka da se isključi Nikola Špirić iz Zajedničke komisije za nadzor nad OBA, što je i prihvaćeno.\nStaša Košarac, šef Kluba poslanika SNSD-a, rekao je da Obavještajno-bezbjednosna agencija (OBA) vodi specijalni rat protiv Republike Srpske i njenih institucija, posebno njenog predsjednika Milord Dodika, što je, kako je rekao, vidljivo, na osnovu prekjučerašnjih stavova koji su izneseni nakon sastanka Zajedničke komisije za nadzor nad OBA.\nOn je naglasio da je menadžment OBA napisao nekoliko akata koji su netačni, politički tendenciozni, ali i bezbjednosno opasni iz aspekta predsjednika RS i njegovih politika koje zastupa.\n"Obavezno je da vršimo nadzor nad takvim tendencioznim, opasnim aktima koji izlaze iz OBA", rekao je Košarac, te se zapitao kako je moguće da direktor OBA Osman Mehmedagić iznosi takve tvrdnje kroz pisma upućena PIK-u i OHR-u.\nKošarac je ustvrdio da je mentor za inicijativu smjene Špirića Bakir Izetbegović, a da su izvršioci menadžment OBA, dok su "izvođači radova" ljudi koji dolaze iz Republike Srpske, odnosno Savez za promjene.\nPandurevićeva, upitana da kaže ko će biti novi predsjedavajući Zajedničke komisije za nadzor nad OBA ukoliko Špirić bude smijenjen, jer to po Poslovniku ne može biti Borislav Bojić jer nije iz najveće opozicione partije, rekla je da niko i nije rekao da će to biti Bojić.\n"Tu je Sredoje Nović, koji, sigurna sam, ima više iskustva", kaže ona.\nPredstavnički dom PDPS BiH Savjet ministara BiH Denis Zvizdić


eKapija | Top 10 tehnologija u 2019. godini za pokretanje novih biznisa\nIzvor: Nova ekonomija | Četvrtak, 27.06.2019.| 10:55\nTop 10 tehnologija u 2019. godini za pokretanje novih biznisa\nInternet of Things (IoT) predstavlja novu tehnologiju koja nudi najveće mogućnosti za stvaranje novih biznisa i prihoda, pokazuje drugo, nedavno objavljeno, godišnje istraživanje neprofitne trgovinske organizacije CompTIA, piše Tech Republic.\nOva tehnologija pokreće poslovne promene pružanjem podataka potrebih za poboljšanje marketinga, povećanje prodaje i smanjenje troškova, navodi se u izvještaju.\nVještačka inteligencija već značajno utiče na način na koji klijeni komuniciraju sa biznisom preko inteligentnih vebsajtova i robota, a ovi alati postaju sve više integrisani u svakodnevni rad. Kako navodi potpredsjednik zajednice i šef sektora za rast i razvoj obrazovanja "Smith.ai" Medi Martin, ova tehnologija ima veliki uticaj u svim industrijama od maloprodaje, do zdravstene nege, usložnih delatnosti i finansija.\nOvakva vrsta računarstva omogućava organizacijama da kreiraju NoOps IT okuženje koje je automatizovano i izdvojeno iz osnovne infrastrukture, smanjujući pritom operativne troškove i omogućavajući preduzećima da ulažu u nove mogućnosti koje dodaju više vrijednosti.\nViše organizacija istražuje i primjenjuje blokčejn kako bi se riješila povećana potreba za osiguravanjem i upravljanjem transakcijama preko interneta.\nRobotika automatizuje rutinske procese upotrebom mašina kako bi se poslovi obavljali brže, jeftinije i efikasnije, navodi se u izvještaju.\nBiometrika – tehnologija prepoznavanja lica, otisaka prstiju i mrežnjače – postaje glavni metod provjere identiteta. Ovi metodi će formirati bazu na kojoj će počivati rješenja koja će nuditi IT kompanije u budućnosti, navodi CompTIA.\n3D štampa nudi rješenje za proizvodnju složenih komponenti u malom broju, kao i brzu lokalnu produkciju proizvoda koje je teško naći u ponudi, prema navodima iz izvještaja. Kako sve više različitih proizvoda bude jeftino dostupno, prilike za ovu industriju nastaviće da rastu.\nKorišćenje virtuelne i uvećane stvarnosti, vještačke inteligencije i senzora može pomoći organizacijama da povećaju operativnu efikasnost i individualnu produktivnost, navodi se u izvještaju.\nDronovi omogućavaju robotsku automatizaciju uz manje geografskih restrikcija, kaže izveštaj, uz ocjenu da su prilike za razvoj i integraciju na ovom tržištu visoke.\nTop 10 novih tehnologija


"WRC Rally Chile 2020" otkazan, prilika za Hrvatsku?\nZbog političke krize Čile ispada iz WRC kalendara za 2020. godinu, može li se "Croatia Rally" ubaciti?\nZbog političke krize i velikih nereda organizatori su bili primorani otkazati Reli Čile, planiran za april 2020. godine kao četvrtu rundu Svetskog prvenstva u reliju (WRC). Čile je u WRC ušao 2019. godine, pobedivši između ostalog i hrvatsku kandidaturu za ulazak u najvišu ligu svetskog relija.\nTojota napada svetsku krunu u novom sastavu\nPotpuno izmenjen sastav tima u odnosu na 2019. godinu\nUručene nagrade najboljim u sezoni 2019 Šampionata Srbije u auto-moto i karting sportu\nNa nedavno održanom Sajmu sporta u Beogradu upriličeno je svečano proglašenje najboljih takmičara Nacionalnog i otovrenog šampionata Srbije, kao i Kupa za sezonu 2019, čime je stavljena zavesa na takmičarsku sezonu. Sportski auto i karting savez Srbije i Moto savez Srbije uručili su najboljim takmičarima po disciplinama medalje, kao i zahvalnice, plakete i prizanja zaslužnim za razvoj auto-moto i karting sporta.\nMatija Stojanac naredne sezone u VW Polu\nMatija Stojanac, valjevski automobilista, naredne sezone prelazi u jaču klasu 1400 N/A i to za volanom dobro poznatog Foksvagen Pola 1,4 grupe A. Stojanac, inače član ASK "Avako racing team-a" iz Valjeva, ove i predhodne sezone nastupao je u Klasi I 1150 N.\nPéter Ranga-Viktor Bán pobjednici 10. jubilarnog Rally Showa Santa Domenica!\nJubilarni, 10. Rally show Santa Domenica i ove je godine okupio velik broj natjecatelja iz sedam europskih zemalja\nPobjednici 10. Rally showa Santa Domenica su natjecatelji iz Mađarske, Péter Ranga i Viktor Bán- vozači Škode Fabie R5. Drugo mjesto su osvojili austrijski vozači Ford Fieste R5 MK II, Beppo Harrach i Dominik Jahn, a treće mjesto- Mađari, Sándor Ollé-Sasa i Rebeka Ollé u Škodi Fabiji R5.\n"10. Rally Show Santa Domenica 2019" - 22. – 24. novembra\nOva trodnevna manifestacija započinje u petak, 22. novembra 2019. RSSD partijem u ugostiteljskom šatoru u Servisnom parkiralištu na šodericama Savršćak, gde će se okupljeni takmičari, organizatori i posetioci od 21.00 sati.\nU subotu, 23. novembra nakon tehničkog pregleda i verifikacije za takmičare u 14.00 na šodericama Savršćaka na području Samobora počinje službeni trening vozača. U 19.00 na Trgu Ante Starčevića u Svetoj Nedelji sledi odabir startnih pozicija te od 19.30 ceremonijalni start kao službeni početak takmičenja. Uz prigodni program predstaviće se svi učesnici relija.\nNedelja, 24. novembar od 8.00 sati na startu u Savršćaku na području Samobora očekuje vas adrenalinski šou predvođen ponajboljim vozačima iz cele Evrope. Tokom dana održaće se četiri brzinska ispita (1 BI u 8.00 sati, 2 BI u 10.00 sati, 3 BI u 12.30 I 4 BI u 14.30), a na samom kraju u 17.00 očekuje vas svečano zatvorenje i podela nagrada.\nProglašenje najboljih za sezonu 2019 u nedelju 24. novembra\nProglašenje najboljih takmičara za sezonu 2019 biće upriličeno u okviru "8. Sajma sporta", koji se održava u Beogradu od 22. do 24. novembra. Ceremonija počinje u 15.00 časova, a ulaz na Sajam je besplatan.\nTokom tri dana sajma mnogi sportisti imaju svoje štadnove, a među njima su i predstavnici tehničkih sportova na dva i četiri točka. Na štandu će biti izložen i najavljeni Reno Megan RS kup, automobil sa kojim će se nastupati u regionalnom kupu sledeće sezone, čiju ste najavu već mogli pročitati na stranicama portala.\nSitroen napušta WRC\nOžijeov odlazak nakon samo jedne godine u timu\nNajveći uspeh posade iz Srbije u međunarodnom šampionatu nakon dugo vremena\nObjavljen kalendar Montenegro Vinter Kupa za 2020.\nNa rasporedu pet trka zimske lige u Crnoj Gori\nMegan R.S. kup okuplja vozače iz celog regiona\nNajatraktivniji međunarodni kup na ovim prostorima\nOtkazan Reli Australija - Hjundaiju konstruktorska titula\nZvanično završen WRC šampionat za ovu godinu\nTreće mesto za AMSU "Fanatik" u debitantskoj sezoni\nAuto-moto sportsko udruženje "Fanatik" iz Pančeva na kraju sezone je na trećem mestu u Šampionatu Srbije u disciplini autoslalom, a pored toga njihovi takmičari debitovali su i na brdskim stazama.\nNesumnjivo, autoslalom je disciplina koje je ove sezone oborila sve rekorde po broju takmičara, kao i broja takmičenja, a samim tim je svako zasluženo odličje nosi svojevrsnu težinu. Tako su momci iz Pančeva, puni ambicije i entuzijazma, na kraju sezone ostvarili dobar rezultat u konkurenciji klubova, a iz njihovih redova imamo i šampione po klasama. Aleksandar Isakov, direktor udruženja i sam aktivan takmičar, govorio je za naš portal, a u razgovoru je otkrio i dosta novostiu u planovima udruženja.\nPravilnik ''Montenegro Winter Cup-a'' za sezonu 2020\nPred nama je treća sezona Montenegro viner kupa, od kada je ovo takmičenje nakon par godina ponovo pokrenuto u Crnoj Gori, a jedino je u ovom delu Evrope gde se trke voze na snegu, ledu, makadamu i asfaltu. Već sada je spreman pravilnik, a uskoro će biti objavljen i kalendar.


