Ministar zdravstva Vili Beroš obratio se javnosti s najnovijim informacijama.\n19.10.2020. u 15:48\n"Razgovarali smo o tome da sve zdravstvene ustanove trebaju pojačati izolirajuće kapacitete i da budu spremne za prihvat veće količine novooboljelih. Novina je ta da znamo više o virusu i sugerirali smo da se formiraju sekundarni centri za prihvat novih bolesnika u pojedinim specijalnim bolnicama. Imamo primjere u Biogradu na moru, Crikvenici i Topuskom. Oni Covid bolesnici koji zahtijevaju kompleksnije liječenje smjestili bi u te sekundarne centre. Imali bi i tercijarne centre poput Arene Zagreb", kazao je.\nMinistar je naglasio važnost brige o zdravstvenom kadru.\n"Zdravstveni kadar je ono gdje moramo posvetiti veću brigu. Činjenica da se liječnici i medicinske sestre zaraze je teret cijelom sustavu. Ono što je dobra okolnost je što vjerojatno neće svi dijelovi Hrvatske u isto vrijeme biti pogođeni jednako, moći ćemo slati određene zdravstvene djelatnike po različitim županijama", rekao je.\nBeroš: Imamo u pripremi opciju da sve bolnice u Hrvatskoj budu Covid bolnice\n"Što se tiče situacije u Zagrebu, aktivirat ćemo dodatne kapacitete. Sve bolnice morat će povećati kapacitete za Covid-19 bolesnike. Naravno, svaka u svojim mogućnostima", kazao je.\n"Druga opcija bila je da se primarno sve bolnice obvežu na prijem i tretiranje Covid-19 bolesnika. Tu opciju su ravnatelji odbili i to smo odbacili za sada. Ono što je novitet sada jest činjenica da je proljetos proboj virusa u bolnice bio rjeđi i u manjem intenzitetu. Danas, obuhvaćaju više odjela i djelatnosti što stvara problem. Naravno, imamo spremne još neke modele i otvorena je opcija da sve bolnice budu Covid-19, ali ne želimo da do toga dođe", rekao je ministar.\nNakon Beroša, javnosti se obratio i ravnatelj HZJZ-a Krunoslav Capak.\n"Kada imamo ovoliko velike brojke, epidemiološkim timovima to otežavao posao traženja kontakata, stavljanja ljudi u izolaciju i samoizolaciju… Ministarstvo je pokrenulo brojne aktivnosti s epidemiološkom strukom među kojima je i traženje pomoći u drugim strukama u javnom zdravstvu. To su epidemiološki obrazovani sanitarni inženjeri. Dogovoreno je i da će liječnici opće prakse pomagati oko kontakata zaraženih koji su u njihovoj direktnoj njezi".\nCapak je rekao i da u Hrvatskoj 27 laboratorija redovito obavlja Covid-dijagnostiku, te da su u ovom trenutku suočeni s nedostatkom reagencija i potrošnog materijala.\nBEROŠEV 'KRIZNI PLAN' Ako stvari izmaknu kontroli, radit će i zaraženi zdravstveni djelatnici\nPRIJETI LI NESTAŠICA LIJEKOVA? Nezadovoljni predstavnici veledrogerija napustili sastanak s Berošem i Marićem


Privreda u Ćupriji | Opština Ćuprija\nPolazna | O Ćupriji | Privreda u Ćupriji\nKoreni Ćuprijske privrede datiraju još od 15-te godine pre nove ere kada je Horeum Margi sa razvijenim zanatstvom, trgovinom i zemljoradnjom bio značajno privredno sedište. Za privredu u Ćupriji i njen razvoj početkom 19.veka, veliki značaj imao je most na Velikoj Moravi. Izgradnjom pruge 1883.godine, Ćuprija je postala značajan železnički čvor na relaciji Beograd-Niš.\nPrema podacima Narodne banke Srbije za 2006. godinu, na teritoriji opštine Ćuprija, poslovalo je ukupno 389 preduzeća. Od ovog broja, mala preduzeća čine 96,1% ili 374 preduzeća dok srednja i velika čine svega 3,9% ili 15 preduzeća.\nNa osnovu pregleda preduzeća po sektorima delatnosti, trgovina na veliko i malo sa opravkom učestvuje sa 46,5% od ukupnog broja preduzeća, koju prati prerađivačka industrija sa 21,9%. Znatno manje učešće uzimaju sektor saobraćaja, skladištenja i veza sa 8,7% i poslovi sa nekretninama sa 8,0%.\nKada posmatramo industriju opštine Ćuprija, mogu se uočiti glavne tačke oslonaca privrede opštine i glavne potencijale razvoja.\nMože se videti da, od aktivnih preduzeća u okviru prerađivačke industrije, najveći broj otpada na proizvodnju osnovnih metala i standardnih metalnih proizvoda i to 27,1%; zatim dolaze proizvodnja prehrambenih proizvoda sa 20,0% i proizvodnja celuloze, papira i proizvoda od papira, izdavačka delatnost i štampanje sa 9,4%. Ostali sektori zauzimaju manji broj preduzeća i to u procentima: proizvodnja električnih i optičkih uređaja i proizvodnja tekstila i tekstilnih proizvoda sa po 8,2%.\nPrema podacima Narodne banke Srbije na kraju 2006. godine u opštini Ćuprija je bilo aktivno ukupno 996 radnji. Analizom učešća radnji po sektorima delatnosti, najveći broj radnji, 45,3%, se bavi trgovinom na veliko i malo, a zatim sledi sektor prerađivačke industrije sa 15,4%. Sledeći sektor po broju radnji koji obuhvata je građevinarstvo sa 8,7%, hoteli i restorani sa 8,5% i saobraćaj, skladištenje i veze sa 8,2%. Na ostale sektore otpada manji broj radnji, od kojih nešto više obuhvataju poslovi sa nekretninama i to 6,4%.\nU okviru prerađivačke industrije podsektor proizvodnje prehrambenih proizvoda obuhvata najveći broj radnji u prerađivačkoj industriji. Procentualno prehrambena proizvodnja je zastupljena sa 23,5%. Prate je proizvodnja osnovnih metala i standardnih metalnih proizvoda sa 11,8%, proizvodnja celuloze, papira i proizvoda od papira, izdavačka delatnost i štampanje sa 10,5%, proizvodnja tekstila i tekstilnih proizvoda i prerada kože i proizvodnja predmeta od kože sa po 9,2%.


DNK neboder Agora Garden u Tajpeju - Gradjevinarstvo.rs\nDNK neboder Agora Garden u Tajpeju\n20.03.2013. | Gizmag\nIzgradnja ovog neobičnog uvijenog nebodera, nazvan Agora Garden, nedavno je počela u Tajpeju, prema projektantima iz biroa Vincent Callebaut Architecte. Zaštitni znak ovog vertikalnog vrtnog stambenog bloka je inspirisan duplom spiralom DNK molekula.\nDvadeset spratova stambenog nebodera rotira za 90 stepeni. Jedan od ciljeva ove forme jeste stvaranje niza „konzolnih otvorenih bašta“, koje će po svemu sudeći visiti sa nivoa iznad bez oduzimanja visoko cenjene i skupe površine. Po dva apartmana će biti izgrađeno na svakom spratu. Neizbežno ovaj aranžman veoma povećava površinu zgrade koji će, svakako, imati nekog uticaja na toplotne performanse nebodera.\nProjektanti tvrde da će svi građevinski materijali i nameštaj biti napravljen od recikliranih materijala. Zgrada će takođa sadržati integrisane fotonaponske sistemo, koji će očikledno biti upareni sa velikim horizontalnom nadstrešnicom koja se nalazi na samom vrhu zgrade.\nTvrdnje o „energetski samodovoljnom objektu“ zavisiće od ispunjavanja celokupne energetske potražnje: Težak zadatak s obzirom da će zgrada po svemu sudeći biti prožeta sa mehaničkom klimatizacijom.\nSakupljanje kišnice, kompostiranje i „vrhunska nanotehnologija“ su takođe navedene kao tehnologije koje će se implementirati, mada nije jasno koju formu će „vrhunska nanotehnologija“ imati. Svetlosni bunar će se protezati kroz objekat, prilagođavajući se putanji jezgra zgrade, i on će neminovno povećati količinu prirodne svetlosti na nižim spratovima.\nZastori će biti integrisani na fasadama kako bi se sprečilo pregrejavanje, a duplo staklo će se koristiti da se spreči gubitak toplote. Očekuje se da završetak gradnje nebodera bude sredinom 2016. godine.\nCentar Toronta očekuje novi projekat koji će ga dodatno oživeti i prilagoditi pešacima. U planu je uređenje površine koja se prostire na površini od oko 67ha od čega će urbani park zauz...\nStambeni kompleks sa "jestivom" fasadom donosi malo drugačiji koncept življenja. Integriše vegetaciju uz pomoć zidova i krovova i stvara vertikalni voćnjak. Projekat je deo većeg poduhv...\nPoslovni objekat inspirisan turskim pećinama\nEnergetski efikasna poslovna zgrada planirana za Istanbul svakako je u duhu lokacije na kojoj će se nalaziti jer izgledom podseća na turske pećine. Neobične stene Kapadokije bile su ins...\nHiperlup u Italiji!?\nNovi vidovi transporta donose i nova uzbuđenja. Hiperlupovi su postali realnost i već su mnogi projekti najavljeni širom sveta. Osmišljeni su u cilju poboljšavanja veze i bržeg transpor...\nJavni park na krovu prodavnice nameštaja\nGrad Kopenhagen ima u planu da do 2025. postane ugljenično neutralan čemu će doprineti energetski efikasni projekti. Jedan od takvih poduhvata osmislila je IKEA. Ova međunarodna firma k...\nDečiji društveni centar\nSavremene tehnologije, urbanizacija, infrastruktura i sl. dovele su do promena u načinu života ali i odrastanju. Deca sve više slobodno vreme provode u zatvorenom prostoru što nikako ni...


U aprilu cijene proizvoda i usluga za ličnu upotrebu niže za 0,3 posto - Akta.ba\n27.05.2021. 15:07 / Izvor: Akta.ba\nCijene proizvoda i usluga koje se koriste za ličnu potrošnju u BiH mjerene indeksom potrošačkih cijena, u aprilu su u prosjeku bile niže za 0,3 odsto u odnosu na mart.\nHrana i bezalkoholna pića u aprilu su u prosjeku bili skuplji za 0,6 odsto u odnosu na mart, alkoholna pića i duvan za 0,2 odsto, odjeća i obuća za 1,4 odsto, namještaj i aparati za domaćinstvo za 0,9 odsto, a zdravstvo, te restorani i hoteli za po 0,1 odsto.\nU aprilu, u odnosu na mart, stanovanje i režijski troškovi su u prosjeku bili jeftiniji za 3,9 odsto, a komunikacije, te rekreacija i kultura za po 0,1 odsto, objavila je Agencija za statistiku BiH.\nNivo cijena u BiH u aprilu ove, u odnosu na isti mjesec prethodne godine, viši je za 0,9 odsto.\nHrana i bezalkoholna pića u aprilu, u odnosu na isti mjesec lani, u prosjeku su skuplji za jedan odsto, alkoholna pića i duvan za dva odsto, stanovanje i režijski troškovi za 0,8 odsto, zdravstvo za 0,6 odsto, prevoz za 5,8 odsto, obrazovanje za 0,3 odsto, a restorani i hoteli za 0,4 odsto.\nU aprilu ove, u odnosu na isti mjesec prošle godine, odjeća i obuća u prosjeku su jeftiniji za 8,8 odsto, namještaj, aparati za domaćinstvo i redovno održavanje kuće za jedan odsto, komunikacije za 0,3 odsto, te rekreacija i kultura za 0,2 odsto.