U Moskvi počela masovna vakcinacija protiv korone - Virus korona - Svijet\nFoto: Tanjug/AP | U Moskvi počela masovna vakcinacija\nTanjug, Srna 05.12.2020 10:25\nMOSKVA - Moskva je danas počela da distribuira vakcinu Sputnjik V protiv kovid-19 putem 70 klinika, što je prva masovna vakcinacija u Rusiji protiv te bolesti, saopštila je gradska radna grupa za virus korona.\nRadna grupa saopštila je da će vakcina ruske proizvodnje prvo biti dostupna ljekarima i drugim medicinskim radnicima, nastavnicima i socijalnim radnicima jer su izloženi najvećem riziku od bolesti, prenosi AP.\n"Tokom prvih pet sati za vakcinaciju se prijavilo 5.000 ljudi - nastavnika, ljekara, socijalnih radnika, onih koji danas najviše rizikuju svoje zdravlje i živote", napisao je u petak gradonačelnik Sergej Sobjanin na svojoj ličnoj veb stranici.\nStarost onih koji primaju injekcije ograničena je na 60 godina. Ljudima sa hroničnim bolestima, trudnicama i onima koji su imali respiratornu infekciju u poslednje dvije nedelje zabranjeno je vakcinisanje.\nKliničari ističu da ova vakcina ima uspješnost od 95 odsto i ne izaziva negativne efekte, ali je i dalje u fazi masovnog testiranja.\nOčekuje se da će proizvođači proizvesti dva miliona doza vakcine do kraja godine.\nMoskva Rusija Virus korona Vakcina


Kako u potpunosti izlečiti dijareju i salmonelozu za 5 sati. Čir na želucu, disbakteriozu creva i kolitis za 7 dana! Prvi u svetu patentirani prirodni lek ruskog travara od kora nara. – Alternativno\nKako u potpunosti izlečiti dijareju i salmonelozu za 5 sati. Čir na želucu, disbakteriozu creva i kolitis za 7 dana! Prvi u svetu patentirani prirodni lek ruskog travara od kora nara.\nLek kojim je isceljivao još sam Hipokrat:\n1. Dizenterija, dijareja (i ostali stomačni virusi), upala slepog creva nestaju za 5 sati.\n2. Salmoneloza – za 5 sati.\n3. Čir na želucu – za 7 dana.\n4. Disbakterioza creva – za 7 dana.\nNe bacajte koru od nara. Osušite je i čuvajte u kućnoj apoteci. Neverovatno sredstvo koje će vam pomoći kod svih stomačnih infekcija i oslobodiće vas crevnih poremećaja. Prava hitna pomoć bez lekova!\nU decembru 1999. g. u ruskom listu „Ruski vesnik“ (v 50-51 (444-445) objavljen je članak „Zaboravljeni Hipokrat i lečenje biljkama“ ruskog travara G.I. Glubokog, gde je napisan recept patentiranog sredstva za izlečenje dizenterije, dijareje, kolere, upale slepog creva (bez hirurške operacije!), salmoneloze – odvarom od suvih kora nara za 5 sati.\nPatentiranju leka (1996. g) prethodila je obavezna provera u medicinskoj ustanovi i njegova sposobnost inhibiranja patogene bakterije „in vitro“. Sledi članak iz gorepomenutih novina preveden sa ruskog jezika.\nČudodejstvujući recept ruskog iscelitelja G.I. Glubokog\nPriprema odvara od sušenih kora nara za sve navedene bolesti je ista. Primena – za svaku bolest je drugačija.\nZapamtite: U procesu lečenja – odvar se ne cedi. Za vreme lečenja – ne smete konzumirati alkohol. Odnos kore nara i ključale vode je 1:20. Ovo je važno!\nO jedinstvenim svojstvima suvih kora nara znao je još Hipokrat pre 2500 godina. Uspešno je primenjivao odvar za lečenje dizenterije. Pozitivna reakcija je nastajala nakon 5 sati. Pored toga, ovim odvarom je lečio ubojne i ubodne rane. Na ranu se stavljala čista pamučna tkanina umočena u ovaj odvar. Stalno se održavala vlažnom do isceljenja rane“\nG.I. Gluboki. (Clanak iz lista „Ruski Vesnik“ („Русский Весник“ )).


BloGradsko mastilo: Odgovor - WANNABE MAGAZINE\nBloGradsko mastilo: Odgovor\n“Naslikaj nešto prirodno za novu izložbu. Nešto šareno, poletno, maštovito. Neka bude gotovo za dva meseca”, rekli su mu kao da naručuju pantalone kod krojača, tortu kod poslastičara ili hrpu drva za zimsku potpalu.\nA on je umetnik i njih ne zanima šta ta reč znači. Nije ih briga da u svom stvaranju prolazi kroz stalnu patnju koja tera napred, dugo i uporno, da cedi iz sebe i poslednji atom snage, mesto u samostvorenom prostoru u kome ne postoji potreba za snom, hranom ili razgovorom, gde vreme ne postoji. Nepoznat im je proces razdvajanja realnosti i nečeg što prvo tinja u njemu, polako se rastavlja, pa onda muči i peče. Ali to nešto se ne može istaknuti, jer se nalazi na ivici mašte i zato se to čudno, retko i bolno osećanje neguje i lagano upoznaje sve do trenutka kad njegova snaga ne dođe do tačke kada više ne može da bude zatvorena. Koliko snage može stati tada u jednog umetnika, čini se da bi tog časa savladao i čitavu vojsku. Razlika je jedino u tome što se vojska služi silom, a On stvarima jačim od nje, Suncem, inspiracijom, nadom. Ruka sama vođena nekim finim osećajem čini tanke, precizne pokrete, baš one najbolje od svih. Ono ne piše više plavo kao plavo, zeleno je vetar, žuto zov, sivo šapat. I slika postaje pesma, tihi zov za smiraj, prolio se zrak u zemlju tvorca. Dete je rođeno, on može na počinak, san koji je dug, košmaran, san svih bdenja i… povremene stvarnosti.\nPoložio ju je veoma pažljivo u svom ateljeu, maloj sobici na poslednjem spratu gde svaka vrata izgledaju isto, onako bela i bezlična, dok druga strana krije potpuno drugu priču i čarobnu atmosferu, gde svaki predmet čuva svoju priču\nStari zeleni zid desno od ulaza pamti sve prolaznike, slučajne i namerne koji su tuda prošli, pokušava da sakrije ogrebotine kada je neko prošao sa ključevima u ruci i upila je odavno senke modela i novopečenih takozvanih kolekcionara, on stoji tu mirno kao veran saučesnik, svedok mnogih priča i izgovorenih prećutanih tajni. Tajanstvenu, mirnu i pomalo svečanu atmosferu daju likovi mrtvih slikara koji gledaju ozbiljno sa suprotnog zida, koji ulivaju poštovanje, predstavljaju izvor lake treme i koje je umetnik upoznavao proučavajući njihova dela.\n“Da nisu boje suviše nabacane, neće se složiti sa ostalim eksponatima? A ova žena? Baš i ne liči nešto na ženu, zašto su joj ruke tako raširene ka nebu? Zahvaljujemo se, ali možda nekom drugom prilikom…”, dobio je odgovor.\nTako se ova slika našla kao odbačeno dete na zapuštenom, prašnjavom tavanu tog juna. I sledećeg septembra, januara ili maja prvo bi nju ugledao čim otvori oči. I prostrujala bi neka jeza, neko savršeno nemo saučesništvo između jednog umetničkog dela i njenog kreatora.


Rusija: Amerika uvodi „drakonske“ mere bez dokaza i činjenica - 09.08.2018, Sputnik Srbija\nSAD su uvele „drakonske“ sankcije protiv Rusije pod lažnim izgovorom. Američka strana nije predočila nikakva objašnjenja za takve mere, saopšteno je iz Ambasade... 09.08.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, sergej i julija skripalj\n07:44 09.08.2018 (Osveženo: 09:07 09.08.2018)\nSAD su uvele „drakonske“ sankcije protiv Rusije pod lažnim izgovorom. Američka strana nije predočila nikakva objašnjenja za takve mere, saopšteno je iz Ambasade Rusije u Americi.\nSankcije su, kako se objašnjava, uvedene zbog navodne umešanosti Rusije u trovanje bivšeg obaveštajca Sergeja Skripalja i njegove ćerke Julije u Velikoj Britaniji, iako Amerika nije predstavila nikakve činjenice i nikakve dokaze.\n8 Avgust 2018, 21:22\nNota sa novim ograničavajućim merama uručena je predstavniku Rusije u Stejt departmentu, ali kada je on postavio pitanje zbog čega su te mere uvedene, američki zvaničnici su odbili da odgovore pozvavši se na klauzulu konfidencijalnosti.


DODIK ORGANIZOVAO PRIJEM U BEOGRADU: BiH je prolazna stanica, za nas je RS država… | Cik Novosti\nDODIK ORGANIZOVAO PRIJEM U BEOGRADU: BiH je prolazna stanica, za nas je RS država…\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je večeras u Beogradu, povodom 26 godina od proglašenja prvog Ustava, da bi RS trebalo ponovo da zahtijeva formiranje Vojske Republike Srpske.\nDodik je, obraćajući se zvanicama iz RS i Srbije na prijemu u Skupštini grada Beograda, rekao da je RS veoma zainteresovana kada se govori o pitanju Kosova i Metohije.\n“Neki će reći da se miješamo. Ne, mi samo govorimo šta je naše”, rekao je Dodik i podsjetio na nedavne, kako kaže, arogantne stavove adminstracije SAD da se na Kosovu može formirati vojska.\nOn je naveo da nigdje ne piše da se može formirati vojska Kosova, dok u Dejtonskom sporazumu piše da Republika Srpska može da ima vojsku.\nPredsjednik RS rekao je da je nacionalni prostor na kojem se nalaze Srbi jedinstven i nedjeljiv, te zahvalio Vučiću za najbolje moguće odnose Srbije i RS.\n“Vučić insistira na tome da dođe i do nekog novog projekta. Nedavno je rekao da je spreman da pomogne u ubrzavanju projekta izgradnje auto-puta Banjaluka-Beograd, da Srbija finasira njegovu izgradnju od granice Srbije do Bijeljine”, naveo je Dodik.\nDodik je naglasio da je Republika Srpska faktor svih političkih procesa u BiH, ali i u regionu, te da prema svim elementima ima obrise i karaktere države – teriroriju, stanovništvo, efikasnu vlast.\n“Danas je Republika Srpska za Srbe država. Mi se toga nećemo odreći! BiH je prolazana stanica našeg političkog razvoja i nije ni u čemu sveta da bi bila branjena od Srba”, kaže Dodik.\nOn je dodao da je veliki broj Srba na prostorima današnje Republike Srpske i Hrvatske stradao u Drugom svjetskom ratu i da je naučio istorijsku lekciju – da uvijek tamo gdje Srbi nemaju državu, nemaju ni slobodu.\n“Pokušali su mnogi proteklih 26 godina, ali nisu uspjeli da satru ideju koja se zvala sloboda Republike Srpske i srpskog naroda. Srbi iz RS su dio velikog časnog naroda, sa časnom istorijom, koja ne može biti okaljana time što su neki pravili stereotipe o Srbima kao lošim ljudima”, rekao je Dodik.\nOn je naveo da je RS, koja je stvorena u uslovima raspada bivše Jugoslavije, bila častan zahtjev svih koji su donosili odluke i vodili Srbe.\n“Srce Srba kuca za Srbiju i sve što se dogodi u Beogradu i Srbiji, reflektuje se u RS. Živimo u komplikovanim uslovima, u BiH koja je poptuno neefikasna i nefunkcionalna. Danas RS jedina funkcioniše na tom prostoru”, rekao je Dodik.\nБЕОГРАД, 15. МАРТА /СРНА/ – Свечани пријем поводом 9. јануара – Дана Републике Српске и 26 година од проглашења Устава Републике Српске почео је вечерас у Београду, уз присуство званичника Српске и Србије.\nPredsjednik RS dodao je da je Republika Srpska udvostručila svoj bruto domaći proizvod, koji iznosi više od 10 milijardi KM, da u njoj ne postoji gotovo nijedan infrastrukturni izazov koji nije riješen, te da gradi bolnice i auto-puteve.\n“Tokom ljeta završićemo izgradnju auto-puta u dužini od 72 kilometra od Banjaluke do Doboja i nastaviti izgradnju prema Brčkom, Bijeljini, Srbiji. Neki kažu da nam to ne treba jer navodno postoji auto-put kroz Hrvatsku, ali to nije naš put, mi hoćemo naš i njega ćemo izgraditi. On nije samo odraz ekonomske i komunikacijske, nego i političke povezanosti”, naveo je Dodik.\nSkup, koji je organizovalo Predstavništvo Republike Srpske u Srbiji, blagoslovio Njegova svetost patrijarh srpski Irinej, a, osim Dodika, govorili su i premijer Srbije Ana Brnabić i direktor Predstavništva Mlađen Cicović.


BROJNI POLITIČARI U ARENI: Srpski ministri iz lože gledaju finale Fajnal fora (KURIR TV) | Sport | Kurir\nBROJNI POLITIČARI U ARENI: Srpski ministri iz lože gledaju finale Fajnal fora (KURIR TV)\nKošarka 20.05.2018. 19:44h 20.05.2018. 20:14h\nBrojni srpski političari došli su u "Štark arenu" da uživo gledaju finale Fajnal fora Evrolige između Fenerbahčea i Real Madrida.\nU loži "Arene" našli su se ministar za socijalni rad Zoran Đorđević, ministar zaštite životne sredine Goran Trivan, ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić...\n(Kurir.rs, Kurir sport, Foto: Printscreen)\nministriArenaFajnal forFenerbahčeReal Madrid


Kinu potresa pad industrijske proizvodnje | Ekonomist\nProfiti najvećih kineskih industrijskih kompanija zabilježili su u avgustu najveći pad za četiri godine, pokazali su objavljeni zvanični podaci.\nTo je, kako izvještava agencija AFP, najnoviji znak slabosti druge po veličini svjetske privrede.\nProfit najvećih kineskih kompanija u avgustu je smanjen za skoro devet odsto u poređenju sa istim mjesecom lane, saopštio je kineski Nacionalni biro za statistiku, a prema ocjenama njujorške agencije “Blumberg”, riječ je o najvećem padu profita kompanija za posljednje četiri godine.\n“Tražnja tržišta za industrijskim proizvodima je bila slaba”, izjavio je analitičar statističkog biroa, He Ping.\nPrivreda Kine je prošle godine ostvarila rast od 7,3 odsto, što je najsporiji tempo rasta za posljednjih 25 godina. Vlada u Pekingu je obećala da će se, zarad uravnoteženja privrede, preorijentisati sa izvoza i vladinih investicija na domaću potrošnju.\nU podatke o profitu industrijskih kompanija nije uvršten kineski uslužni sektor, za koji analitičari tvrde da će dobiti na značaju u okviru planiranog uravnoteženja privrede.\nNovi pokazatelji stižu nakon niza slabih podataka koji su ukazali na usporavanje tempa tradicionalnih pokretača kineskog rasta, što je izazvalo previranja na svjetskim tržištima, navodi francuska agencija.\nOznake akcije Bloomberg domaća potrošnja industrija izvoz Kina svjetsko tržište\nUkrajina Rusiji uvodi zabranu letova


BiH država sa 13 ministarstava zdravstva |\n2020-11-12 | Filed underBosna i Hercegovina | Posted by admin\nBosna i Hercegovina je, pored Švicarske, jedina država u Evropi i jedna od rijetkih država svijeta koja nema državno ministarstvo za zdravstvo.\nPrema ustavnim rješenjima, zdravstvo u BiH je u punoj nadležnosti entiteta Republika Srpska (RS) i Brčko distrikta BiH, te u podijeljenoj nadležnosti između entiteta Federacije BiH (FBiH) i njenih deset kantona.\nZbog toga BiH ima 13 ministarstava zdravstva: jedno u entitetu Republika Srpska (RS), jedno u Brčko distriktu BiH, jedno u FBiH i po jedno u svakom od deset kantona u FBiH.\nNa državnom nivou, osim Agencije za lijekove i medicinska sredstva, postoji i Ministarstvo civilnih poslova BiH s posebnim Odjelom za zdravstvo, ali se ono bavi uglavnom statistikom, odnosno razmjenom informacija s domaćim i međunarodnim institucijama, poput Svjetske zdravstvene organizacije.\nŠto država može uraditi?\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine čini devet ministarstava. Na državnom nivou postoji nekoliko desetaka agencija, a neke su nadležne za specifična pitanja koja se tiču zdravstvene oblasti.\nPrimjer je Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH, kao ovlašteno tijelo odgovorno za oblast lijekova i medicinskih sredstava koji se proizvode i upotrebljavaju u medicini u BiH. Ta agencija, između ostalog, daje dozvole za njihov uvoz, a upravo Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima je jedan od rijetkih iz ove oblasti koji se primjenjuju na cijeloj teritoriji BiH.\nNo, ne postoji agencija koja određuje zdravstvenu politiku u cijeloj državi. Državno Ministarstvo civilnih poslova BiH ima odjeljenja koja se bave pitanjima zdravstva, nauke, kulture, sporta, penzionog sistema, rada i zapošljavanja i slično, ali ovo ministarstvo u tim pitanjima ima tek koordinirajuću ulogu.\nMinistarstvo, odnosno njegov Odjel za zdravstvo, bavi se, uglavnom, statistikom, odnosno razmjenom informacija s domaćim i međunarodnim institucijama, primjerice sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom (WHO).\nOsnovni poslovi za koje je ovo ministarstvo nadležno su pitanja državljanstva, upis i evidentiranje građana, zaštitu osobnih podataka, prijavljivanje prebivališta i boravišta, osobne i putne isprave, postupak evidentiranja i registriranja vozila te – razminiranje.\nKo je nadležan za zdravstveni sistem u BiH?\nU Daytonskome mirovnom sporazumu, odnosno njegovom Aneksu IV koji je Ustav Bosne i Hercegovine, propisane su i nadležnosti pojedinih nivoa vlasti u BiH, a koje su dalje razrađene u entitetskim i kantonalnim ustavima.\nObrazovni, zdravstveni ili mirovinski sistem su, između ostalog, u punoj ili podijeljenoj nadležnosti dva entiteta – Republici Srpskoj (RS) i Federaciji BiH (FBiH) kao poluautonomnim dijelovima države koji imaju svoju izvršnu, zakonodavnu i sudsku vlast. Tu je i Brčko distrikt BiH kao kondominij, teritorija na sjeveroistoku BiH koja pripada i RS-u i FBiH, ali koja također uživa određenu autonomiju i ima svoju vladu, skupštinu, sudstvo, policiju.\nRepublika Srpska, kao jedan od dva entiteta, ima Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite, kao i Fond zdravstvenog osiguranja koji prikuplja doprinose koji se izdvajaju iz plaća i slično.\nU Brčko Distriktu BiH egzistira Odjel za zdravstvo i ostale usluge pri Vladi Brčko distrikta BiH, te Fond zdravstvenog osiguranja Brčko Distrikta BiH.\nU Vladi Federacije BiH kao jednog entiteta postoji Federalno ministarstvo zdravstva, ali je zdravstvo u “podijeljenoj nadležnosti” između ovog entiteta i deset kantona od kojih se sastoji, pa postoji i deset kantonalnih ministarstava za zdravstvo. Jednako tako, postoji i Zavod zdravstvenog osiguranja i reosiguranja Federacije BiH, ali i deset kantonalnih zavoda zdravstvenog osiguranja koji prikupljaju i raspoređuju sredstva od doprinosa.\nVrijede li isti zakoni na cijelom području BiH?\nNeki od rezultata podjele sistema su različiti zakonski i podzakonski propisi u pojedinim dijelovima države. U BiH su trenutno na snazi tri Zakona o zdravstvenoj zaštiti i tri Zakona o zdravstvenom osiguranju – svaki entitet kao i Brčko distrikt BiH ima svoje zakone.\nKonačni proizvod je i različit tretman pacijenata, lakši ili teži pristup uslugama, različita kvaliteta usluga i slično budući da, između ostalog, neki kantoni imaju višestruko veće budžete od drugih.\nDržavno Ministarstvo civilnih poslova ima koordinirajuću ulogu i ne može “narediti” nešto ministarstvima na nižim nivoima. Jednako tako, ni entitetsko Federalno ministarstvo zdravstva ne može izdavati obaveze kantonalnim ministarstvima i uglavnom se radi o preporukama koje kantonalna ministarstva mogu, ali i ne moraju poštovati.\nSituacija vrijedi i obratno. Naprimjer, u doba pandemije korona virusa, Ministarstvo civilnih poslova BiH, dakle ono na državnom nivou, šalje Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji podatke o broju zaraženih, preminulih i oporavljenih, a ne kantonalna ministarstva zdravstva.\nZato obaveza nošenje maske ili zabrana javnih okupljanja može biti propisana u jednom entitetu, a ne mora biti u drugom. Štoviše, takve naredbe u Federaciji BiH ni ne donosi Ministarstvo zdravstva, već Federalna uprava civilne zaštite.\nU skladu s ustavnim rješenjima, osim ove, u tom bh. entitetu postoji i deset kantonalnih uprava civilne zaštite. U drugom bh. entitetu postoji Republička uprava civilne zaštite Republike Srpske, dok u Brčko distriktu BiH postoji Odjeljenje za javnu sigurnost kao dio Vlade, a u sklopu tog odjeljenja postoji Pododjeljenje za zaštitu i spašavanje.\nNa entitetskom nivou formirane su i agencije za akreditaciju u zdravstvu i to Agencija za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu u Federaciji BiH i Agencija za certifikaciju, akreditaciju i unapređenje kvaliteta zdravstvene zaštite Republike Srpske.\nEntitetskim, odnosno zakonima Brčko distrikta BiH regulirana je organizacija javnog zdravstva, a podzakonskim aktima koja imaju i kantoni u FBiH sva prava iz zdravstvene zaštite koja građani imaju.\nMože li se građanin jednog entiteta liječiti u drugom entitetu?\nI da i ne, a slično vrijedi i za stanovnike jednog kantona koji se žele liječiti u drugom kantonu.\nNaime, u nekim kantonima u FBiH, jednako kao i u nekim regijama u RS-u, odnosno u Brčko distriktu BiH, zdravstvene ustanove nemaju materijalne, niti kadrovske uvjete da stanovnicima tih područja osiguraju odgovarajući nivo zdravstvene zaštite. Stoga su stanovnici tih područja prinuđeni zdravstvene usluge koristiti u nekada i vrlo udaljenim velikim medicinskim centrima, uglavnom u Sarajevu, Banjaluci, Tuzli i Mostaru.\nAko se žele liječiti u drugom entitetu – primjerice ako stanovnik Istočnog Sarajeva u RS-u želi koristiti medicinske usluge u Sarajevu u FBiH, s kojim graniči, umjesto u stotinama kilometara udaljenoj Banjaluci – suočit će se s kompliciranom administrativnom procedurom. Ona je utvrđena Sporazumom o načinu i postupku korištenja zdravstvene zaštite osiguranih lica na teritoriji BiH, izvan teritorije entiteta, odnosno Brčko distrikta BiH.\nIsto tako, ako se stanovnik Zenice želi liječiti u Sarajevu ili Tuzli proći će drugu proceduru koja je utvrđena Sporazumom o načinu i postupku korištenja zdravstvene zaštite van područja kantonalnog zavoda zdravstvenog osiguranja kome osiguranik pripada. Bolesnik će morati pribaviti posebne suglasnosti nadležne liječničke komisije pri zavodu zdravstvenog osiguranja kome osiguranik pripada za liječenje na području drugog entiteta, odnosno kantona.\nMogu li se osobe bez zdravstvenog osiguranja liječiti od COVID-a 19?\nSudeći po važećim zakonima i propisima, trebale bi moći. Naime, Odlukom o utvrđivanju osnovnog paketa zdravstvenih prava u Federaciji BiH propisano je da djeca i mladi do navršenih 18 godina, kao i školska djeca i studenti na redovitom školovanju do navršenih 26 godina, imaju ista prava kao i osigurana lica.\nNeosiguranim licima iznad 18 godina se, kako se navodi u ovom propisu, na teret osiguranja (besplatno) osigurava hitna medicinska pomoć u stanjima koja mogu ugroziti život, liječenje teških zaraznih bolesti pri čemu su izričito navedene karantenske bolesti, tuberkuloza, infekcija HIV-om, SARS, ptičja gripa, sifilis, hemoragična groznica, hepatitis C i B, botulizam, difterija, ehinokokoza, akutni meningitis i meningoencefalitis, morbili, pertusis, poliomijelitis, bjesnilo, tetanus, trbušni tifus i pjegavac.\nIstim propisom je osigurana i zdravstvena zaštita neosiguranih žena u toku trudnoće i poroda, te puerperija i postnatalnih komplikacija do šest mjeseci nakon poroda, zdravstvena zaštita duševnih bolesnika koji zbog prirode i stanja bolesti mogu ugroziti svoj život ili život drugih lica, ili pak oštetiti materijalna dobra, zdravstvena zaštita u slučaju kronične bolesti (maligni tumori, insulino ovisni dijabetes, endemska nefropatija, i kronična renalna insuficijencija/hemodijaliza, hemofilija, agamaglobulinemija, zdravstvena zaštita oboljelih od progresivnih neuromišićnih oboljenja, cerebralne paralize, multiple skleroze, zdravstvena zaštita u slučaju paraplegije, kvadriplegije, zdravstvena zaštita u slučaju epilepsije, zdravstvene usluge koje se obavljaju s ciljem doniranja organa u svrhu presađivanja radi liječenja druge osobe kao i zdravstvene usluge vezane za darovanje krvi. Slični propisi doneseni su i u Republici Srpskoj, te Brčko distriktu BiH.\nKoliko se novca izdvaja za zdravstvo u BiH?\nPrema podacima koje je prikupila Fondacija Centar za javno pravo, pozivajući se na nekoliko lokalnih studija, stopa izdvajanja iz BDP-a u BiH iznosi 7,2 posto i to 8,8 posto u FBiH i 5,5 posto u RS-u. To je približno jednaka stopa izdvajanja kad se usporedi sa zemljama bivše Jugoslavije, gdje Hrvatska izdvaja oko 7,5 posto, Crna Gora 6,8 posto, Slovenija 8,4 posto, Srbija osam posto.\nStopa je približno jednaka kao i zemljama EU, gdje Švedska izdvaja 8,9 posto, Norveška 8,7 posto, Italija devet posto ili Austrija 9,9 posto, pa čak i više od zemalja nekadašnjeg komunističkog bloka gdje Rumunija izdvaja 5,7 posto, Ruska Federacija 5,3 posto, Češka 6,8 posto, Bugarska 6,9 posto ili Albanija 6,2 posto. Međutim, sve spomenute zemlje imaju veći BDP od BiH, a norveški BDP je veći sedam puta. Ako se gleda izdvajanje po glavi stanovnika, ono u BiH iznosi oko 215 eura, u Švedskoj 2.650 eura, u Sloveniji oko 1.750 eura ili u Hrvatskoj oko 920 eura.\nKrši li BiH međunarodne propise i što o svemu kaže Evropska unija?\nBiH je članica Svjetske zdravstvene organizacije i ratificirala je određeni broj međunarodnih dokumenata iz oblasti zdravstva, posebno onih koji se primjenjuju u Evropskoj uniji, a čija članica ova država želi postati.\nBiH je usvojila i Evropsku konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, kojom je utvrđeno da svakom čovjeku mora biti omogućeno uživanje prava utvrđenih zakonom, pa tako i prava na zdravstvenu zaštitu, bez diskriminacije na bilo kojoj osnovi kao što su spol, rasa, boja kože, jezik, vjera, političko ili drugo mišljenje, nacionalno ili socijalno porijeklo, pripadnost nacionalnoj manjini, imovina, rođenje ili drugi status, kako se napominje u analizi koju je sačinila Fondacija Centar za javno pravo.\nPrema Evropskoj socijalnoj povelji, koju je BiH također ratificirala, zemlja je obvezna uspostaviti učinkovit sistem socijalne zaštite, osiguranje prava iz zdravstvenog osiguranja i uspostavljanje dostupnog efikasnog sistema primarne zdravstvene zaštite stanovništva, s posebnom pažnjom prema ugroženim grupama stanovništva kao sto su beskućnici, ovisnici, nezaposleni, itd.\nOdredbama Konvencije o pravima djeteta propisano je da djeca moraju uživati najviši mogući standard zdravlja koji je moguće dostići i osiguran pristup institucijama za liječenje i zdravstvenu rehabilitaciju.\nMeđutim, reforma u oblasti zdravstva nije izravno označena kao jedan od uvjeta koje je potrebno ispuniti u procesu pridruživanja BiH Evropskoj uniji. To znači da će sav posao koji će biti potrebno uraditi kako bi se dostigli evropski standardi u ovoj oblasti, zapravo morati biti rezultat domaće inicijative, volje, rada, a u velikoj mjeri i političkog dogovora.\nPosted by admin on 2020-11-12. Filed under Bosna i Hercegovina. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Avadukt Veluwemeer je nesvakidašnji vodeni most koji je otvoren pre skoro dve decenije. Dužine 25 i širine 19 metara, most dizajniran tako da po njemu mogu da plove brodovi. Akvadukt je dubok tri metra, što omogućava manjim plovilima da pređu iz jednog dela jezera u drugi.\nOvaj neobičan most izgrađen je preko saobraćajnice N302 koja povezuje dva okruga, Flevoland i Gerderland. Put seče jezero Veluwemeer po kojem plove brojni brodovi i jahte.\nArhitektura, Akvadukt, Avadukt Veluwemeer, Holandija, N302, Saobraćaj, Inovativna saobraćajnica, Put ispod jezera