Neće da rade besplatno: Nastavnici za vođenje E-dnevnika traže pet posto veću plaću | Faktor.ba\nNeće da rade besplatno: Nastavnici za vođenje E-dnevnika traže pet posto veću plaću\nObjavljeno: 14.11.17 u 15:10 Autor: M. A.\nNastavnici deset sarajevskih škola u kojima se provodi pilot projekat "E-dnevnik" traže od ministra za obrazovanje, nauku i mlade KS Elvira Kazazovića da do 16. novembra potpiše odluku o uvećanju njihovih plaća za pet posto.\n- U svih deset škola u kojima se provodi ovaj projekat izvršili smo pisano izjašnjavanje članstva u kojem su svi jasno rekli da ne žele raditi besplatno. Nastavit će raditi samo ako im se povećaju primanja za pet posto – ističe za Faktor Saudin Sivro, predsjednik Sindikata osnovnog obrazovanja Kantona Sarajevo, koji je nakon nekoliko bezuspješnih pokušaja, ponovo uputio ovakav zahtjev resornom ministru.\nPojašnjava da projekat "E-dnevnika" nameće dodatne obaveze nastavnicima, zbog čega i traže dodatna primanja.\n- Svako nametanje novih obaveza nameće i pitanje plaćanja. Nastavnici su spremni da rade i da se pregovora o cijeni njihovog rada. Ovdje se radi da paralelno radimo dvije iste stvari. Prvo pišemo, a onda to isto elektronski unosimo u E-dnevnik. Unose se svi mogući podaci, od planiranja i organizacije časa, do ocjena, vladanja i tako dalje. Prvo smo tražili povećanje od tri posto, a ministar je šutio. Nakon dva mjeseca tražili smo devet posto, on je opet šutio. Nastavnici su rekli kako je to udar na njihovo dostojanstvo, ignorisanje njihovih zahtjeva. Mi ne želimo da budemo pisari nego da odgajamo i obrazujemo djecu – ističe predsjednik Sindikata.\nPojašnjava da je najveći problem u tome što je ministar zatražio od direktora deset škola da se pilot projekat, koji se provodio u školskoj 2016/2017 godini nastavi i u 2017/2018, iako to nije bilo u planu.\n- Mi nismo protiv E-dnevnika, kao Sindikat podržavamo reformske procese i smatramo da treba da se ukine papirna dokumentacija i da se uvede potpuna elektronska dokumentacija, pa i E-dnevnik. Međutim, zakon je jasno rekao da ministar ima obavezu da donese propis kojim će se regulisati ovo pitanje, on nije donio propis, pilot-projekat se radio dobronamjerno. Nakon toga ministar je rekao direktorima ovih deset škola da nastave raditi pilot-projekat iako je trebao biti završen, umjesto da se on počne sprovoditi u drugim školama kao vid stručnog usavršavanja nastavnika i priprema za ono što nas čeka. To je za nas nonsens. Ne želimo da budemo pokusni kunići dva puta. Zašto bismo dva puta probu radili u istim školama? Pilot projekat se radi samo jednom. Ministarstvo trenutno samo pravi lošiji obrazovni sistem umjesto da ga poboljšava – tvrdi Sivro.\nUkoliko se ministar ne oglasi, nastavnici će, kako tvrdi, organizirati štrajk.\n- Da li će to biti štrajk upozorenja od pola sata, sat, dva ili nešto drugo vidjet ćemo. To će biti prvo upozorenje ministru, da se uozbilji – zaključuje Sivro.\nPilot projekat "E-dnevnik" inače se sprovodi u osnovnim školama "Stari Ilijaš", "Mirsad Prnjavorac", "Vogošća", "Sokolje", "Alija Nametak", "Hadžići", "9. maj", "Osma osnovna škola", "Amer Ćenanović", "Fatima Gunić", "Grbavica I", "Hamdija Kreševljaković" i "Čengić-Vila I".\nTagovi: E-dnevnik Saudin Sivro Elvir Kazazović


Forbes: Bill Gates prvi, Trump pao za više od 200 mjesta – The PRESTIGE\nMilioneri 20.03.2017. bill gates, bogati, donald trump, forbes\nSuosnivač Microsofta Bill Gates ponovo se našao na prvom mjestu liste najbogatijih milijardera svijeta američkog magazina Forbes sa bogatstvom procjenjenim na 86 milijardi dolara, dok je predsjednik SAD Donald Trump pao za više od 200 pozicija, prenosi AFP\nNavodi se da je Forbes saopštio da Gates predvodi ovu listu četvrtu godinu za redom, a iza njega slijedi šef Berkshire Hathawaya Warren Buffett sa procijenjenim bogatstvom u vrijednosti od 75,6 milijardi dolara.\nU prvih deset mjesta na listi dominiraju Amerikanci, od kojih mnogi rade u tehnološkom sektoru, a među njima su osnivač Amazona Jeff Bezos na poziciji broj tri, osnivač Facebooka Mark Zuckerberg na petom mjestu i suosnivač Oraclea Lary Ellison koji je sedmi.\nForbes je saopštio da je populacija milijardera širom svijeta porasla za 13 odsto tokom prošle godine na 2.043 ljudi, što je najveće godišnje povećanje u posljednjih 31 godinu otkada je magazin počeo sa sastavljanjem ovakvih lista.\nTrump je pao za 220 mjesta na listi i sada zauzima 544. poziciju sa bogatstvom procijenjenim na 3,5 milijardi dolara. (Agencije)\nKo je Gautam Adani, najbogatija osoba u Aziji?


Plan aktivnosti obilježavanja Svjetskog dana (08.05.) i Nedjelje/Tjedna Crvenog križa u strukturi Crvenog križa Federacije BiH – Crveni križ FBiH\nPlan aktivnosti obilježavanja Svjetskog dana (08.05.) i Nedjelje/Tjedna Crvenog križa u strukturi Crvenog križa Federacije BiH\nAutor Crveni križ FBiH dana 05/05/2017\nSvjetski dan i Nedjelju/Tjedan Crvenog križa i Crvenog polumjeseca u strukturi obilježiti provedbom raznih tradicionalnih aktivnosti. Ovogodišnji slogan pod kojim će Svjetski dan i Nedjelja/tjedan Crvenog križa i Crvenog polumjeseca biti obilježeni glasi „Svuda za sve“ sa pod-temom: „Jeste li znali?“. Osnovni ciljevi ove kampanje su:\nDa se predstavi raznolikost i kreativnost nacionalnih društava u jedinstvenom pristupu koji poduzimaju u odgovoru na savremene humanitarne i razvojne izazove\nDa se dovede u pitanje zabluda da je fokus Pokreta samo na ograničenim aktivnostima, kao što su prva pomoć, davalaštvo krvi i odgovor na katastrofe\nAngažovati mlađu publiku i privući ih kao potencijalne volontere i simpatizere\nPoboljšati regrutovanje volontera i načine za prikupljanje sredstava\nDa se prikaže Pokret kao relevantan, dinamičan i nešto čega se treba biti dio\nDa se uradi kampanja koja je marketinški privlačna kod online i tradicionalnih medija\nStručna služba Crvenog križa Federacije BiH će, u skladu sa navedenim preporukama IFRC-a, osmisliti izgled plakata i markica koje će se distribuirati tokom Nedjelje/tjedna.\nKako ove godine obilježavamo Jubilej– 20. godina rada i djelovanja Crvenog križa Federacije Bosne i Hercegovine, kao i 105. godina postojanja Crvenog križa/krsta u Bosni i Hercegovini, to je nešto ćemu posebnu pažnju treba posvetiti tokom cijele godine, a naročito prilikom aktivnosti za Svjetski dan i Nedjelju/Tjedan Crvenog križa/krsta i Crvenog polumjeseca.\nOpći okvir aktivnosti koji će, u skladu sa informacijama koje budu pristizale od organizacija u strukturi Crvenog križa Federacije BiH, te u skladu sa preporukama IFRC-a, svakako biti dorađivan, dat je tabelarno.\nDo 30. Aprila/Travnja\nŠtampa i distribucija promotivnih markica i plakata MARKICE ZA GRAĐANSTVO\nMARKICE ZA POŠTE\nMARKICE ZA ŽELJEZNICE\nPress konferencija D CK\nCK F BiH\nOd 08. Maja/Svibnja Kampanja „Nekad i sad“ na društvenim mrežama Struktura Crvenog križa\n08. Maj/Svibanj Sajam aktivnosti Crvenog križa na platou ispred Parlamenta BiH 12:30 sati CK F BiH i struktura CK KS\n08. Maj/Svibanj Pokazna vježba pobjedničkih ekipa sa kantonalnog takmičenja u pružanju prve pomoći u parku kod Spomen obilježja ubijenoj djeci opkoljenog Sarajeva, 11:00 sati CK KS i CK O\n08. Maj/Svibanj Polaganje cvijeća na Spomen obilježje ubijenoj djeci opkoljenog Sarajeva, 12:00 sati CK KS, CK O, CK FBIH\n10. Maj/Svibanj Radionica psiho-socijalne podrške CKO Srebrenik\n11. Maj/Svibanj Radionica realističkog prikaza povreda, stanja i oboljenja CKO Srebrenik\nNastupi na TV i radijskim stanicama širom BiH Struktura Crvenog križa\n08 – 15 Maj/Svibanj Promocija pjesme“Budi heroj“ Crveni križ FBiH, struktura,\n08 – 15. Maj/Svibanj Svečane sjednice organa i\ntijela Crvenog križa Struktura Crvenog križa\n08-15.Maj/Svibanj Prijemi i/ili sastanci sa predstavnicima vlasti i zajednice Struktura Crvenog križa\n08 – 15. Maj/Svibanj Distribucija Markica Crvenog križa Struktura Crvenog križa\n08 – 15. Maj/Svibanj Promotivni štandovi Struktura Crvenog križa\n08-15 Maj/Svibanj Polaganje cvijeća na Spomen ploču poginulom delegatu ICRC-a Fredericu Mauriceu i poginulim aktivistima Crvenog križa CK KS, CK O, CK FBIH, DCK BIH, ICRC, IFRC\nSeptembar/Rujan- Oktobar/Listopad Promocija drame o Crvenom križu „Ko smo mi“ u izvođenju BNP Zenica ZK O Zavidovići\nOpćinska i kantonalna takmičenja iz pružanja prve pomoći Organizacije Crvenog križa u strukturi\n08.-15. Maj/Svibanj Radionice širenja znanja o vrijednostima pokreta Crvenog križa CK GRADA I OPĆINA\n12.-13 Maj/Svibanj Obuka iz upravljanja motornim čamcima u organizaciji Švicarskog Crvenog križa CK F BiH\n20. Maj/Svibanj 20. Federalno takmičenje ekipa Crvenog križa iz prve pomoći CK F BIH\nSOCIJALNE 09. Maj/Svibanj Uručenje pomoći- higijenskih sredstava Zavodima Drin (14:00 sati) i Bakovići (15:00 sati) (Fojnica) za zbrinjavanje mentalno invalidnih osoba CK F BiH\n10. Maj/Svibanj Uručenje humanitarne pomoći ugroženom stanovništvu Ustikoline i Prače, i Domu starih u Goraždu CK F BiH\n08 – 15.Maj/Svibanj Distribucija pomoći ugroženom stanovništvu Struktura Crvenog križa\n08.-15.Maj/Svibanj Sabirne akcije u tržnim centrima Struktura Crvenog križa\n15. Maj/Svibanj Distribucija pomoći ugroženom stanovništvu općine Bosansko Grahovo CK F BiH\nJAVNO-ZDRAVSTVENE 08.-15. Maj/Svibanj Akcije dobrovoljnog darivanja krvi Struktura Crvenog križa\nSrebrenik 09.05.u 9:30; Tuzla 10.05. u 8:00 i 8:30, Lukavac 11.05. u 08:30\n08-15.Maj/Svibanj Mjerenje šećera i krvnog tlaka Struktura Crvenog križa; Srebrenik 09.05.\n08-15.Maj/Svibanj Pokazne vježbe iz prve pomoći Struktura Crvenog križa\nOKVIR ZA DJELOVANJE :\nMisija, Strategija, te programski zadaci i ciljevi Međunarodnog pokreta CK i CP i DCK BiH,\nStrategija Crvenog križa Federacije BiH 2021, Plan rada za 2017 godinu, zadaci i javna ovlaštenja iz Zakona o Crvenom križu/krstu Federacije BiH,\nFinancijske,organizacione i druge mogućnosti strukture Crvenog križa Federacije BiH