Užičanke = Heroine (VIDEO) – ZoomUe\nUŽICE – Osnovana na Fejsbuku, prvenstveno zbog povezivanja žena iz Užica, razmene iskustava i neformalnog druženja, grupa Užičanke za samo nekoliko dana uspela je da prikupi znatna novčana sredstva za pomoć užičkoj bolnici. Jelena je napravila grupu, Ana je administrator, a kako se ovih dana priča samo o korona virusu one su došle na ideju da pokrenu akciju prikupljanja pomoći za Zdravstveni centar odnosno užičku bolnicu, kao i privremenu covid bolnicu čije je opremanje u toku.\nNa Fejsbuku su se spojile Užičanke po rođenju, ali i one koje su to na neki način postale ili se tako osećaju. Cilj je bio da se, potpuno izolovane od muškog sveta, bave tipično ženskim pričama. Međutim korona virus ih je pokrenuo pa su se organizovale da prikupe pomoć osoblju užičke bolnice. Ovako dobar odziv ni same nisu očekivale.\n„Jutros je na računu bilo nešto više od milion dinara i 1000 evra na deviznom računu. Naravno to nije kraj akcija će trajati sve dok bude potrebe“, objašnjava Jelena Karaklajić, koja je i osnovala FB grupu Užičanke.\nPovezale su se sa Crvenim krstom, koji im je podrška u prikupljanju i distribuciji pomoći, preko njih su otvorile račune za novčane priloge. U saradnji sa rukovodstvom Zdravstvenog centra Užice napravljen je plan šta je to što je najpotrebnije u ovom trenutku.\n„Tunel barijera za dezinfekciju je nešto što je najpotrebnije i već smo počeli da radimo na tome jer privremena covid bolnica bez toga ne može da počne da radi“, dodaje Ana Gordić Radojčić, administrator FB grupe Užičanke i dodaje da su kontaktirale Užičanke koje su u inostranstvu da im pomognu oko nabavke deficitarne opreme.\nMnogo je toga što još nedostaje užičkoj bolnici, a Užičanke će deo prikupljenog novca usmeravati za nabavku stalaka za infuziju, natkasni, jastuka. Pomoć nije samo novčana. Brojni užički preduzetnici javili su se i obezbedili obroke za zdravstvene radnike koji su angažovani u covid ambulantama, ali i hitnoj pomoći.\n„Samo sam prvi dan tražila donaciju, svih ostalih dana ljudi su zvali mene. Mnogo preduzetnika i velikih i malih se javilo, ljudi, žene, porodice. Mi smo oduševljeni“, objašnjava Marija Trifunović, članica FB grupe Užičanke koja je sa zadovoljstvom prihvatila zadatak da prosledi pripremljene obroke zdravstvenim radnicima koji ulažu nadljudske napore kako bi pomogli svim pacijentima.\nPosteljina, rukavice, maske, kape za zdravstvene radnike, invalidska kolica, flaširana voda, sve to i još mnogo više svakog dana se otprema užičkoj bolnici kako bi se što lakše prebrodila epidemija korona virusa.\n„Hvala im na toj veri koju su vratile u dobrotu i humanost ljudi. Ovo je trebalo gradu, ovo je trebalo Srbiji“, rekla je za portal ZoomUE Slavica Radosavljević, administrator FB grupe Užičanke koja je dodala da su ove žene pokazale da u ovim ljudima još uvek ima humanosti.\nI ova priča pokazala je da su žene te koje pokreću i menjaju svet na bolje. Fejsbuk grupa Užičanke Heroine, sada ima već skoro 6000 članica i jedva čekaju dan kada će staviti tačku na period zvani korona virus kako bi se pozabavile nekim lepšim i vedrijim temama.\nNaslovni foto: FB grupa Užičanke Heroine\nTags: Crveni krst UžiceFB grupaGrad UžiceOpšta bolnice UžiceužičankeZC Užice\nNext story Pomoć za najugroženije u Užicu (VIDEO)\nPrevious story Zlatibor – Partizan 1:2


Transfer novca iz inostranstva. - Page 3 - Ekonomija i finansije - Parapsihopatologija™\nBy Moća, October 25, 2016 in Ekonomija i finansije\nZa Paypal je najbolje da uznem onu internet Vizu u Intezi? Bitno mi je da ovde mogu normalno da podizem pare koje bi stizale iz inostranstva.\nOtp banka kao opcija? Negde sam procitai da su kao brzi kad povlacis novac sa pp na karticu. Btw to povlacenje kosta 4 evrica nezavisno od banke?\nelectron moze sve sto i internet + podizanje s bankomata. ja ga uzeo u intesi jos onomad™, tad se nista nije placalo.\nmeni pare s paypala na karticu stizu za 3-5 radnih dana. povlacenje je uvek 4 evra ili 5 dolara.\nEdited February 14, 2017 by Calavera\n+1 i kod mene\nta elektron je vezana uz deviznii nacekao sam je se,nesto preko 20dana\ndoduse meni transfer nikad nije prosao pre puna 4 radna dana, jutros mi leglo posle 6 dana\ntu proviziju naplacuje paypal. minimum je 5$, ne znam da li eventualno raste sa iznosom koji se povlaci, ali sam prilicno siguran da je fiksno\npaypal prilikom povlacenja novca ima obavestenje daproces traje 5-7 dana, pa je ranije bilo opsteprihvaceno misljenje da se ceka zbog njih, medjutim cekaju se banke, ja na izvodu jasno vidim da je novac uplacen banci istog dana kad je i povucen sa paypala, a onda ga banka nekoliko dana koristi pre nego ga isplati korisniku\nna netu sam nasao, ali nisam proverio licno ili sa nekim koga poznajem da societe general (uz najmanje jednu vrstu racuna) ima opciju automatskog povlacenja sa paypala i da je novac dostupan momentalno po povlacenju\nplaniram ovih dana da otvorim kod njih racun, pa cu pisati utiske\ntakodje sam procitao da postanska stedionica isplacuje u roku od 24h po povlacenju\nsa tim sto kod njih u svakom trenutku moras imati 2000 din ili 20e na racunu\nda, za koju god banku da se odlucis, prilikom zahteva za otvaranje racuna uplati odmah i 5 evra na isti. trebace ti da verifikujes karticu (paypal povuce sa kartice oko 2e, posle ih vrate), pa da ne ides posle opet samo zbog toga do banke\nPitanje je možda trivijalno...\nVidim da je izvodljivo primati pare preko Paypala, ali ne znam kako inicirati transfer para?\nDa li je sve što treba da u Paypalu idem na Send & Request Payments, pa na Requet Payments, i unesem email onog što treba da mi pošalje pare?\nRadi se o manjim iznosima (100 - 300 eur) za fizičko lice, za robu što sam poslao. Do sada sam te transakcije obavljao preko Western Uniona, prešao bih na Paypal zbog manjih troškova.\nMislim da cu OTP zbog brzeg stizanja na karticu. Ovo sa Inteza bankomatima nije lose al mnogo su spori.\nOtp ima nesto minimalno mesta za podizanje novca al mi je jedno bas blizu. Mozda i nije lose sto nema bankomata jer cu manje da trosim pare :)\nEdited February 15, 2017 by katamaran\na koliko se ceka kod otp?\nNa fb neko napisa dan-dva\nJedno pitanje za vlasnike firmi iz BiH\nKoliko vam banka uzima fee za plaćanje prema inostranstvu? Srbija, Hrvatska, druga zemlja EU, nebitno gde?\nU Crnoj Gori i Bosni uglavnom deru i po 40 EUR za plaćanje u inostranstvo po nalogu. Mnoge banke nemaju direktan platni promet sa inostranstvom nego plaćaju preko korespondenata, i to onda košta dosta.\nKad smo kod toga: koja banka kod nas je najbolje povezana sa inostranstvom u smislu najbrzeg i najjeftinijeg (sa sto manje korespondenata) priliva novca?\nZavisi od banke iz koje se novac salje.\nZa iznose do 100EUR, Inteza ne naplacuje nista primaocu.\nDevizni racun mi je u evrima a na pp mahom imam dolare. Rekose mi da ne prebacujem na samom pp jer je los kurs. Po kom kursu onda banka prebaci u evre?\nSta da stavim kao primarnu valutu ako uglavnom baratam sa dolarima a racun je u evrima? Ako je uopste i bitno..\nJos jedno pitanje - ako povlacis i evre i dolare placas duplu proviziju? (4 evra/5dolara)\nako uglavnom primas dolare, stavi njih kao primarnu valutu. kad budes povlacio novac, banka ce izvrsiti konverziju u evre po njihovom kursu, koji je gotovo sigurno bolji od paypalovog. naravno, pod uslovom da si na paypalu namestio da ne bude duple konverzije (settings > payments > manage pre-approved payments > set available funding sources > conversion options > bill me in the currency listed on the seller's invoice).\nza duplu proviziju nisam siguran, ali mislim da je tako. tu ti se verovatno najvise isplati da konvertujes evre u dolare na samom sajtu, pod uslovom da evra imas manje.\nEdited April 2, 2017 by Calavera


SEO optimizacija | 3D Web Vision\nBilo da ste tek osnovana tvrtka ili tvrtka koja djeluje već godinama, cilj vašeg poslovanja je ista - što veći profit. Za uspješno poslovanje bitni su vam, između ostalog: marketing, povezanost sa kupcima, što veće tržište. Idealno rješenje koje vam se nudi u tu svrhu je internet.


Princip | Tag Archive | Masud Barzani\nHome » Posts tagged with » Masud Barzani\nKriza i sukobi u iračkom Kurdistanu\nU poslednjih nekoliko meseci, irački Kurdistan je napravio krupne korake ka apsolutnoj ekonomskoj nezavisnosti, ali se sada suočava sa žestokim političkim sukobima i socijalnim nemirima koji su doveli region na ivicu kolapsa. U centru krize je politički sukob između Kurdske Demokratske stranke (KDP) i rivalskog Pokreta za promene (Gorran). KDP optužuje Gorran da podstiču nasilne proteste […]\nPrema pisanju kurdskog medija Ekurd Dejli, zvanični izvori iz Irbila i Kobanija izjavili su za taj list da će uskoro uslediti koraci “na putu uspostavljanja kurdskog entiteta u severnoj Siriji”. Sirijski Kurdi, navodno, veruju da će pomoć SAD neminovno dovesti i do kurdskog suvereniteta. Amerikanci takođe smatraju da je ovo moguća opcija, ali isključivo pod uslovom […]


Na dan 14.4.1629.: Rođen Christiaan Huygens, nizozemski astronom,...\nDogodilo se na dan 14. april/travanj\nPrethodni dan (13.4) - Na dan (14.4) - Sledeći dan (15.4)\nDogađaji na dan 14. april/travanj\nMarko Antonije, koji je opseo cezarovog atentatora Decima Bruta u Mutini, je porazio vojsku konzula Pansa, a odmah zatim je poražen od vojske drugog konzula Hircija.\nVitelije, zapovednik rajnskih legija, odnosi pobedu nad Otonom u blizini Kremone i nametnuo se za rimskog cara (Godina četiri cara).\nVojska u Iliriku je izabrala Septimija Severa za rimskog cara.\nNakon ženidbe sa hrišćanskom Dubravkom od Bohemije, paganski vladar Poljana Mješko I je primio hrišćanstvo, što se smatra osnivanjem Poljske.\nBugarski car Kalojan je naneo težak poraz krstašima i zarobio latinskog cara Balduina I Flandrijskog.\nHršćanska vojska provalila je na sam Uskrs iz Bihaća i Ripča u Bosnu i nanijela teške gubitke Osmanlijama.\nU toku italijanske kampanje, francuzi pod komandom Napoleona Bonapartea pobjeđuju u bici Dego protiv jednog austrijskog armijskog korpusa. To je Napoleonova treća vojna pobjeda u roku od tri dana.\nPravopisni reformist Noah Webster zaštitio je autorskim pravom prvo izdanje svoga rječnika američko engleskog.\nNa inicijativu revolucionarnog lidera Lajoša Košuta Mađarska proglasila nezavisnost od Austrije.\nPredsednik SAD Abraham Linkoln (engl. Abraham Lincoln) smrtno ranjen u atentatu nekoliko dana po završetku građanskog rata. Na njega u loži vašingtonskog pozorišta pucao Džon But. Linkoln preminuo sledećeg dana, a novi predsednik postao Endru Džonson.\nU New Yorku je predstavljen Edisonov kinetoskop.\nPredsednik Francuske Emil Lube u Parizu otvorio Međunarodnu izložbu, najveću te vrste u istoriji Evrope.\nNa svome prvom putovanju, britanski prekooceanski putnički brod "Titanic" udario je u ledenu santu usred noći u hladnim vodama sjevernog Atlantika. Potonuo je rano ujutro sljedećeg dana, odnijevši sa sobom više od 1,500 života.\nOsnovan brazilski Fudbalski klub Santos.\nU Španiji proglašena republika posle abdikacije i bekstva iz zemlje kralja Alfonsa III.\nDrugi svetski rat: Savezničke trupe uhapsile nemačkog diplomatu i političara Franca fon Papena i izručile ga sudu za ratne zločine u Nirnbergu. Oslobođen krivice, kasnije u Nemačkoj osuđen na osam godina zatvora, pušten 1949.\nU Splitu formirana Prva Narodna vlada Hrvatske na čelu sa Vladimirom Nazorom.\nAmpex Corporation prvi put predstavila praktični videorekorder.\nSputnjik 2 je pao na Zemlju posle misije duge 162 dana.\nU Sikimu, u severoistočnoj Indiji, ukinuta monarhija i proglašena republika. Sikim postao 22. država Indijske Unije.\nKao odgovor na podmetanje bombe u Zapadnom Berlinu, američki predsednik Ronald Regan je naredio bombardovanje Libije.\nSovjetsko-afganistanski rat: U Ženevi, Avganistan i Pakistan potpisali sporazum o Avganistanu, a SSSR i SAD dali izjave o nemešanju i neintervenciji. Sporazumom predviđen povratak avganistanskih izbeglica iz Pakistana i povlačenje sovjetskih trupa iz Avganistana.\nDva američka borbena aviona F15 greškom iznad severnog Iraka oborila dva američka helikoptera, usmrtivši svih 26 ljudi u njima.\nSvetska zdravstvena organizacija saopštila da na prostoru SFRJ ima oko milion ljudi kojima je potrebna medicinska pomoć zbog psiholoških trauma izazvanih ratom.\nNajmanje 75 ljudi poginulo, a 25 teško ranjeno u Metohiji u dve izbegličke kolone koje su raketirali avioni NATO.\nPakistan izvršio probu balističke rakete dometa 2.000 kilometara, sposobnu da nosi nuklearne projektile.\nMitingom u centru Beograda, "Stop teroru, za demokratske izbore", srpska opozicija počela koordiniranu akciju za demokratske promene u zemlji.\nNa zasedanju u Luksemburgu šefovi diplomatija Evropske unije odlučili da zabrane ulazak na teritoriju EU svim osobama na Balkanu koje pomažu haškim optuzenicima na slobodi.\nU blizini Bagdada američke specijalne snage uhapsile bivšeg lidera palestinskog gerilskog pokreta Abua Abasa, optuženog da je organizovao otmicu italijanskog putničkog broda "Akile Lauro" 1985. i ubistvo Amerikanca Leona Klinghofera, bačenog u Sredozemno more.\nRođeni na dan 14. april/travanj\nRođen Filip III, kralj Kastilje, kralj Španije i Portugala.\nRođen Christiaan Huygens, nizozemski astronom, matematičar i teorijski fizičar.\nRođen Georg Philipp Telemann, njemački skladatelj.\nRođen Friedrich von Amerling, austrijski slikar.\nRođen Vojislav Ilić, srpski pesnik, utemeljivač realizma u srpskoj poeziji.\nRođen Peter Behrens, njemački arhitekt.\nRođen Sima Pandurović, srpski pjesnik, estetičar, esejista, kritičar, dramatičar i prevodilac.\nRođen Augustin Čičić, hrvatski pjesnik i književni kritičar.\nRođen Džon Gilgud, engleski pozorišni i filmski glumac.\nRođen Fransoa Duvalije, haićanski predsednik.\nRođen Erich von Daeniken, švicarski književnik.\nRođen Miroslav Bijelić, srpski glumac.\nRođen Julie Christie, američka glumica.\nRođen Ričard Hju „Riči“ Blekmor (engl. Ritchie Blackmore), engleski gitarist i kompozitor, koji je bio jedan od osnivača hard rock sastava Deep Purple i Rainbow.\nRođen Peter Esterhazy, mađarski književnik.\nRođen Boris Šprem, hrvatski političar i pravnik.\nRođen Don Roos, američki scenarist i filmski režiser.\nRođen Faruk Šehić, bosanskohercegovački književnik.\nRođen Milivoje Ćirković, srpski fudbaler.\nRođen Žak Houdek (hrv. Jacques Houdek), hrvatski pjevač.\nRođen Fuad Backović, poznatiji kao Din, bosanskohercegovački je pop pjevač.\nUmrli na dan 14. april/travanj\nUmro George Friedrich Händel, njemački skladatelj.\nUmro Jeremija Bendžamin Rihter, nemački hemičar.\nUmrla Franziska Lechner, njemačka redovnica.\nUmro Čarls Sanders Pirs, američki filozof i logičar.\nUmro Ludvik Lazar Zamenhof (rus. Лю́двик Ла́зарь Заменго́ф), tvorac međunarodnog jezika esperanta.\nUmro Vladimir Vladimirovič Majakovski, ruski književnik.\nUmro Petar Bajalović, srpski arhitekta.\nUmro Petar Kolendić, srpski književni istoričar.\nUmrla Simon de Bovoar (franc. Simone de Beauvoir), francuska književnica.\nUmro Peter Steele, američki muzičar.\nUmro Branislav Crnčević, srpski književnik, aforističar, novinar, scenarista i političar.\nUmro Piermario Morosini, talijanski fudbaler.\nUmrla Mirjana Mira Marković, supruga bivšeg predsednika Srbije i SRJ Slobodana Miloševića.\nUmro Miodrag Lazić, srpski primarijus, hirurg i književnik.\nSveci pravoslavne crkve na dan 14. april/travanj\nPrepodobna Marija Egipćanka.\nSveti Meliton episkop sardijski, u Maloj Aziji.\nPrepodobni Prokopije Čeh.