Kad se uhvatiš u kolo sa krimosima kuvanje ti ne gine ...\nTo smo saznali ali da li zna da igra fudbal ostaje večito pitanje.\nzna li da igra fudbal?\nBolje da ne komentarišem🤫\nPerkos2 replied to Chaos Is Me's topic in Košarka\nbaš sam i ja to pomislio, na neku ludost uvalili bi trojku i dobili meč. ipak Armani je bio bolji i zasluzeno ide na F4. Bajern je napravio veliki uspeh ove sezone, naravno Trinki je tu najzasluzniji.\nKako da budu dobri i spremni momci iz OŠ kad se tamo ne selektuje na osnovu kvaliteta a tek posebna priča je rad tih " stručnjaka" u OŠ. Samo kombinacije prolaze\nBogami Singlton izneo utakmicu. Sjajan učinak i ogromna minutaza 37 minuta ! Simon stara kuka,simpatičan još od vremena kad je igrao za KKZagreb


LG NB2420A Speaker bar sistem - LG sistem kućnog bioskopa\n160W (2 Kan.)\nPojačajte zvuk vašeg TV-a sa perfektno dizajniranim LG speaker bar zvučnikom od 160W, koji se može postaviti na zid. On se savršeno uklapa uz vaš 42"(106cm) TV. Pomoću ovog uređaja možete strimovati vaše omiljene pesme sa mobilnog telefona.


BEĆKOVIĆ U INTERVJUU: CRNA GORA SE ZAUSTAVILA NA IVICI AMBISA, DA JE POBEDIO SVETOG VASILIJA, TO BI BIO KRAJ (VIDEO) | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / BEĆKOVIĆ U INTERVJUU: CRNA GORA SE ZAUSTAVILA NA IVICI AMBISA, DA JE POBEDIO SVETOG VASILIJA, TO BI BIO KRAJ (VIDEO)\nBEĆKOVIĆ U INTERVJUU: CRNA GORA SE ZAUSTAVILA NA IVICI AMBISA, DA JE POBEDIO SVETOG VASILIJA, TO BI BIO KRAJ (VIDEO)\n„Crna Gora se zaustavila na ivici ambisa. I to je veliki i krupan događaj upravo zato što se sve desilo zbog Crkve i što se zaustavila baš na tom pitanju, što je ono bilo najvažnije. Jer, sav onaj svet koji je pristajao na toliko poniženje, na tolike diletantske priče tolikog neregularnog sveta – koji se odjednom bavio lingvistikom, istorijom, teologijom – taj svet je sve to trpeo.\nA onda, kad su krenuli da mu uzmu i veru i Crkvu i to negde tamo gde je crkva bila potpuno uništena – u onim brdima gde su crkve služile da se smesti cemenat i trnokop i motike – otuda su se pojavili, deca, mladi ljudi u kojima je ta rana zarasla.\nA bilo ih je kao cveća, i krenuli su, pretvoreni u cvetove, čak i oni koji su se snebivali da javno kažu jednu reč. Nedeljama, mesecima, ceo svet je gledao nešto čega nema na celoj planeti. Stvarno je bilo pitanje: da li će biti Đukanović ili Sveti Vasilije. I da je pobedio Svetog Vasilija, to bi bio kraj Crne Gore“.\n– Mora biti, ovo je samo početak. Ali, pre mene treba da se vrate svi oni koje su pre mene i isterali. A isterali su najveće srpske pesnike. Tamo je bio Sima Milutinović, učitelj Njegošev kome je vladika posvetio „Luču“. Oterali su Ljubu Nenadovića koji je sreo Njegoša u Italiji (i rekao ‘više neću pisati o Italiji, pisaću samo o vladici crnogorskom’) i koji je ispevao knjigu „Pisma iz Italije“ koja je prvi put Njegoša dala takvog kakvog ga i sad znamo. Pa su isterali Branka Radičevića, koji je zajedno sa Njegošem objavio u Beču, na ćirilici, svoje pesme, zajedno sa ‘Gorskim vijencem’; a bilo je sigurno jeftinije da štampaju latinicom.\nE sad, dođe tamo Laza Kostić, na Cetinje, koji je uređivao ‘Glas Crnogorca’ napisao tragediju ‘Maksim Crnojević’, pesmu ‘Prolog za Gorski vijenac’… Tad je tamo bio i Sima Matavulj, Jova Zmaj… Pa je Đura Jakšić napisao ‘Jelisaveta, kneginja crnogorska’… Nema skoro nijednoga do Ive Andrića, Miloša Crnjanskog, Desanke Maksimović, koji nisu pisali o Crnoj Gori. Nju je stvorila poezija. I pesnici. I najveći pesnik srpskoga jezika, Njegoš. Čak je i kralj Nikola imao pretenzije da i on bude pesnik i da se ta zemlja zove država pesnika.“\nU časopisu „Umetnost“ iz `72. godine nema ni jednog pesnika – od Stevana Raičkovića, Vaska Pope, Miodraga Pavlovića, Skendera Kulenovića, Meše Selimovića – da nije napisao pesmu o toj kapeli. Tada je onaj „Njegoš u slikarstvu“ Petar Lubarda oslikao čuvenu sliku „Sumrak Lovćena“ i stavio tačku na tu celu priču. A nema ni od slikara nijednog ko nije slikao to varvarstvo, od Miće Popovića i Mladena Srbinovića do Radomira Reljića. I sad ‘vidim’ Kulenovićev sonet čiji prvi stih glasi ‘Samar orla ne tovati na me’.\n– I sad je odjednom mitropolit crnogorski jedini kriv što će crkvu da gradi. Zamislite šta je njemu palo na pamet, da crkve gradi i obnavlja! I da mu oni prete da preko njih živih to raditi neće. Oni koji hoće da osnuju partijsku crkvu kažu da je to pravoslavna džamahirija. Mitropolit je kriv zbog toga što se brani, a njihov nasrtaj, kakav nije viđen, nešto je najregularnije i najpoželjnije.\n– Tih jezika poput onog koji tamo proglašavaju, u srpskom jeziku ima bezbroj. I nikome nije problem da ih razume. Zamislite kada bi Boru Stankovića razumeli samo u Vranju, Sremca u Nišu, Kočića samo u Zmijanju, Čopića u Grmeču, a ne gde god ima tog naroda koji je pesnički, pesmotvoran. Naroda kom je jezik njegova kuća.\nPrevious VELIKA ISPOVEST BUDIMIRA LONČARA: JNA JE PRED RAT HTELA DA KUPI ORUŽJE OD RUSA ZA DVE MILIJARDE DOLARA- EVO ŠTA BI SE DOGODILO..\nNext LAJČAK OTKRIO ŠTA SE SPREMA: POTREBNO JE VREME DA SRBIJA POTPIŠE NEZAVISNO KOSOVO, TADA ĆEMO REGULISATI SVA PITANJA


U Hrvatskoj u 2011. trajno ugašen svaki peti mobilni aparat | INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nU Hrvatskoj u 2011. trajno ugašen svaki peti mobilni aparat\nObjavljeno: avg 28. 2012. 11:17\nZAGREB, U Hrvatskoj, koja je sa 1,4 mobilnih telefona po stanovniku bila među rekorderima u Evropi, prošle godine trajno je ugašen čak svaki peti mobilni aparat.\nApsolutni rekorderi, međutim, su Crnogorci sa 2,2 mobilna telefona po stanovniku.\nPrema podacima hrvatskog Zavoda za statistiku, u Hrvatskoj je 2010. godine bilo aktivno 6.362.106 mobilnih telefona, a 2011. čak 1,2 miliona manje.\nTo je prva godina u kojoj je zabilježen pad broja mobilnih uređaja, i to za 20 odsto, što je vraćeno gotovo na nivo iz 2007.\nU telekomunikacionim preduzećima ne znaju da objasne ovakav pad.\nU izvještaju HT-a za 2011. godinu navodi se da im je broj korisnika opao za 0,8 odsto.\n„Naš godišnji izvještaj za 2011. ukazuje na pad broja korisnika, ali taj pad je minimalan, pa mi je teško da komentarišem ove brojke dok stručnjaci Državnog zavoda za statistiku jasno ne objasne o čemu je riječ“, kaže portparol HT-a Maja Veber. Srna\nKljučne riječi: evropa, hrvatska, maja veber, mobilni aparat, mobilni telefon\nPovezane vijesti ...Vučić: Prva Ikeina prodavnica u Beogradu 2014. godineBEOGRAD, Prvi potpredsjednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić očekuje da bi prva prodavnica švedskog proizvođača namještaja IKEA t...Katastrofalan pad investiranih javnih sredstava u RSProšle godine investirano 500 puta manje nego 2010. godine\nBANJALUKA, U Republici Srpskoj prošle godine je plasirano i investi...„Kristalova“ ambalaža za „Šljivovicu sa aromom četinara“ iz BLNOVI SAD, "Kristal Grupa" iz Bačkog Petrovca i grupa proizvođača rakije iz Republike Srpske (RS) sklopili su na Međunarodnom po...Otvoren Centar za savjetovanje i obuku mladih pri traženju poslaBANJALUKA, U Banjaluci je danas otvoren Centar za informisanje, savjetovanje i obuku mladih (CISO) čiji je cilj da mladim nezap...Banke rasprodaju stanove, najviše u Zagrebu i okoliniZAGREB, Hrvatske banke otpočele su povoljniju prodaju stanova. Trenutno je na tržištu 20.000 novoizgrađenih stanova čija je...Izvoz mlijeka u Hrvatsku do 1. jula 2013. godineBANJALUKA, Republika Srpska će moći do 1. jula sljedeće godine da izvozi mlijeko i mliječne proizvode u Hrvatsku, rečeno je u M...\nNema komentara za “U Hrvatskoj u 2011. trajno ugašen svaki peti mobilni aparat” | Ostavite komentar