Cvetni pun Mesec donosi procvat ljubavi i energije: jednu stvar samo treba da izbegnete — Astrologija — Stranica 2 od 2 — Lovesensa.rs\nSupermesec će imati sjajan uticaj na sve horoskopske znakove, ali najviše će uticati na Škorpije i Bika.\nCvetni Supermesec otvoriće vam vrata sudbine za poboljšanja u ljubavnom životu. Ako ste u vezi, očekuje vas dodatna bliskost i pojačanje strasti. Usamljena srca sada će shvatiti šta zaista žele od ljubavi, a njihov brod romanse kreće u dobrom smeru.\nŠkorpija je znak tajanstvenosti i misterije... Mnoge stvari ćete prećutati, ali istina kada izađe na videlo može biti rizična i opaka. Iskreni razgovori, koliko god budu teški na početku, doneće vam više blagodeti neko laž.\nPreveliki osećaj kontrole može doneti stres ili frustraciju, ali i ovaj period će proći. Pokušajte da se oslobodite snažnih emocija i negativne energije.\nIskoristite ovaj Cvetni Mesec za emotivno čišćenje i oporavak aure. Dočekate kraj jednog ciklusa sa dozom optimizma i otvorite se za nove mogućnosti.


Načini da rozacea na licu nestane! - Lepo Lice\nRozacea na licu nije nešto neobično, a najlakše ćete je prepoznati po izraženom crvenilu. Šta preduzeti ukoliko se ne povlači i kako da se izborite sa ovim?\nCrvena, upaljena koža nije retkost ukoliko se borite sa bubuljicama. Ipak, ukoliko pore nisu upaljene, a upala je tu, najčešće se radi o oboljenju kože pod nazivom- rozacea. Ona nije opasna ukoliko se leči i tretira, ali ukoliko se zapusti, može imati ozbiljne posledice.\nPre nego je olako shvatite, pročitajte na koje sve načine možete da je se rešite. Jedan od načina podrazumeva i da promenite svoj dosadašnji stil života! Ali, da biste pobedili neprijatelja, morate se sa njim najpre upoznati.\nŠta je rozacea na licu?\nRozacea je bolest najmanjih krvnih sudova – kapilara i obično je nasledna. To znači da imate sklonost ka ovoj bolesti, odnosno da neko iz vaše porodice, takođe, ima rozaceu.\nMožda to niste primećivali, jer postoje i blaži i nešto jači simptomi bolesti. Jače forme bolesti se razvijaju kod osoba, koje pored genetske sklonosti, imaju i neke ružne životne navike.\nTo može biti preterano ispijanje alkohola i konzumiranje dosta ljute, začinjene hrane. Osobe koje imaju visok krvni pritisak neretko se susreću sa nekim simptomima rozacee. Temperaturne razlike, odnosno prelazak iz toplog u hladno, može biti jedan od razloga za pojavu rozacee.\nIpak, jedan faktor je presudan kada je ispoljavanje rozacee u pitanju. U pitanju je, naravno, stres.\nUzroci rozacee na licu\nKao i kod drugih bolesti, stres predstavlja ozbiljan okidač za pojavu rozacee na licu. U početku to bude neprimetno. Nije ništa neobično da se malo zacrvenite u licu ukoliko vam je iz nekog razloga neprijatno ili ste se uplašili. Svima nam je dobro poznat taj osećaj, jer nema osobe koja se u nekom trenutku nije tako osećala.\nMeđutim, ukoliko se ove situacije ponavljaju, crvenilo može postati vaš stalni ukras na licu. Savremen način života zahteva od nas da uvek budemo na visini zadatka, što često nije moguće sprovesti u delo. Organizam je stalno pod stresom i kao da ne zna da se opusti, čak i kada stresna situacija prođe. Crvenilo se tada ne povlači, a pored njega, mogu se pojaviti još neki neprijatni simptomi.\nCrvena koža lica koja je topla na dodir, glavni je simptom rozacee. Crvenilo je najčešće na obrazima, nosu, a može se javiti i na bradi. Pored toga, mogu se pojaviti i izraženi kapilari, odnosno tanke linijice po koži.\nKod rozacee, kapilari su oslabili i nemaju više sposobnost skupljanja kao ranije.\nRozacea je bolest koja podrazumeva da su krvni sudovi stalno prošireni i napunjeni krvlju. Zbog toga su tako primetni i izraženi.\nU nastavku ćete saznati šta možete da preduzmete da biste to rešili.\nKod nekih osoba nije retkost ni pojava sitnih bubuljica napunjenih gnojem. Ovo je forma akni, koja je u medicini poznata kao acne rosacea. Radi se o sitnim čvorićima koji često umeju da zbune sve one koji ih imaju, pa se dešava da ih mešaju sa gnojnim bubuljicama.\nJovana se dugo brorila sa crvenom kožom obraza koja je ličila na rozaceu, ali nije se radilo o njoj. U pitanju su bile crvene, upaljene bubuljice, koje nisu prolazile ni onda kada je pubertet odavno prošao. Probala je sve i svašta da reši problem, ali bez rezultata. Sasvim slučajno, saznala je za prirodno rešenje koje joj je promenilo život. Ni traga više od bubuljica, crvenila, upale na koži. Pročitajte Jovanino iskustvo, pa ukoliko imate isti problem, probajte i vi. Saznajte više na ovom linku: https://lepolice.com/bubuljice-su-bile-uporne-ali-ima-resenja/\nDa li je u pitanju rozacea ili bubuljice, ponekad nije jednostavno odrediti.\nKako da znam da to nisu akne?\nDa se ne radi o ,,pravim” bubuljicama, prepoznaćete po tome što pore nisu zatvorene.\nOva vrsta čvorića se javlja na površini kože i nije posledica zapušavanja pora pod uticajem masnoća, mrtvih ćelija kože i bakterija.\nUkoliko pokušate nešto agresivnije čišćenje lica, primetićete da rezultata nema, čak možete dodatno iziritirati kožu. Koži sa rozaceom pogoduju preparati koji sadrže sastojke za umirivanje kože, jer koža sa rozaceom je prečesto izuzetno osetljiva koža lica.\nTo znači da njoj uglavnom pogoduju nežni, blagi proizvodi namenjeni nezi suve, dehidrirane kože lica. Prirodna kozmetika je dobar izbor, jer ne sadrži suvišne sastojke koji iritiraju previše kožu.\nOblici rozacee na licu\nPostoji nekoliko oblika rozacee: eritematozni, papulopustulozni, fimatozni i okularni oblik.\nEritematozni oblik je najčešći i podrazumeva izraženo crvenilo praćeno upalom.\nPapulopustulozni podrazumeva da pored navedenih simptoma, možete imati i sitne bubuljice (papule).\nFimatozni je treći po redu oblik bolesti, nešto je teži i podrazumeva zadebljanje kože lica, a prečesto i nosa.\nOkularni oblik podrazumeva da je upala toliko napredovala da crvenilo izaziva promene na oku, a u najgorem slučaju i slepilo.\nTipovi rozacee su poređani gradacijski i obično se napreduje iz jednog oblika u drugi, mada nije neobično da odmah dobijete npr. okularni oblik rozacee. Preporuka je odmah se javiti lekaru i započeti lečenje.\nLečenje rozacee podrazumeva odabir prave kreme za lice.\nNega kože sa rozaceom\nKao što smo napomenuli, koža pod rozaceom je vrlo osetljiva, te morate dosta voditi računa o izboru preparata kojom je tretirate. Ništa što je opterećeno suvišnim, odnosno štetnim sastojcima u kozmetici ne dolazi u obzir.\nZa čišćenje lica i skidanje šminke dobar izbor je micelarna voda, jer predstavlja najnežnije rešenje. Nakon toga treba naneti hidratantnu kremu za lice, koja će umiriti kožu i sprečiti pucanje i perutanje.\nKrema koja nadoknađuje vlažnost, izuzetno je važna kod lečenja bilo kog problema na koži lica i ne može da škodi. Na taj način će se umiriti crvenilo, ali nažalost ona neće pomoći da se skroz povuče. Potreban vam je preparat koji se bori protiv upale kože i crvenila. To može biti ihtiol krema ili mast.\nIhtiol mast za rozaceu\nIhtiol krema je prirodan preparat koji se dobija preradom rude pod nazivom škriljac. U pitanju je crna mast, koja se koristi kod mnogih kožnih problema. Preporučuje se u tretmanu problematične kože lica, a može pomoći i kod rozacee.\nNaime, ova mast smanjuje crvenilo i smiruje upaljenu kožu. Pogodna je za ublažavanje svraba kože, koji se može pojaviti kod rozacee.\nPomoćno sredstvo u smirivanju kože koja je pod rozaceom može biti i termalna voda za lice. Stalno vlaženje, odnosno prskanje kože može imati samo pozitivne posledice kada je tretman rozacee u pitanju. Nije na odmet ni mazanje pantenol kreme.\nPantenol krema za rozaceu\nPantenol krema je neutralna, pa zbog toga pogoduje lečenju rozacee. Obično se preporučuje njeno korišćenje onda kada simptomi nisu izraženi, odnosno kada pravite pauzu od konkretnih lekova.\nBolest, inače, može biti takva, sa blagim usponima i padovima, mada kada jednom iskusite simptome duže vreme, potrebno je da reagujete.\nJedan od načina da zaustavite napredovanje rozacee je laser.\nLaser za rozaceu\nGotovo da ne postoji kožni problem koji se ne može tretirati laserom. O laseru za akne smo vam već pričali, a pomoću njega, takođe, možete ublažiti i crvenilo kože. Laser deluje tako što obnavlja ispucale kapilare. Ovo je proces koji ume da potraje, pa se spremite na to da morate odraditi od tri do pet tretmana da biste uočili rezultate.\nProcedura nije bolna, a nakon tretmana se možete vratiti svojim uobičajenim dnevnim aktivnostima. Ono na šta bi trebalo da se pripremite je da laser ne čini čuda i da tretman mora obuhvatati i lečenje preparatima, kao i promenu vaših uobičajenih navika, ali o tome nešto kasnije.\nRocacei se možete suprotstaviti i prirodnim preparatima, a koliko su uspešni, saznaćete u nastavku.\nLečenje rozacee prirodnim putem\nU našem je mentalitetu da se bolesti, pa i kožne pokušavamo da lečimo prirodnim putem, što uopšte nije loše, ako uzmemo u obzir da farmakološki lekovi jednu stvar leče, a nažalost, nešto drugo uništavaju.\nOno što je u upotrebi kada je tretman rozacee u pitanju je: kurkuma, soda bikarbona, čuvarkuća, ulje čajevca, origana, kokosovo ulje i borna kiselina.\nKurkuma za rozaceu\nKurkuma je poznata po tome da smiruje upalu i crvenilo. Istovremeno blago boji kožu, pa će na taj način umanjiti i izraženost fleka od rozacee. Koristi se u kombinaciji sa jogurtom (kašičica kurkume, kašičica jogurta), pa se u tankom sloju utapka u kožu. Na licu stoji dvadesetak minuta, pa se ispere mlakom vodom.\nSoda bikarbona za rozaceu\nSoda bikarbona je poznata po tome da izbeljuje kožu, pa se bez problema može nanositi na fleke od rozacee. U ovom slučaju, najbolja je kombinacija sa medom (kašičica soda bikarbone, kašičica meda), pa se blago utrlja u kožu. Rezultat je čista i osvežena koža lica, nakon čega treba naneti hidratantnu kremu.\nČuvarkuća za rozaceu\nČuvarkuća je za fleke na licu jedan od najboljih domaćih lekova, a možete je isprobati i za ublažavanje crvenila od rozacee. Najbolje je koristiti svežu tečnost iz cvetova čuvarkuće, jer je bogata masnim uljem, smolom i mnogim drugim nutritijentima.\nAloe vera deluje podjednako dobro na upaljenu kožu od rozacee, jer ima protivupalno dejstvo.\nKoža vam je upaljena, a pri ruci nemate pantenol? Namažite kokosovo ulje.\nKokosovo ulje je odlična zamena za hidratantnu kremu, jer sadrži kvalitetne sastojke koji umiruju kožu. Kao prirodni antioksidant za lice, preporučuje se za negu ispucale kože, a može biti i pomoćno sredstvo kada je lečenje rozacee u pitanju.\nDovoljno je među prstima razmazati malu količinu kokosovog ulja i prstima je utrljati u kožu. Izuzetno delotvorno kod rozacee je i ulje divljeg origana.\nOvo je jedan od onih preparata koji može da bude pravo otkrovenje. Ulje divljeg origana je blago u bočici, jer deluje protiv širokog sprektra bakterija i parazita. Ispoljava antiupalno dejstvo, jer deluje kao prirodan antibiotik, a efikasno i podmlađuje kožu, jer je i antiokidant. Koristi se i u terapiji upornih bubuljica, kao prirodan preparat, bez negativnih uticaja na kožu lica.\nBitno je samo pronaći organski proizvod i onda tretman ovim fantastičnim uljem može da počne. Nanosite ga bar dva puta dnevno i gledajte kako se crvenilo od rozacee smiruje.\nPodjednako dobro kada je u pitanju uklanjanje crvenila kože je i sledeće ulje.\nOvo je tajna svih dobrih preparata za uklanjanje bubuljica i smirivanje upale. Ulje čajevca prvobitno čisti kožu, što doprinosi poboljšanju simptoma i kod rozacee. Mnogo je jako, pa se nikada ne koristi u čistom obliku, već razređeno. Dobro se kombinuje sa arganovim uljem, pa se koriste u podjednakoj količini. Nije na odmet naći neki prirodni preparat koji sadrži ovo ulje za negu kože.\nBorna kiselina za rozaceu\nJoš jedan preparat u nizu koji može da pomogne da rozacea brže i bezbolnije prođe je borna kiselina. Ona isušuje kožu, pa može biti od pomoći ukoliko imate pustule od rozacee. Ipak, budite obazrivi sa njom, jer može dodatno da iziritira kožu. Najbolje je koristiti kombinaciju borne kiseline i tinkture kamilice, što može imati umirujući efekat na kožu lica.\nNa tržištu možete pronaći i mnoštvo melema za lečenje rozacee.\nMelem za rozaceu\nOvi melemi predstavljaju kombinaciju pažljivo odabranih sastojaka koji smanjuju crvenilo kože i pomažu kada je povlačenje rozacee u pitanju. U pitanju su prirodni sastojci, bez neželjenih efekata.\nKonkretno, melemi protiv rozacee najčešće sadrže: pčelinji vosak, kokosovo ulje, ulje origana, čajevca, lavande, a neretko i zeleni čaj.\nJedan od popularnijih na tržištu je Staroplaninski melem, ali se on prvenstveno preporučuje za psorijazu i ekcem.\nBitka protiv rocacee neretko podrazumeva da morate promeniti ceo svoj životni stil, a to prvenstveno podrazumeva način ishrane.\nIshranom protiv rozacee\nNapomenuli smo da previše ljuta, začinjena i jaka hrana dovodi do pojačavanja simptoma. S tim u vezi, u ishranu bi trebalo ubaciti što više sirove hrane, odnosno svežeg voća i povrća.\nNamirnice poput čokolade, kafe i cimeta bi, takođe, trebalo izbegavati, jer sadrže supstance koje pogoršavaju simptome bolesti.\nVruća, pregrejana hrana zagreva organizam, pa bi i o tome trebalo voditi računa i uvek konzumirati blago podgrejana, odnosno mlaka jela.\nZaboravite na ispijanje alkohola, jer on širi krvne sudove. U izuzetnim prilikama, dozvoljena je jedna do dve čašice.\nPušenje je još jedna ružna navika koju treba iskoreniti, ne samo zbog rozacee, već zato što narušava kompletno zdravlje.\nRozacea na licu je specifično oboljenje i kao takvom mu treba i pristupiti. Lečenje samo posledice na koži, neće dati rezultate. U dogovoru sa svojim lekarom (dermatologom, a po potrebi i oftalmologom), treba preduzeti konkretne mere, kako bi se ovaj problem rešio.\nDa bolest ne bi imala hroničan tok, lečenje je potrebno započeti što pre. Samo tako se ova neprijatna kožna bolest može držati pod kontrolom!