Nasilje, pljačke, mafijaši...Šta smo svi mi oprostili Ceci\nHronika Autor:Milica Čule15. jul. 202117:33\nSerijal „Junaci doba zlog“ i poslednja epizoda posvećena pevačici Svetlani Ražnatović samo je podsetila starije gledaoce na neke detalje iz njene kontroverzne biografije, dok je onim mlađim, verovatno po prvi put otkrila ko je zapravo ova „najveća balkanska zvezda“ i na čemu počiva taj vanserijski uspeh jedne, prema mišljenju prosečne interpretatorke, osrednjeg talenta.\nCeca preti tužbom autorima emisije „Junaci doba zlog“\n09. jul. 2021 38\nKriminalna prošlost, obiman policijski i sudski dosije folk pevačice Svetlane Cece Ražnatović, udovice komandanta paravojne formacije „Tigrovi“ Željka Ražnatovića Arkana, u žižu javnosti vratila je poslednja epizoda prve sezone serijala „Junaci doba zlog“, autora Slaviše Lekića i Jovane Polić, pod nazivom „Srpska majka“.\nVeć u prvim minutima, postalo je jasno zašto je „srpska majka“ imala potrebu da zabrani emitovanje, očigledno svesna da bi jedna takva retrospektiva u sekundi mogla da sruši svu kič mitologiju koju je godinama unazad, uz pomoć namasovnijih medija, gradila o sebi. Koliko je bila uspešna o tome verovatno najbolje govori podatak da većina njenih najmlađih fanova nikada nije čula ni za jedan kompromitujući detalj iz njene biografije. Sa druge strane, oni stariji su imali priliku da se podsete svega onoga što su možda zaboravili i potisnuli.\nNaime, Ražnatović se više puta našla na meti istražnih organa, a dela koja su joj se stavljala na teret u najmanju ruku bi se mogla opisati kao teški kriminal. Epilozi gotovo svih nisu bili ni u zakonskim ni u zdravorazumskim, a u javsnoti se nateoa utisak da je iz svake nove sudnice izlazila sa novim hiljadama obožavalaca. Da li bi u tome uspela bez razrađene medijske mašinerije, koja u punoj pari radi već tri decenije, i bez podrške i simbioze s političkom „eliteom“ suvišno je komentarisati.\nNelegalna prodaja fudbalera\nLidija Ocokoljić i Ceca Ražnatović, Foto: E-Stock_stanislav_nedelja\nDefinitivno najveća kriminalna radnja koju je izvela i kojom su ona i sestra Lidija Ocokoljić zaradile 4,1 milion nemačkih maraka i 3.480.000 dolara je prodaja 10 fudbalera „FK Obilić“ inostranim timovima.\nIstraga za ovo delo je počela 2003. godine, a na podizanje optužnice se čekalo osam godina. Još tada je javnost tvrdila da je udovica komandanta paravojnih jedinica Arkana – nedodirljiva.\n“Sa odlučnošću mogu da kažem da se tužilaštvo oduprlo svim vidovima pritisaka, i da u ovom postupku neće biti zaštićenih. Svako ko je izvršio krivično delo moraće da odgovara pred zakonom”, izjavio je Tomo Zorić, tadašnji portparol Republičkog javnog tužilaštva.\nU tom trenutku ona se teretila za zloupotrebu položaja i posedovanje 11 pištolja.\nMeđutim, sve je ukazivalo na to da moćnici iz tadašnje vlasti šalju signale tužilaštvu da se pevačica ostavi na miru.\nNa listi signalizera su bili Dragan Marković Palma, predsednik stranke “Jedinstvena Srbija“ koja je proistekla iz nekadašnje Stranke srpskog jedinstva čiji je osnivač bio Željko Ražnatović. Potom, Ivica Dačić (SPS), koji je tada bio ministar policije, a koji je Svetlanin drug od malih nogu i stalan gost na slavama.\nKada su tada pitali Dačića „zašto stiti Svetlanu Ražnatović“ on je odgovorio:\n“Kako sam ja nju mogao da štitim, kada je ona uhapšena 2003. godine? Ona u vreme mog ministrovanja nije bila u pritvoru. To što sam ja sa nekim prijatelj ne znači da državni organi ne treba da rade svoj posao. Da li su državni organi u pravu, ili drugi ljudi, o tome će odlučivati sud”.\nArkanova udovica se tada nagodila sa tužilaštvom, platila je milion i po evra u tri rate i dobila godinu dana kućnog pritvora sa nanogicom. Finansijska istraga koja je bila naložena je nakon toga obustavljena.\nU akciji „Sablja“ je bila uhapšena posle ubistva tadašnjeg premijera Zorana Đinđića.\nIza rešetaka je završila zbog sumnje da je skrivala vođe zemunskog klana koji su ubili Đinđića. Tada je u njenoj kući pronađen arsenal oružja. Na saslušanju je izjavila da je Dušan Spasojević Šiptar od nje tražio da mu da alibi za vreme ubistva premijera.\n„Tada me je Spasojević pitao da u policiji kažem da je sve vreme bio kod mene, da kažem da je bio duže nego štp stvarno jeste. Shvatila sam da mi traži alibi za ubistvo Đinđića“, rekla je tada Ražnatovićeva. U pritvoru je provela četiri meseca.\nPucnjava u Stupici\nMilorad Ulemek, Foto: Printscreen/Jedinica\nInače, njena veza sa Dušanom Spasojevićem vođom „zemunaca“ bio je Milorad Ulemek Legija. Naime, nakon proslave Svetlaninog rođendana u „Stupici“, došlo je do incidenta i pucnjave u kojoj je učestvovao upravo Legija. Nakon toga, on je napustio MUP u kojem je do tada bio komandir Specijalnih jedinica. Takođe, 2007. godine na suđenju „zemunskom klanu“ otkriveno je da je tipovala otmicu Željka Mitrovića. Tada joj je zabranio da se pojavljuje na njegovim televizijama.\nSvetlana Ražnatović i njen zet Predrag Ocokoljić optuženi su 2007. godine da su pretili i fizički napali direktora FK „Mladi proleter“ Aleksandra Olarevića. Pevačica je tada tvrdila da su ona i njen zet kao predstavnici FK „Obilić“ došli u klub da Olareviću uruče rešenje Ministarstva sporta od 15. maja 2007. o povraćaju u pređašnje stanje. Prema tom rešenju koje je Olarević odbijao da primi zvaničnim putem, FK „Mladi Proleter“ dolazi u ingerenciju FK „Obilić“, kao „Mladi Obilić“, a on mora da momentalno napusti klub.\nPevačica i zet su došli do upravne zgrade FK „Mladi proleter“ i pozvali Olarevića da izađe napolje, potom su ga vređali, a Ocokoljić ga je udario u desnu stranu lica.\nMeđutim, Olarević je povukao tužbu.\nMafijašinasiljepljačkeSvetlana Ceca Ražnatović


Prvomajski Roštilj: Dodik, Lukač, Kokeza i zvornički momci; Ubistva, -bijelo-, nasilje i ponešto -žutog- | Infomedia Balkan\nHronika | 01.May.2021 - 19:13 h\nPrvomajski Roštilj: Dodik, Lukač, Kokeza i zvornički momci; Ubistva, -bijelo-, nasilje i ponešto -žutog-\nPrvomajski Roštilj: Dodik, Lukač, Kokeza, Stevanović, Mijatović, Ilić, Raonić, Struja, Cokular…; Ubistva, “bijelo”, nasilje i ponešto “žutog”\n1. Prvi maj je; Nisam dobio za roštiljanja “dva do tri” odsječena prsta mojih izvora iz Zvornika, kako je to obećao heroinac Darko Mišić, pripadnik mreže rasturača narkotika Belvukovog Zvorničkog Mesara Radeta Simića Cokulara, narkodilera i papka, koji truje djecu u Medelinu, ali i u Srbiji; Preciznije Loznici, Banji Koviljači i Malom Zvorniku, gdje prebacuje kokain Bojana Raonića uz pomoć svog kuma Nedeljka Radića Struje, lihvara.\nFoto: Darko Mišić, heroinski ovisnik i narko diler Belivukovog Zvorničkog Mesara Cokija-Cokulara\n2. Kokain donose mule-policajci Dane Pepić (PS Mali Zvornik, Srbija) i Đorđe Popić (PU Zvornik) u Strujinu piceriju “Galija”, koja se vodi na njegovoj prijateljici Nataši Karaklić.\nFoto: Nataša Karaklić\nInače, sva Strujina ogromna imovina u Srbiji vodi se na Karaklićevoj.\nIz “Galije” kokain preuzima Milan Popović Škembo, koji ga, preko svoje dilerske mreže, rastura po Loznici, Banji Koviljači i Malom Zvorniku.\nFoto: Milan Popović Škembo\n3. Iako se predstavlja kao Belivukov Zvornički Mesar, Cokular mi nije poslao uredno istranžirane moje izvore, spremne za roštilja, kako je to obećao njegov vjerni džukac Mišić.\nTo mi ukazuje da se Cokular (uvijek nosio cokule par brojeva više) uplašio i da bi se, trenutno, mogao okarakterisati kao Zvornička pusy.\nFoto: Cokular, pusy Grada Droge\n4. Zato ću ja održati obećanje i na “roštilju” malo “propržiti” kako šefove “Kriminalnog Sindikata” Milorada Dodika i Dragana Lukača, tako i Triling Kumova Medelina, Grada Droge, Zorana Stevanovića Prokletog Lihvara, Sinišu Mijatovića, Dejana Ilića Tigra, plus još nekoliko komada Bagre, koji nisu za “jesti”, jer su toksični, ali za “roštilja” svakako jesu.\nFoto: Dodik, Kum No1 "Kriminalnog Sindikata"\n5. Milorad Dodik bi, dok se lagano prži na tihoj vatri, trebao objasniti za koje poslove je ostao dužan četiri miliona evra Slaviši Kokezi, sa kojim je imao niz prljavih projekata, kako lično, tako i preko Medelinskog Trilinga Kumova, koji su dio Kokezinog klana?!\n6. Tih četiri miliona evra su velika kost u Dodikovom grlu, iako je Kokeza u velikim problemima u Srbiji, gdje je njegov Klan gotovo do kraja razbijen, a biće dotučen uskoro.\nBez obzira na to, Kokeza insistira da mu Dodik vrati novac, svih četiri miliona nelegalno stečenih evra i ne prihvata nikakva objašnjenja.\nDodik vjeruje da će zatvorske rešetke izbiti “iz glave” Kokezi ta potraživanja, ali se vara. Samo će ih dodatno armirati.\nTa priča će tek da se razvija, a nakon Dodika, kako je i red, na roštilj ide Dragan Lukač, teški kriminalac koji je na čelu policije; Kakav apsurd, Lukač je i doveo do toga da je “Kriminalni Sindikat”, koji uništava Republiku Srpsku, ustrojen kao meksički Kartel “Sinaloa”.\nFoto: Dragan Lukač, Kum No2 "Kriminalnog Sindikata"\n7. Dragan Lukač bi, konačno, morao da objasni javnosti zbog čega je dao nalog za praćenje potpuno pogrešnih osoba, nakon što je dobio informacije da će doći do likvidacije u Istočnom Sarajevu?! Da li je to učinio iz neznanja ili svjesno?! Sami prosudite!\nMiloš Ostojić, čija je porodica vlasnik brojnih nekretnina i uspješnih firmi u Istočnom Sarajevu, ubijen je 01.01.2019. godine oko 23 časa u Karađorđevoj ulici, ispred kafea “Sparta”, u Istočnom Sarajevu, hicima iz automatske puške.\nFoto: Likvidirani Miloš Ostojić\nUbice, niti naručioci ovog zločina još nisu otkriveni, ali nije otkriveno ni zbog čega je Lukač, nakon dojave da će se desiti likvidacija u Istočnom Sarajevu, naložio da se prate potpuno pogrešne osobe?!\nLukač je naložio da se potpuno "pokriju" mladić i djevojka u vozilu sa registarskim oznakama Nikšića.\n8. U Sarajevu su 02.02.2019. godine uhapšeni mladić i djevojka, u vozilu sa registarskim tablicama iz Nikšića, nakon čega su izručeni MUP RS; Njihov alibi bio je neoboriv, a alibi su im dali upravo oni koji su ih pratili, jer je tako utvrđeno da nemaju nikakve veze sa ubistvom Ostojića.\nNalog za praćenje mladića i djevojke dao je lično Lukač i bio je to potpuni promašaj, koji je mladog Ostojića koštao života. Lukač o tome nije rekao ni riječi, iako postoje pisani tragovi njegovih naredbi i zahtjeva za praćenje.\n9. Ni Dodik nije rekao ni riječi, iako zna za sve navedeno. Ali je zato, sa Bagrom kojom je okružen, posjetio, tajno, bez obavještavanja javnosti, porodicu ubijenog Ostojića, molio ih da ne dižu veliku buku u javnosti i obećao da će ubice biti otkrivene.\nToliko poznato, zar ne; Dodik je slagao - ubice još nisu otkrivene.\nU rješavanju likvidacije Ostojića, u istrazi bi prvo trebalo saslušati Lukača, kako bi se saznalo zašto je dao imena pogrešnih osoba da se prate! Ko mu je to dojavio i da li su ta dojava i njegova naređenja koja su, nakon nje, uslijedila, imali za cilj odvlačenje pažnje od stvarnih ubica?!\n10. Roštilj radi dalje: Vrlo malo se zna o počecima Prokletog Lihvara Zorana Stevanovića Glanog, gradonačelnika Medelina.\nZavršio je Geološki fakultet i do rata je radio u Geodetskoj upravi u Kalesiji.\nFoto: Prokleti Lihvar Stevanović\n11. Pred sam rat počeo se baviti otkupom deviza, a tu vrstu šverca maksimalizuje kada se Slovenija rješava tadašnjih jugoslovenskih dinara, te je često putovao na relaciji Kalesija - Slovenija, gdje je otkupljivao dinare.\nPosebno ću obraditi način na koji je "kupovao" dinare u Hrvatskoj i to u vrijeme početka ratnih dejstava, što mnogo govori o Stevanoviću i njegovim prekosavskim vezama.\nPočetkom rata, Švercer bježi u Loznicu, gdje i danas živi i posluje sa Nedeljkom Radićem Strujom, zelenašem koji lihvari i prljavi novac Stevanovića.\nU Loznici, Švercer postaje glavni diler deviza; Uspijeva da se poveže sa komandantom bataljona Srećkom Aćimovićem koji ga za sitne pare vodi u bataljonu kao vozača saniteta, što je i sam potvrdio na suđenju u Sarajevu.\n12. Kum Kartela Grada Droge Stevanović nikada nije bio na ratištu, a na kraju je Dezerter kategorisan kao borac prve kategorije. Nakon rata posao proširuje švercom stoke, švercom nafte, a sa zarađenim novcem od prljavih poslova kupuje poziciju od Dodika u Kriminalnom Sindikatu (tada u osnivanju), potom mu plaća i kandidaturu za načelnika Zvornika, gdje već tri puta, kupovinom glasova, nasiljem i falsifikovanjem, osvaja mandat.\n13. Dodik je sve to odlično naplatio, kao što naplaćuje i svako ministarsko mjesto; Na primjer, za Lukača je plaćeno milion KM da bude ministar unutrašnjih poslova, a novac su, po pola, iskeširali Slobodan Stanković i Đurađ Regodić Đola (zajedno sa šefom Hunte drži hotel “Talija” u Banjaluci, gdje je prostitucija sasvim legalna, kao i druge “senzacije).\nFoto: Hotel "Talija" Banjaluka\n14. U Đolinoj kući je likvidiran Nebojša Čubrilović, narkodiler iz Slovenije, 01.10.2015. godine.\nFoto: Likvidirani Čubrilović\nTada je nestalo i četiri miliona evra koja je Čubrilović imao kod sebe. Pojedinci iz policije to odlično znaju, kao što znaju i ko je novac ukrao. Posebno to zna Nedeljko Lubura, tadašnji Lukačev zet (sada bivši), koji je, “nekako”, na mjesto zločina stigao mnogo prije nego dežurni tužilac.\nFoto: Vila Regodića, Lukačevog kuma, u kojoj je ubijen Čubrilović\nNaravno, (već je postalo stereotip), da ubice nikad nisu otkrivene.\n15. Moram da prevrnem na “roštilju” Prokletog Lihvara Stevanovića; Toliko je zagorio da naveliko smrdi; istina, kako god ga staviš na “roštilj” smrdi, nije jestivo, ali obećao sam čitaocima prvomajsku roštiljijadu.\n16. Plaćanjem ulaska u politiku, Mafijaš Stevanović pokreće zločinački posao otvaranja bezbrojnih fantomskih firmi koje, odreda, služe za za izvlačenje para iz budžeta sa svih nivoa, ali i za pranje novca.\nSve firme u Zvorniku su direktno ili indirektno, preko njegovih zločinačkih vedeta, pod njegovom kontrolom.\nFoto: Kum Medelina Stevanović\n17. Njegovo uvezivanje sa Sinišom Mijatovićem, koji je već tada bio duboko u kriminalu, bilo je sasvim prirodno, a treći Kum je Dejan Ilić Tigar, beskrupulozni prevarant, perač novca i, zajedno sa Mijatovićem, Dodikova kešmašina i diler Kokezinih “proizvoda”, sa akcentom na “bijelo”, o čemu sam detaljno pisao.\nFoto: Siniša Mijatović Psiho\n18. Dovoljno je pomenuti brzu poštu “AKS EXPRESS”, čiji su stvarni vlasnici Mijatović i Tigar, koja je nestala preko noći, a njenim vozililma prevožena je droga, ilegalni poker aparati i drugi uređaji za nelegalne igre na sreću, kojima su narečeni unesrećili mnoge otimajući im sve što su stekli za napravljene kockarske dugove. Biće o tome tek riječi u nastavcima o Gradu Droge Zvorniku.\n19. Tri Kuma Kartela Grada Droge Medelina rade zajedno brojne poslove, ali svaki od njih ima direktnu ličnu vezu sa Dodikom i zasebne poslove sa njim.\nDodik je preko Mijatovićevih i Tigrovih firmi izvukao i još uvijek izvlači desetine miliona KM iz budžeta RS, dok isto čini preko Stevanovića, koji je u tim poslovima sa Dodikom, u paru sa Gordanom Pavlovićem Pavgordom.\nFoto: Gordan Pavlović i Prokleti Lihvar Stevanović\n20. Njihov zajednički, istina neuspješni, projekat je pokušaj otimanja “Alumine”, ali zato imaju niz drugih uspješnih kriminalnih projekata širom Republike Srpske, a na Jahorini grade brojne stambenoposlovne prostore i tako peru novac.\n21. Iako je Dodik u lošim odnosima sa Kokezom, izvanredno sarađuje sa zvorničkim Klanom Kokezinog Međunarodnog Kartela!\nRanije sam već objavio da je Mijatović uvezao Zvornički Kartel sa Kokezom, koji mu je kum, i nakon toga Zvornik postaje Medelin, Grad Droge.\n22. Dejan Ilić zvani Tigar (pristaje mu više nadimak Hijena i od sada ću ga tako oslovljavati) je, prije ulaska u mafijaške vode, imao fotografsku radnju "Foto Ozon”; Radnja postoji i sada u Zvorniku, a njega je “stvorio” Prokleti Lihvar Stevanović, registrujući na Ilićevo ime niz firmi u čijem središtu je “Enikon gradnja”.\nIlića samo zovu Tigar, a Hijena je u pitanju; Riječ je o beskrupuloznom banditu nevelikih intelektualnih sposobnosti, koji bespogovorno sluša Dodika, Stevanovića i Mijatovića.\nFoto: Dejan Ilić Hijena\n23. On je zadužen da pronađe moje izvore, a toliko je “uspješan” da nisu bili u stanju ni njihov odsječeni nokat za 1. maj da mi pošalju, a kamoli odsječena “dva do tri prsta”, kako su prijetili; Nisu moje izvore, što su najavili, uredno istranžirane poslali, kako bi ih ja, tako su bar naveli, mogao roštiljati.\n24. Bolesna Bagra Stevanović, Mijatović i Hijena Ilić, beskrupulozni Banditi spremni na sve, pa i na likvidacije, angažovali su pusy Papka i Belivukovog Zvorničkog Mesara Radeta Simića Cokulara da mi, što lično, što preko nesretnih ovisnika, koje tretira kao životinje, prijeti.\n25. Meni je nemoguće zaprijetiti, jer se Bagre ne bojim, a očito je da je Cokular ipak samo pusy, koji je svoje mjesto u Kartelu Grada Droge i povjerenje Trilinga Kumova zaslužio premlaćivanjem i progonom slabijih od sebe, koji su smetali Stevanoviću, Psiho Mijatoviću i Hijeni Iliću.\n26. U to vrijeme, Pusy Cokular bio je ulični diler, koji je prodavao bijelo, a sudeći po njegovom cukiju heroincu Mišiću i “žuto”.\nFoto: Bojan Đokić Đurđo/Đokalj - narkodiler\nNakon toga Stevanović, Psiho Mijatović i Hijena Ilić su mu dozvolili da radi kokain i druge prljave poslove.\nBojanu Raoniću, NarkoBosu, sem Bojana Đokića Đurđe, trebao je još neko da određene količine njegovog kokaina prebacuje u Srbiju. Taj posao je dobio Cokular i radi ga na već opisani način sa Strujom i Škembom.\nFoto: Coki i Struja\n27. Cokular je tipični “biciklista” - pred jačima povija svoja premasna, smrdljiva leđa, nad slabijima se iživljava. Tako je prijetio i meni, pa se, nakon što sam ga u tekstu pretvorio u smrdljivo ništa (njegovo prirodno stanje), povukao, kao zadnja pusy.\nTa Životinja nikada ništa nije radila, sem, po nalogu Trilinga Kumova, fizički maltretirala slabije od sebe i dilala nasitno “bijelo” i “žuto”.\nFoto: Pusy Cokular\n28. Sada se ponaša kao “gazda”, iako je bio i ostao sluga; Javno demonstrira da živi na visokoj nozi, vozi najnovijeg “Pasata”, ima svoju ekipu za dilanje i premlaćivanje slabijih; Suvlasnik je bircuza "Naša kafana”, koji drži zajedno sa Ognjenom Pavlovićem (savjetnikom Stevanovića), odakle kokain polazi za Srbiju, a roditelji mu, koji su radili u Komunalnom, jedva kraj sa krajem sastavljaju.\nFoto: Ognjen Pavlović i Coki\nI bolje im je tako, nego da jedu tuđu nesreću od koje živi Bolesni Monstrum kojeg su rodili. (nastaviće se i neće stati dok vas sve Bagro ne pohapse).