Bili su razočarani, ali su oni pre svega veliki profesionalci. Petar Nenadić, srednji bek našeg tima, prvi je stao pred diktafone.\n„Imali smo šansu da preokrenemo. Imali smo na dva razlike za njih dvojicu igrača više, ali nismo uspeli. U ključnim trenucima nismo imali koncentraciju, mada nas je i njihov golman ubio. Sve je uspeo da odbrani“, rekao je Petar Pan.\nKaže da poraz od Hrvatske nije uticao na psihološki pad ekipe.\n„Nikako. Mislim da smo se digli. U ovoj utakmici smo bili bolji, ali opet smo izgubili. Šta da vam kažem, ništa novo u srpskom rukometu!“\nSledeći je Island. Srbija mora da pobedi ako misli da se plasira u drugi krug.\n„Sa nama je sve moguće. Nema predaje. Znate kakvi smo mi ludaci. Ja nisam posle dobrih partija u Nemačkoj došao ovde zbog grupne faze. Moramo da se borimo i sve dok postoji šansa, verovaćemo u uspeh. Sada moramo da se dignemo protiv Islanda i nadam se slavimo", zaključio je Nenadić.


eKapija | Nazire se povezivanje Mostara s nekoliko novih europskih odredišta\nIzvor: Dnevni list | Srijeda, 14.11.2012.| 08:38\nNazire se povezivanje Mostara s nekoliko novih europskih odredišta\nJučer je u Zračnoj luci Mostar upriličen sastanak s predstavnicima niskotarifne zrakoplovne kompanije Wizzair, koja ozbiljno razmatra ulazak na bh. tržište uvođenjem nove zračne veze dva puta tjedno s nekoliko europskih odredišta i to preko Zračne luke Mostar.\nDomaćin Zračne luke Mostar Marin Raspudić je pored zainteresiranih predstavnika ugostio i gradonačelnika Mostara Ljubu Bešlića, predstavnike Turističke zajednice Hercegovačko-neretvanske županije te predstavnika Federalnog ministarstva prometa i veza umjesto ministra Envera Bijedića koji je bio spriječen nazočiti.\nKako piše Dnevni list, sastanak je protekao u dosta pozitivnoj atmosferi, što nagovještava da bi uskoro mogao biti potpisan ugovor s ovom zračnom kompanijom.\nNaime, na jučer održanom sastanku nije donesen nikakav konkretan zaključak kada bi moglo doći do potpisivanja ugovora, no iz atmosfere u kojoj se vodio sastanak, kako kaže naš izvor, moglo se zaključiti da će Mostar ubrzo, pored zračne povezanosti s Italijom, imati još jednog partnera. Izvor je kazao i to kako se nada da će lokalna zajednica podržati ovaj projekt, na čemu inzistira i sama kompanija Wizzair.\nPodsjetimo, sastanak s ciljem kvalitetne pripreme za predstojeći razgovor s predstavnicima zrakoplovne kompanije Wizzair je održan nedavno u Gradskoj upravi Mostara, na kojem su bili nazočni Enver Bijedić, federalni ministar prometa i veza, Denis Lasić, predsjednik Vlade Hercegovačko-neretvanske županije, Andrija Krešić, direktor Turističke zajednice Hercegovačko-neretvanske županije, i Ivica Primorac, u ime Ministarstva prometa i veza Hercegovačko-neretvanske županije, a isti je organizirao gradonačelnik Mostara. Već tada su sudionici sastanka se složili kako treba podržati projekt ulaska Wizzara na bh. tržište i novo otvaranje Zračne luke Mostar prema Europi, a što ima značaj ne samo za Mostar i županiju već i susjedne županije.\nJučer nakon sastanka smo kontaktirali gradonačelnika Bešlića u zanimanju hoće li lokalna zajednica podržati ovaj projekt, na što nam je kazao da naravno da hoće pomoći, no sada se dogovaraju modaliteti.\nKažimo i to kako će novo povezivanje mostarske zračne luke, koja u posljednje vrijeme bilježi vrlo pozitivne rezultate, otvoriti vrata velikom broju turista koji još nisu, a žele posjetiti ovu destinaciju bogatu kulturnim i prirodnim nasljeđem.\nTURISTIČKA ZAJEDNICA Hercegovačko-neretvanjske županije Mostar\nMinistarstvo prometa i veza HNK/HNŽ Mostar\nZračna luca Mostar\nTuristička zajednica Hercegovačko-neretvanske županije\nFederalno ministarstvo prometa i veza