Galeb G2 - januar 2013 - nsmodelers.rs\nGaleb G2 - januar 2013\n1 Pisano 01. januara 2013\n2 Pisano 04. januara 2013\n3 Pisano 05. januara 2013\n4 Pisano 06. januara 2013\n5 Pisano 07. januara 2013\n6 Pisano 10. januara 2013\nPisano 01. januara 2013\nDragi moji prijatelji, evo još jednom da Vam poželim Srećnu Novu Godinu.\nDoček bio i prošao, večeras repriza... Ne znam za vas, ali je sam bio dobar, pa mi je Deda Mraz doneo poklon...\nZna deda šta mom projektu treba, tako da je stigla izduvna cev za Galeba...\nAko se sećate pre jedno mesec i po dana pisao sam o ovom delu, raspitivao se da li mogu da nabavim materijal kod nas i da deo odradim ovde u Srbiji. Na kraju sam uvideo da je ipak najbolje rešenje da izduvnu cev zajedno sa usisnikom naručim od Nemačke firme Jet Cat koja pravi i turbinu za Galeba.\nIzduvna cev je uradjena od 0,2 mm debelog titanijumskog lima, prečnika je 90 mm i dužine 840 mm tj. spram zadnjeg dela Galebovog trupa. Na početak cevi postavlja se aluminijumski usisnik, deo u koji ulazi zadnji kraj turbine.Jet Cat je tačno propisao koliko turbina treba da "udje" u izduvnu cev. Ovakav sklop se nalazi i u Pantheru, tako da je to proveren sistem.\nU Pantheru je, doduše, izduvna cev sa dva zida na zadnjem delu, ali je tamo spoljna cev prislonjena skroz uz zadnje rebro trupa.\nNa Galebu zadnje rebro ima 20 mm veći otvor od izduvne cevi, čime će skroz u krug oko izduva biti dovoljno prostora za hladjenje. Iz tog razloga nisam naručivao cev sa dva zida.\nGalebova izduvna cev je dosta duža od Pantherove, ali pošto je sa jednim zidom, razlika u težini je minimalna... Ako se dobro sećam, na Pantheru je težina cevi bila 185 gr, dok je na G2 - 210 gr.\nDa nova godina dobro počne postarao se i Martin poslavši fajlove sa delovima za repne površine.\nImam dogovor da sutra idem kod Dragana i da te delove isečemo na laseru, čime ćemo novu godinu započeti onako kako treba - radno...\nMartin je uglavnom napravio crteže od repnih površina, ajd' ima tu i tamo još po neki detalj, ali generalno napravljeno je sve dovoljno dobro da mogu da pravim horizontalni i vertikalni stabilizator sa sve pokretnim površinama...\nNapravljeni su i crteži od repnih površina sa plankovima...\nPre neki dan je stigao i paket iz Čačka sa kartonskim cevima. Kartonska cev prolazi kroz gornji deo trupa (ona narandžasta cev na crtežu) i kroz nju idu kablovi od servoa repnih površina i lampe na zadnjem delu trupa.\nCev je spolnjeg prečnika 12 mm, dugačka je 1 metar, a teška je 26 gr. Sa sve poštarinom 20 cevi sam platio 277,00 dinara!!!\nI strugar je napravio nove čepove za rezervoare za gorivo. Sad ću moći da koristim boce iste kao i na Pantheru, ali bez bojazni da će gorivo "flisovati" na čepu...\nPisano 04. januara 2013\nOva godina je počela više nego uspešno. Zadnja dva dana OOUR (ko se seća, onomad je to bilo) Kombinata što radi za izvoz radio je u dve smene. Pravio sam nitnice, šrafiće, detalje i za mali (Top Flite) i za veliki (Meister Scale) P 47. I malo pre sam dobio mail od nekog Paul-a iz Australije, raspituje se čovek za proizvode Kombinata... Ako, ako, samo neka se javljaju...\nŠto se tiče radova u pogonu, e pa i tu sam bio vredan. Danas sam iskoristio relativno lepo vreme i akrilnim gitom sam prešao delove koje sam pre neki dan špricgitovao. Kad se akril osušio sa sundjerasto - brusnim papirom gradacije 180 počeo sam da šmirglam delove. Mogu vam reći da sve mnogo dobro izgleda i da sam baš zadovoljan. Ovi delovi su sada praktično spremni za panel linije...\nNisam stigao da sve odradim, tako da nastavak šmirglanja sledi verovatno sutra...\nI Dragan je bio vredan, isekao mi je sve delove za repne površine. Bilo je tu balze od 2, dva i po, 3 i 5 mm kao i delova od špera debljine 3 mm...\nVeoma sam bio ljubopitljiv kako se sve uklapa, pa sam neke delove sastavio, onako "na suvo" bez lepka... Mislim, šta reći...\nSutra počinjem sa radovima na horizontalcu i vertikalcu...\nPisano 05. januara 2013\nI kao što rekoh sinoć, započeo sam radove na delovima repnih površina. Doduše, pre horizontalca sam slepio prvo par delova, što od vertikalca, što od zadnjeg dela trupa...\nNa sredinu izlazne ivice horizontalca prvo sam nalepio deo od 3 mm špera. Otvori za rebra su prosečeni u sklopu sa delovima, tako da su se savršeno poklapali.\nRebra sam lepio sa belim lepkom, a za sada je bitno bilo da sva budu "u vinklu" sa izlaznom ivicom... Tehniku izrade sam primenio od modela Meister Scale-a...\nRebro br 3 je napravljeno od špera, jer se u njega postavlja servo od horizontalca.\nSva rebra su relativno brzo bila postavljena na svoja mesta i dok se lepak još nije skroz osušio sa gornje ili bolje reći prednje strane, ulepljen je deo koji je povezao i poravnao sva rebra horizontalca.\nNa njega su potom došle pločice od balze na koje će kasnije biti zalepljene napadne ivice...\nPošto se lepak osušio skinuo sam horizontalac sa radne ploče i sledeći korak je bio da ulepim pločice od čamovine u koje će se uvrtati poklopac od servoa. Na rebrima su već tokom sečenja na laseru napravljeni žljebovi za ova 4 dela...\nNažalost, malom nepažnjom sam slomio gornji deo rebra br. 3, ali deo koji je otpao je naknadno ulepljen...\nPlankovi su takodje sečeni na laseru, tako da su savršeno "legli" na konstrukciju horizontalnog stabilizatora. Prvo sam plankove postavio "na suvo" da vidim kako naležu...\n...i kad sam video da je sve OK, zalepio sam ih, koristeći i dalje beli lepak...\nOpet je sve ostavljeno da se suši...\nKad je lepak bio suv, ubacio sam servo da vidim da li i plankovi sa druge strane naležu kako treba... Naravno, ovde još ništa nije lepljeno, ovo je samo proba...\nNe morak reći da i ovde plank naleže perfektno. Plank je skinut i ostavlje sa strane, jer imam da odradim još par stvari pre nego ga zalepim.\nJedna od tih stvari je bila da vidim kako naležu delovi trupa na koje će se postaviti horizontalac i na koje će od gore doći kasnije i vertikalni stabilizator.\nSa prednje i zadnje strane ovih delova od špera ulepio sam pločice koje će, kad dodje i donji plank činiti kutiju na horizontalnom stabilizatoru...\nSa druge strane horizontalac savršeno naleže na svoj nosač...\nSa nepokretnog sam prešao na pokretne delove horizontalnog stabilizatora. I za njih su neki delovi sečeni na laseru - napadna ivica i sva rebra. Napadna ivica ima otvore u koja dodju rebra, pa je sastavljanje veoma jednostavno...\nI ovde je "vinkla" veoma bitna...\nKad se lepak osušio, (i dalje beli) iskrojio sam 4 planka. Na dva sam zalepio konstrukciju koja je do sada napravljena...\nNastavak radova sledi sjutra...\nTek sam danas primetio da nije napravljen šablon za ugao pod kojim se lepe rebra vertikalnog stabilizatora za izlaznu ivicu vertikalca. Moraću da sačekam ponedeljak da se Martin vrati u Novi Sad, pa da mi pošalje crtež, jer bez njega "nemere" da se radi...\nPisano 06. januara 2013\nKad se svaki dan pomalo radi onda ima i o čemu da se piše. Da subota baš ne bude skroz "lazy day", rešio sam da odradim par stvari na horizontalcu.\nPrvo sam ulepio 6 klocni od balze uz izlaznu ivicu, u koje će se ulepljivati šarkice. I na horizontalcu ću koristiti klasične šarkice sa osovinicom. Izlazna ivica širine 5 mm nije dovoljna da se u nju ulepi cela šarkica, tako da sam dodao balzu od 10 mm.\nPošto svih 6 parčića nemaju 3 grama zajedno, namerno sam ih napravio šire i ulepio ne samo uz izlaznu ivicu nego sam ih povezao sa oba planka i bočnim rebrima...\nKao što se da videti i servoi su postavljeni na svoja mesta. Razmišljao sam da stavim samo jedan servo i da pokretne delove horizontalaca povežem sa čeličnom žicom, no ipak sam se odlučio za mnogo sigurniju opciju sa dva servoa.\nZa horizontalce ću koristiti dva Hitec HS 645 MG.\nSledeći korak je bio da isplankiram donju stranu horizontalca. I ovi plankovi su sečeni na laseru tako da su u skolopu sa njima odmah napravljeni otvori i poklopci za servoe.\nZalepio sam i napadnu ivicu... Nju ću obraditi sutra...\nI na kraju sam sve stavio na "kantar" koji je pokazao težinu od 250 grama. Mislim da sa dva standardna metal gear servoa to i nije "hrdjavo"...\nPisano 07. januara 2013\nJedan od najvećih verskih praznika u Kombinatu je protekao svečano, ali pomalo se i radilo.\nZnate vi mene, ne mogu da sedim ceo dan, pa to ti je, tako da sam bacio krst na sebe, pomolio se Boži i uz nadu da mi neće zameriti, otišao u "pogon". Nisam preterivao, ipak je "svetac", a šta sam radio evo u foto priči...\nPokretne delove horizontalaca sam odvojio od radne ploče i uz napadnu ivicu sam zalepio klocne od balze u koje će se ulepiti šarkice...\nDelovi od vitroplasta poslužiće i za hornove kormila horizontalnog stabilizatora. Hornovi će biti postavljeni na kraju izrade pokretnih delova horizontalaca.\nSledeći korak je bio da ulepim i drugi plank. Kao i do sada koristio sam beli lepak - drvofix...\nČiodama sam kormila fiksirao za radnu ploču stola da se ne bi slučajno izvitoperila...\nKad se lepak osušio, od napred sam zalepio balzu od 10 mm - napadnu ivicu.\nPauzu dok se sušio lepak sam iskoristio da ošmirglam napadne ivice horizontalca.\nNapadne ivice ovih pokretnih delova sam namerno napravio malo šire, da bih mogao da ih lepo "doteram" spram gornjeg i donjeg planka...\nKo prati moje postove već je video da se mnogi postupci izrade ponavljaju. Jedan od takvih je i ulepljivanje duplo lepljivom trakom pokretnih delova na nepokretne delove modela. postupak je isti za elerone, flapsove, horizontalce...\nShodno tome, sledeće je bilo da se zalepi duplo lepljiva traka i da se delovi fiksiraju jedni za druge...\nDelovi su se tek malo razlikovali u visinama, tako da nije bilo "velikog" šmirglanja. Sem gornje i donje strane, poravnate su i bočne ivice...\nPre nego što će otići na odmor, Matin je poslao fajlove medju kojima je bio i crtež od terminezona - krajeva krila. Svaki kraj krila napravljen je iz dva dela i naravno, prvo sam pravio prednji, onaj koji dodje na nepokretni deo horizontalca.\nPotrebne su dve balze od 10 mm da bi se dobila adekvatna visina, tj. debljina profila. Prvo sam napravio jedan deo, potom ga ulepio uz drugu 10 mm debelu balzu i obe ih zajedno obradio. Napravio sam, doduše nagrubo i deo za drugu stranu. Da bih dobio da su svi delovi isti, ošmirglao sam ih u sklopu...\nPotom sam delove ulepio na horizontalac i kad se lepak osušio, lepo sam ih išmirglao prema debljini profila. To nisam slikao...\nPotom je isti postupak odradjen i na zadnjem delu terminezona. Ovi malo uži, ali duži delovi, lepe se na pokretne delove horizontalnog stabilizatora i od napred se preklapaju sa nepokretnim. Od papira sam prvo napravio šablon da vidim kako se sve uklapa...\nDa bih dobio žljeb, na kraju kormila sam ulepio balzu od 1,5 mm širine...\nPotom su ulepljeni i terminezoni...\nDa bi kormila stojala paralelno, što je važno zbog terminezona na njihovim krajevima, povezao sam ih sa dve letvice...\nOpet je bila pauza dok se sušio lepak, a nakon toga je "palo" finalno šmirglanje...\nPosao još nije gotov, ostalo je da se naprave radijusi na prednjem delu pokretnih terminezona, treba da se ugrade polugice za pokretanje horizontalaca, treba da se naprave napadne ivice na kormilima i da se ugrade šarkice... No, to ću raditi sutra...\nSutra bi Martin trebao da konačno dodje u Kombinat i ako se to desi, sledi nastavak radova na crtežima trupa. Ne mogu da dočekam da počnem izradu trupa...\nPisano 10. januara 2013\nNe znam za vas, ali meni su zadnja tri dana prosto proletela...\nKao što napisah, trebao je da dodje Martin i nećete verovati to se i desilo. Da čudo bude veće, sutra će biti četvrti uzastopni dan kako dolazi !!!\nPošto je na godišnjem odmoru, eto njega već oko devet pola deset ujutro i do četiri - pola pet popodne radimo na crtežima Galeba. Doduše, drugi dan se "izmigoljio" oko pola dva i zbrisao mi, ali nema veza...\nOvakav intenzivan rad se odmah odrazio na projekat i ako bude istine, posle sutrašnje "seanse" delovi trupa će biti spremni za sečenje.\nDraganu sam već najavio sa spremi dosta laserskih zraka jer će biti posla...\nMalo šale, a malo i zbilje...\nNemam reči kojima bih se zahvalio Martinu na ovom poslu. Nacrtao se delova i sklopova, u nekim momentima je, po mom mišljenju i preterivao sa detaljima i pedanterijom, ali pokazalo se da je apsolutno bi u pravu.\nSetite se kako je bilo u početku, čekam ga danima "ko ranjen", da dodje, da crtamo model, a on onda dva sata crta felnu... Mislim, ja sam odlepljivao... Ajd što nacrta felnu, nego i svaki šraf na njoj, srećom pa nema ventil, jer bi i to bilo nacrtano...\nIsta priča za pneu bocu, pneumatski ventil, pogledajte baterije, na njima čak piše Duracel...\nDanas smo koristili delove koji su ranije crtani i dobar deo vremena smo utrošili da postavimo sve na svoje mesto. Kombinovali smo i okretali svaki deo, trudili se da teže delove stavimo napred, razmišljali kako da ih postavimo da oni koji se vade i servisiraju budu pristupačni, da se svakom može prići, da budu osigurani...\nHteo Martin da crtamo creva i žice, ali sve ima svojih granica. Ipak nacrtani su otvori (doduše ne svi) kroz koje će prolaziti kablovi i pneumatska creva.\nOstalo je tu još posla, no iskreno se nadam da će, ako ne sutra, onda za vikend sve što se tiče crtanja na trupu biti završeno. Ostali su nam karmani, usisnici za motor, par pomoćnih rebara koja treba da još povežu poneke delove.\nŠta se vidi na slikama, baterije kao najteži delovi su gurnute skroz napred. Postavljene su na nosače pod uglom i biće stegnute sa čičak trakom. Baterije su pod uglom iz prostog razloga jer, od dole, izmedju njih dolazi točak.\nIspred trapa je servo koji ga okreće levo desno. Morali smo da vodimo računa da sajle (nisu nacrtane na ovim slikama) za pokretanje prednjeg trapa, ne kače ništa od delova postavljenih sa donje strane ploče.\nCrveni pravougaonik je litijumska baterija od ECU - a turbine. Ona će biti stegnuta takodje sa dve čičak trake i lako će se moći skidati radi punjenja. Nacrtani su već žljebovi za "čičak"...\nSa desne strane trupa nalazi se servo za pokretanje pneumatskog ventila kao i sam ventil. Pošto ventil ulazi u trup koji je plankiran, postavljen je na pločicu koja sa zadnje strane ulazi u žljeb, a sa prednje će biti stgnuta sa dva šrafića.\nŽuti deo je pumpa za gorivo, a iza nje je UAT - rezervoar iz kojeg se preko malopre pomenute pumpe napaja turbina. Ovaj mali tank namerno stoji pod ovakvim uglom. U ovom položaju praktično ceo tank može da se napuni sa kerozinom i nema vazduha, koji je "smrt" za rad turbine.\nPored UAT rezervoara, nalazi se ECU - Electronic Control Unit - "mozak" turbine... U taj deo ulaze sve žice i napajanje. Pošto se taj deo ne dira biće postavljen tu gde jeste.\nPrilaz ovom delu trupa je od gore, kroz otvor na dnu kabine. Naravno, na otvoru će biti poklopac sa šrafićima....\nNa levoj strani u prednjem delu trupa postavljena je mala boca za propan gas iza koje je boca za pneumatiku trapova. Otvori na rebrima i držačima su napravljeni "na tesno" i boce će se samo ugurati unutra.\nJet modeli nemaju vibracije tako da nema bojazni da će ovi delovi da ispadnu iz svojh ležišta.\nPoložaj rezervoara nismo dirali, iako je gornji tank pomeren prema napred (za 30 mm), da bi se bolje mogao usmeriti usisnik za vazduh...\nUsisnik je, uz kabinu, deo koji mora da se pravi.\nKabina će se raditi na vakum mašini i za nju treba alat, a usisnike ćemo verovatno, nakon izrade modela na CNC-u, sami liti u našim alatima. Ovo bi bio novi korak u izradi delova u Kombinatu, jer do sada nikada nismo sami lili delove od epoxy smole i staklene tkanine.\nIma još sitnih detalja, recimo prednje svetlo, fiksiranje prednjeg dela trupa i sl. ali to su sada sitni poslovi i odradiće se "u hodu" dok budem radio trup.\nDa ne bude da je samo Martin bi vredan, evo par slika od vertikalnog stabilizatora, radjenog pre neki dan. Izradu vertikalca sam počeo tako što sam na prednji deo ulepio levi plank i izlaznu ivicu...\nPotom je postavljeno prvo rebro. Na ovaj način sam dobio čvrst sklop...\nPotom su ulepljena sledeća dva rebra...\nOva rebra imaju žljebove za nosče servo motora i poklopac otvora u kojise postavlja servo. Sledeći korak je bio da u te žljebove ulepim dve čamove pločice...\nDa li treba da ponavljam kako sve naleže... Verovatno ne, jer slike sve govore...\nMalo od pozadi...\nNastavak jenuarskih radova na modelu naćićete na strani: GALEB G2 - JANUAR 2013 - II deo...