HRT: Ćorić bez četvrtfinala Rotterdama\nBorna Ćorić (Foto: Slavko Midzor/PIXSELL)\nĆorić bez četvrtfinala Rotterdama\nHrvatski tenisač Borna Ćorić nije se uspio plasirati u četvrtfinale ATP turnira u Rotterdamu, bolji od njega je u susretu 2. kola bio Francuz Gael Monfils sa 6:3, 5:7, 6:2 nakon sat i 56 minuta igre.\nPrvi set završio je za samo 23 minute, a Monfils je u potpunosti dominirao. Francuz je izgubio samo dva poena u svojih pet servis-gemova, dok je Ćorić na početku dvoboja stalno bio u neugodnim situacijama na svom početnom udarcu.\nU svom prvom servis-gemu Ćorić je spasio break-loptu, ali to mu nije uspjelo i kod rezultata 2-1 za Francuza, a taj se break pokazao i odlučujućim u prvom setu.\nStatistika te prve dionice meča pokazala je nestvarne brojke kod servisa, oba su igrača pogodila čak 20 od 22 prva servisa, ali dok je Monfils osvojio 19 od tih 20 peona, Ćorić je bio na nedovoljno dobrih 65 posto realizacije.\nKada je Ćorić izgubio prvi gem drugog seta ne osvojivši niti jedan poen na svom početnom udarcu, činilo se kako će Monfils brzo riješiti susret. No, 19-godišnji Zagrepčanin je zaigrao mnogo odlučnije na suparnikov servis, te je već u drugoj igri drugog seta stigao do četiri break-lopte, no nije iskoristio ni 0-40 niti još jednu prednost. Ipak, u šestom gemu stigao je još jednom do 0-40, ali Monfils je još jednom stigao do izjednačenja, no Francuz nije uspio spasiti i osmu break-loptu, pa je Ćorić poravnao na 3:3.\nĆorić je kod 4:4 još jednom izgubio servis i stigao na prag poraza, ali je pokazao mentalnu snagu u sljedećem gemu kada je Monfils servirao za meč. Uspio je još jednom oduzeti servis suparniku i produžiti dvoboj, a kod svog vodstva od 6:5 realizirao je drugu set-loptu i odveo dvoboj u treći set.\nKao i u prva dva seta, Ćorić je lošije krenuo u odlučujući set izgubivši gem na svoj servis u prvoj igri. Imao je naš predstavnik priliku odmah vratiti izgubljeno nakon što je Monfils s nekoliko grešaka od 40-15 ponudio break-loptu Ćoriću, no iz duge izmjene udaraca koja je uslijedila kao pobjednik je izišao Francuz koji je potom osvojio i naredna dva poena za 2:0. Konačno rješenje susreta uslijedilo je u petoj igri u kojoj Ćorić nije iskoristio dvije lopte za 3:2 da bi Monfils realizirao drugu loptu za 4:1 uz dva breaka prednosti koja je sačuvao za konačnih 6:2.\nČilić s dva "tie-breaka" prošao Müllera i ide osvetiti Dodiga\nDodig ispao u pojedinačnom dijelu, u parovima prošao


Snouden traži azil u Švajcarskoj | Mondo Portal\nEdvard Snouden zatrazio azil u Svajcarskoj\n24. januar, 02:55\nSnouden traži azil u Švajcarskoj 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSvet 06.03.2015. / 17:42 17:44\nSnouden traži azil u Švajcarskoj\nIzvor MONDO/Agencije 06.03.2015. / 17:42 17:44\nBivši američki obaveštajac Edvard Snouden uputio je juče javni apel švajcarskim vlastima da mu odobre azil, jer bi, kako je naveo, želeo da se vrati u tu zemlju u kojoj je nekada živeo kao tajni agent CIA.\n“Voleo bih da se vratim u Švajcarsku, neke od mojih najlepših uspomena su vezane za Ženevu. To je divno mesto”, rekao je Snouden putem video linka iz Moskve u obraćanju publici koja je na filmskom festivalu u Ženevi pratila projekciju dokumentarnog filma “Sitizenfor” koji je snimljen o njemu, prenela je agencija Rojters.\nSnouden postao student prorektor u Glazgovu\nOn je izrazio nadu da bi Švajcarska kao politički neutralna zemlja mogla da mu izađe u susret i odobri mu azil, istovremeno hvaleći tamošnje multikulturne razlike i nivo ljudskih prava.\nSnouden je kazao da je u 21 evropskoj zemlji zatražio azil, nakon što su SAD poništile njegov pasoš i pošto je odustao od preseljenja u Ekvador.\nEdvard Snouden švajcarska\n07.03.2015. / 11:22\nCIA jedva ceka samo ako napustis Rusiju gotov si\n06.03.2015. / 17:54\nMa ostani tu covece maknes li se ubice te CIA\n06.03.2015. / 17:51\nOce to,Svajcarska neutralna... Ostani u Rusiji ako hoces da sacuvas glavu na ramenima!


Hip–hop Romi : Nadlanu.com\nObjavljeno 18. jan 2007. / 15:53:49\nGrupa muzičara svira narodnjake na stolu na nekoj svadbi, pijani svatovi im lepe novčanice na znojna čela i muzičari su, mnogi bi rekli, Romi. A sad zamislite grupu mladih moderno obučenih ljudi, koji slušaju i sviraju hip–hop i R’n’B, nisu Francuzi, Italijani, ni Englezi, nego Romi\nZvuči neverovatno, ali sve se dešava u Srbiji, u Beogradu, gde od nedavno deluju mladi romski hip–hop muzičari okupljeni u dve grupe “BBC” i “Flying crew”.\nDo pre nekih pola godine hip–hop i R’n’B su slušali u Nemačkoj. A onda su, na osnovu Zakona o readmisiji, jednog dana vraćeni u Srbiju. Kažu da je dobro, što su došli avionom, pa su samo sleteli u sivilo Beograda. Sada žive u Zemunu i Surčinu. Surfuju po internetu, mada nemaju kod kuće kompjutere, uglavnom su ostali u Nemačkoj.\n- Kako nam je bilo? Pa, mnogo teško, očekivali smo sve ovo, ali ne ovako. Kad bi u Srbiji, bar malo bilo dobro kao u Nemačkoj, ne bi bilo problema – pričaju nam svi u glas.\nNjihovu energiju, smisao za muziku i pokret uočila je britanska nevladina organizacija “R.point”, koja je i inicijator okupljanja ovih muzičara. Svake nedelje grupe “BBC” I “Flying crew”, koje imaju ukupno 18 članova, vežbaju u omalenoj sali u zgradi BIGZ-a. Na zidu posteri Britini Spirs i 50 Centa, uzgred, na koncertu ovog popularnog američkog repera u Beogradu niko nije bio, a i karta nije bila baš jeftina…\nLjudi iz “R.pointa” najavljuju uskoro preseljenje u veću salu, planiraju nastupe i produkciju singlova ovde dve grupe.\n- Okupili smo ih s ciljem razbijanja predrasuda o Romima. Svi oni još sanjaju Nemačku, a naša namera je da ih obrazujemo i integrišemo u društvo. Želimo da kod njih razvijemo svest o problemima s kojim se suočavaju u svakodnevnom životu i da im pomognemo da ih prevaziđu na pravi način – kaže Danilo Matijević projekt menadžer “R. pointa”.\nI zaista, nerazumevanja ima mnogo. Kad se grupa mladih Roma pojavi u nekoj prodavnici ili supermarketu odmah dobije pratnju. U školi im se dele jedinice iz srpskog jezika, iako mnogi priznaju da su srpski jezik savladali sa 90 odsto. Ponekad neprijatni pogledi ne izostaju i kad se pojave u nekom klubu.\n- Izlazimo u “Andergraund”, “Lavirint”, nema da nam neko kaže nešto ružno, ali ima nekih pogleda. Nemamo vođu benda svi smo glavni, svi rade muziku, tekstove, teme su ljubav, svakodnevni život, politika, mada političare baš i ne volimo… Volimo Kris Brauna i Tupaka , on je legenda, radio je šta je hteo” – ispričao nam je Ramiz iz benda BBC.\nKažu da privatno uglavnom slušaju ovakvu vrstu muzike, pa su čak i njihovi roditelji na istim muzičkim talasima…\nŠkolu su uglavnom počeli da uče u Nemačkoj, mnogi je nisu do kraja završili. Kažu da im se u Srbiji ne priznaju diplome iz Nemačke. Sada mnogi rade na pijaci, po neko u Mekdonaldsu, neko ide u školu...\n- Znali smo da treba da se vratimo, ali nismo znali da je život u Srbiji baš ovakav. U Nemačkoj je dosta drugačije i opuštenije, tamo žive sve nacije Italijanci, Turci, crnci – priča nam jedan od momaka, koji kaže da je počeo u Nemačkoj da uči zanat za automehaničara. Morao je da prekine učenje zanata, jer je došao u Srbiju.\nHvale nam se da su u Nemačkoj bili u vezi sa devojkama ostalih nacija, dok u Srbiji toga nema.\n- Ja sam bio sa Nemčkinjom, ja sa Italijankom, ja nekoliko meseci sa Turkinjom. Moja sestra je bila sa crncem iz Afrike, bio je crn kao da je istovarao 10 tona uglja. Ma Ruskinje su najbolje, e nije nego Ciganke, ne nego Romkinje - pričaju svi u glas.\nPoneko se nada da će moći da živi od muzike, drugi su sumnjičavi da će biti „leba od svirke“. Najmlađi Alen ima 12 godina ide još u školu, on i peva, ali kaže da pred drugarima iz razreda nije nikad zapevao.\nSvi govore romski, nemački i srpski. Kažu da su nemački jezik učili, uglavnom, na sluh, i da su ga veoma brzo savladali. Srednjoškolac Sebastijan nam priča da je nemački jezik naučio za tri meseca, ali dodaje da je, ipak, imao jedninicu iz srpskog jezika.\n- Bio sam dobar, 3,25 prosek. Sad učimo iz Srpskog o Dositeju, imao sam nekih problema u prvom polugodištu. Ali, zato engleski nisam ništa odgovaro, nastavnica mi dala tri i rekla da sigurno znam za više. A najviše me nervira jedan nastavnik koji me je nazvao „primatom“, ja znam da smo mi svi „homo sapijens“, jel tako ... Ne dam ja na sebe, ja sam njemu rekao da je „ćopa“, išao sam kod direktora, ali ceo razred je bio na mojoj strani – kaže Sebastiijan.\nPoneko se malo napravi važan pa počne da govori na nemačkom jeziku, pa ne moraju ovi novinari sve da razumeju... Kod kuće, kako su nam rekli, uglavnom pričaju srpski, mada sa bratom ili sestrom znaju da „okrenu“ i na nemački.\nPričaju i igraju, ne miruju nijednog časa. Niko nije pohađao muzičku školu, po neko je učio ples i to je sve… Muziku komponuju na sluh, a koreografiju prave sami. Nadaju se nečem boljem, a u međuvremenu rade na buvljoj pijaci i, kad im je najteže, pevaju.