Čelične stepenice, Bela Palanka :: Daibau.rs\nČELIČNE STEPENICE, BELA PALANKA\nTražim dobrog montažera čeličnih stepenica: Sakupili i proverili smo montažere čeličnih stepenica, koji rade u mestu Bela Palanka i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani montažeri čeličnih stepenica će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan montažer čeličnih stepenica više\nPreko 11 godina smo izveli mnogo referentnih objekata za inox stepenice. Naša stručna ekipa ima kapacitete, da izvede srednje i veće narudžbe. Izvedemo sva područja za inox ograde. solarni sistem...\nZadovoljne stranke se nama obraćaju za inox nadstrešnice celih 8 godina. Naše preduzeće može da preuzme projekte srednje i veće veličine. Naša prevladujoča delatnost su čelične ograde. Sedi...\nSAMOSTALNA ZANATSKA RADNJA METAL ZORAN POPOVIĆ PR PIROT, Pirot\nZadovoljne stranke pri nas naručuju usluge za solarni sistemi celih 16 godina. Naša stručna ekipa može da preuzme projekte manjeg i srednjeg opsega. Naša glavna delatnost su već od osnivanja sol...\nSAMOSTALNA ZANATSKO USLUŽNO TRGOVINSKA RADNJA STOJ, Pirot\nMi smo dobri ponuđuđači, monteri inox stepenica, gradimo i renoviramo celih 14 godina. Naša ekipa može da završi manje i srednje radove. Završimo sve usluge za čelične nadstrešnice. Preduze�...\nMAŠINE I OPREMA METAL INŽENJERING DOO, Pirot\nPojedinci i preduzeća se nama obraćaju za čelične konstrukcije više od 2 godina. Naša iskusna ekipa je sposobna da uradi manje i srednje projekte. Naša osnovna delatnost su već od osnivanja pr...\nMi smo kvalitetni kovači, gradimo i renoviramo celih 9 godina. Naša sposobna ekipa je sposobna da izvede projekte manjeg i srednjeg opsega. Primarno se bavimo sa projektima za čeličarstvo. Preduze...\nImamo preko 7 godina iskustva za usluge - inox stepenice. Naša ekipa je sposobna da uradi projekte manjeg i srednjeg opsega. Izvodimo sve usluge za čelične nadstrešnice. Preduzeće se nalazi u gra...\nMi smo iskusni kovači, monteri, izvodimo usluge više od 4 godina. Naša ekipa ima kapacitete, da preuzme manje i srednje objekte. Završimo sve delatnosti za čelične nadstrešnice. staklene ograde...\nSAŠA VELIČKOVIĆ PR ZANATSKO USLUŽNA RADNJA ZA OBRADU METALA MAN OF STEEL PIROT, Pirot\nKorisnici nam poveravaju čelične stepenice preko 3 godina. Naša ekipa je sposobna da napravi projekte manje i srednje veličine. Izvodimo sva područja za kovane ograde. Preduzeće se nalazi u grad...\nZadovoljne stranke pri nas naručuju usluge za čelične konstrukcije celih 3 godina. Naše preduzeće može da završi manje i srednje objekte. Naša prevladujoča delatnost su već od osnivanja pred...


ili: uticaj eventualnih vremenskih ne-prilika na Mesijeov Maraton\nZa veceras (17.03.2001.) je bila planirana generalna proba Prvog YU Mesijeovog maratona (Mm). Lokacija: naselje "Letenka" na Fruskoj gori, poznatija kroz par godina kao tradicionalno mesto okupljanja astronoma amatera . (" I see the light..." rece Dzejk u filmu "Blues Brothers") . Ekipa "predvozaca" u sastavu: Sasa (Zorkic :zvani Astronomski magazin), Aca Ilicic i moja malenkost Dragan Miladinovic, zelela je da isproba posmatracke uslove na toj lokaciji, da pokusa da dokuci mogucu atmosferu astronomske "zurke" i da Vam prenese deo predmaratonskog uzbudjenja sa lica mesta. Medjutim, meteoroloski uslovi su bili izrazito nepovoljni tako da predvozaci nisu ni pokusali da se oprobaju... Ali svako zlo ima i svoje dobro, jer je ovakav razvoj situacije zaostrio nasu nocnu moru poznatu pod nazivom "sta ako"... (ako niko ne dodje na Mm, ako nikom to ne bude interesantno, ako tri dana pre toga pada kissa, ako ljudi koji dodju budu nezadovoljni necim, ako u necem "omanemo" u organizaciji..., ili razmisljanja: "sta nam je to uopste trebalo ...").\nDug je spisak tih "sta ako...", a na kraju, prvi put ovo organizujemo za ssiri krug ljudi, pa nam ne smete zameriti u slucaju nekih "kikseva"...\nNase strepnje kretale su se u raznim pravcima, kreirajuci i najneverovatnije razloga iz kojih bi prvi M. maraton mogao da "propadne", (npr: da li cemo loviti Mesijeove objekte, ako na nass maraton iznenada banu Pamela Anderson/Rikki Martin i sl.)\nVeceras sam shvatio jednu kljucnu stvar: Prvi YU Mesijeov maraton je vec uspeo!!! Kada smo prosle godine, nas trojica oprobali nase Mm sposobnosti u jednoj noci kraj Dunava, organizujuci sami sebi tzv "nulti Yu mesijeovog maraton", nismo ni slutili da ce se za nasu ideju, vec ove godine, pedesetak ljudi (prema podacima koje mi je saopstio Sasa Zorkic) iskreno zainteresovati, i odluciti da svojim prisustvom uvelica ovaj susret zaljubljenika u lepote nocnog neba...\nU Novi Sad, tj. na Letenku, ce ih tim povodom sigurno doci bar "n". Ono sto je u Mesijeovom maratonu, po mom misljenju bitno, nije takmicarski deo, vec druzenje , upoznavanje, razmena ideja i iskustava, jer sjajan je dozivljaj naci nekog nepoznatog , a po razmisljanju i interesovanju bliskog...\nNeki od nas, koji budu dosli na Mm, mozda ce prvi put pogledati kroz okular teleskopa "mocnijeg" od onog kojim je do sada raspolagao. Neko ce prvi put ugledati Mesijeov objekat koji do sada nije video. Neki ce se mozda u nekog zaljubiti (prolece je na pragu...). Neko od nas ce prvi put krociti u planetarijum (npr. moja malenkost). Istovremeno, siguran sam da ce svako od nas, nakon Mm noci, osvanuti bogatiji za bar jedno lepo secanje na to druzenje, i zelju da se opet sretne sa ljudima koje je na Mm upoznao.\nAko i budemo imali tu ne-srecu da se zbog kisse spoje nebo i zemlja, da celu noc bude nepopravljivo oblacno, itd... itd... Maraton nece propasti. Siguran sam da ce svako od nas smisliti rezervnu varijantu... Moj i Sasin predlog je ... izbor za:\nA/ "mis" maratona,\nB/ najlepsi teleskop,\nC/ najbradatijeg Mmaratonca (tu ocekujem "medalju") i sl.\nZato, neka Vas uopste ne brine da li ce vreme biti povoljno za "lov na M-ove" ili ce liti kissa... Mesijeov maraton je u nama...\nU Novom Sadu, 17.03.2001.


front.org.rs > Blog > Klub heroja > Klub heroja\nNovi Pazar je, prema svim statističkim podacima, najmlađi grad u Srbiji i predstavlja pravi kreativni kapital regiona. Nažalost, grad nema dovoljno kapaciteta da podrži sve inicijative mladih i kreativnih pojedinaca. Sa idejom da je gradu neophodan prostor u kome se svi umetnici sastaju i razmenjuju ideje i znanja, inicirali smo projekat „Klub super heroja“.\nKlub predstavlja neku vrstu hub-a: u posebno dizajniranom prostoru se sastaju slikari, muzičari, glumci, arhitekte, pisci, dizajneri i u konstantnoj interakciji stvaraju. Na taj način stvaramo jedinstven temelj novih umetničkih partnerstava i, ustupajući prostor i ostale resurse članovima kluba, aktivno učestvujemo u njihovoj afirmaciji.\nfondacija front, klub heroja, klub mladih


Protesti protiv potpune zabrane pobačaja u Poljskoj - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Protesti protiv potpune zabrane pobačaja u Poljskoj\nProtesti protiv potpune zabrane pobačaja u Poljskoj\nHiljade ljudi širom Poljske i dalje protestuju ogorčeni zbog predloga zakona kojim bi se još više ograničila ženska reproduktivna prava.\n0Piše: M. M. S 27. marta 2018. 20.15\nIlustracija Foto: EPA-EFE/RAFAL GUZ POLAND OUT\nPoslanici u Poljskoj su prošle nedelje podržali zahtev prokatoličkih organizacija da se abortus zabrani i onda kada postoje anomalije kod fetusa. Poljska, u kojoj se 96 posto stanovništva deklariše kao katoličko, jedna je od zemalja sa najrestriktivnijim merama protiv pobačaja. Prema sadašnjem zakonu, prekid trudnoće je dozvoljen kada je zdravlje ili život žene ugrožen, kada je trudnoća posledica silovanja i u slučaju malformacije ploda. Ovaj treći uslov će novom odlukom biti poništen, čime se otvara put ka potpunoj zabrani abortusa.\nPredsednik konzervativne stranke Pravo i pravda Jaroslav Kačinjski rekao je da treba obezbediti da se „i u teškim trudnoćama, kada se zna da će dete umreti ili će se roditi sa deformacijama, žene ipak odluče da rode kako bi dete bilo kršteno, sahranjeno i kako bi imalo ime“.\nS druge strane, nevladine organizacije navode da se u Poljskoj godišnje obavi preko 150.000 ilegalnih abortusa i to najčešće u susednim državama. Aktivisti/kinje za ljudska prava ukazuju da se takvim merama broj abortusa neće smanjiti, već samo povećati broj ilegalnih prekida trudnoće i time dodatno ugroziti zdravlje žena. „Ovaj zakon bi još više otežao ženama pristup bezbednom prekidu trudnoće, posebno onim iz siromašnih i ruralnih zajednica“, navodi se u pismu koje je potpisalo preko 200 udruženja.\nProteste je podržao i evropski komesar za ljudska prava Nils Muižnieks, koji je naveo da se „sprečavanjem ženama da pristupe legalnom prekidu trudnoće ugrožavaju njihova ljudska prava“.\nTeksas: Zabrana abortusa zbog pandemije


Foto: N.N. | Komšić uputio apelaciju o Zakonu o prebivalištu i boravištu\nSrna 07.01.2021 13:27\nSARAJEVO - Član Predsjedništva BiH Željko Komšić uputio je Ustavnom sudu BiH zahtjev za ocjenu ustavnosti/usklađenosti pojedinih odredaba Zakona o prebivalištu i boravištu BiH, koji je donesen 2015. godine.\nOn je naveo da nečiji imovinski status ne može biti temelj za utvrđivanje bilo čijih prava i osnovnih sloboda, budući da to nije u skladu sa Ustavom BiH, kao ni sa Evropskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda i čak 15 međunarodnih konvencija koje su dio Ustava BiH.\nKomšić tvrdi da se petogodišnjom "primjenom spornih odredaba Zakona o prebivalištu i boravištu BiH došlo do saznanja da bi veliki broj građana, čiji se broj može mjeriti stotinama hiljada, izgubio ranije stečeno pravo na prebivalište, a time i svoj pravni subjektivitet unutar pravnog sistema BiH, što je nedopustivo", prenose federalni mediji.\n"Zbog toga je ovaj zahtjev za ocjenu ustavnosti/usklađenosti sa Ustavom BiH potpuno drugačiji od onog koji je bio predmet razmatranja na Ustavnom sudu BiH iz 2015. godine, odnosno ovo je potpuno novi zahtjev za ocjenu ustavnosti Zakona o prebivalištu i boravištu BiH, sa drugačijim pravnim osnovom i činjeničnim stanjem", kaže Komšić.


Sjećanja - Na današnji dan... Dan kad je Real ''vidio sve zvijezde'' na Marakani! | Radio Televizija BN\nSjećanja - Na današnji dan... Dan kad je Real ''vidio sve zvijezde'' na Marakani!\nI naravno, kad je Kamača šetao Džaja. . .\nFudbal 19.03.2017 | 17:00\nZbog antologijskih okršaja Dragana Džajića, po mnogima u to vreme najboljeg levog krila u Evropi, i tada mladog španskog reprezentativca Hoze Antonija Kamača kojem su proricali najviše domete, utakmica kao utakmica često je ostajala u senci. A bio je spektakl za pamćenje...\nCrvena zvezda uspela je da nadoknadi veliki minus pogocima Džajića u 36. i golmana Olje Petrovića u 55. minutu sa bele tačke, posle čega je na penal ruletu ostvarila trijumf za pamćenje.\nMnogo istorijskih detalja pamti se iz dvomeča Zvezde i Reala 1975. godine. Ovde ćemo još samo pomenuti da je utakmicu dva tima u Madridu posmatralo 125.000 ljudi, u Beogradu „svega“ 100.000. Nema preciznih podataka, ali suma od 225.000 ljudi jedna je od najvećih koja se pominje u dvomečima pod okriljem UEFA...\nBeograd, 19. mart 1975. Stadion Crvene zvezde. Gledalaca: 100.000. Sudija: Kenet Barns (Engleska). Strelci: Dragan Džajić u 36. i Ognjen Petrović u 55pen. Jedanaesterci: Keri 1:0, Del Boske 1:1, Filipović 2:1, Necer 2:2, Baralić 3:2, Agilar 3:3, Savić 4:3, Brajtner 4:4, O. Petrović 5:4, Rubiljan 5:5, Ðordević – promašaj, Benito – promašaj, Janković 6:5, Santiljana – odbranio Ognjen Petrović.


Moto G linija uvek izaziva interesovanje korisnika, a ono neće izostati ni sa novim modelima\nObjavljeno:09/03/2018 03:51 PM Izvor:Benchmark\nAndroid P Developer Preview već otkriva dosta novih, zanimljivih i korisnih funkcija\nObjavljeno:09/03/2018 10:35 AM Izvor:Benchmark\nLG V30S ThinQ skuplji od Galaxy S9 modela!\nLG bi tek trebalo da objavi internacionalne cene i dostupnost LG V30S ThinQ telefona, a biće zanimljivo da li će i po ovim cenama LG parirati Samsungu\nObjavljeno:09/03/2018 09:35 AM Izvor:Benchmark\nPrema prvim reakcijama, svima se sviđaju početni ekrani koje donosi Android P, a oni su dobili zanimljiv novi dizajn\nObjavljeno:09/03/2018 08:44 AM Izvor:Benchmark\nHuawei Mate 10 Lite će tokom narednih nedelja svojim kupcima predstaviti dve specijalno dizajnirane, unapređene verzije softvera\nObjavljeno:08/03/2018 08:47 PM Izvor:Benchmark\nKao što je to ranije već radio sa prethodnim Galaxy Note 8 modelom, Samsung je objavio demo Experience aplikaciju za nove Galaxy S9/S9+ telefone.Kao što je to ranije već radio sa prethodnim Galaxy Note 8 modelom, Samsung je objavio demo Experience aplikaciju za nove Galaxy S9/S9+ telefone.\nObjavljeno:08/03/2018 07:44 PM Izvor:B92\nIzrez u vrhu ekrana izostaje sa budućih iPhone modela\nPotez kompanije Apple se sigurno neće svideti brojnim proizvođačima Android telefona, koji su već implementirali ili planiraju implementaciju izreza\nObjavljeno:08/03/2018 07:01 PM Izvor:Benchmark\nHuawei P20, P20 Lite i P20 Pro na do sada najlepšim renderima\nDojavljivač @evleaks donosi najlepše rendere koji prikazuju tri dolazeća telefona kineske kompanije\nObjavljeno:08/03/2018 06:04 PM Izvor:Benchmark\nGoogle ne planira da Android P donese na svoje ranije uređaje, što uključuje i modele Nexus 6P, LG-proizvedeni Nexus 5X, kao i Pixel C tablet\nObjavljeno:08/03/2018 05:11 PM Izvor:Benchmark\nInternet Radio Serbia


Da li se trudnicama preporučuju vežbe u vodi?\nZašto je dobro vežbati u vodi?\nKorisni saveti za aerobik u vodi\nLekari trudnicama preporučuju lagani program vežbanja tokom drugog stanja. To se uglavnom odnosi na tip vežbi koji ne opterećuje zglobove, kolena i gležnjeve.\nUkoliko želite da ostanete u formi, aerobik u vodi je odličan izbor. Ako imate bilo kakve tegobe, konsultujte se sa svojim lekarom, koji će vas najbolje posavetovati da li da vežbate ili ne.\nVežbe u vodi su jednostavne i bezbedne i nisu dosadne ni početnicama, ali ni ženama koje redovno vežbaju. Čak nije potrebno da znate da plivate, jer se vežbe za početnike izvode u plitkoj vodi bazena. Vežbe se uglavnom izvode u zatvorenim bazenima gde se temperatura lako može kontrolisati.\nTokom boravka u vodi osećaćete se lagano, nećete osetiti opterećenje u nogama i kičmi i biće vam lakše da vežbate. Mnoge trudnice tvrde da im je akvarobik ublažio jutarnje mučnine, smanjio oticanje stopala i gležnjeve, a manje su i šanse za pojavu proširenih vena. Osim toga dokazano je da su vežbe u vodi odlična priprema za porođaj.\nZa vežbe u vodi ne morate čak ni da znate da plivate.\nNe zaboravite da, iako vežbate u vodi, ipak se znojite, pa je veoma važno da pijete dovoljno vode pre, u toku i nakon vežbanja. Uvek neka vam je pri ruci flašica vode, kako bi mogli da se osvežite.\nVeoma je važno da izaberete adekvatan kupaći za vežbe u vodi.\nAko vežbate na otvorenom bazenu, ne zaboravite da se pre treninga namažete kremom za sunčanje, jer je koža osetljivija na sunce tokom trudnoće. Takođe, dobro će vam doći i kačket ili šeširić.\nKako bi učinak vežbanja bio što bolji, redovno odlazite na treninge. Dovoljno je recimo 20 minuta vežbanja tri puta nedeljno.\nLagano počnite sa vežbanjem. Nemojte obraćati pažnju na ostale trudnice; veoma je važno da se vi osećate prijatno pa stoga na prvim treninzima verovatno nećete baš biti u formi, ali videćete da, kako vreme bude odmicalo, imaćete više volje ali i kondicije.\nUkoliko se u bilo kom trenutku osetite loše ili malaksalo, prekinite sa vežbanjem. Osim toga, veoma je važno da slušate svoje telo; ako niste raspoloženi za vežbanje, rekreirajte se šetnjom ili plivanjem koji će vam u tom trenutku možda više prijati.


Perast – Otvorena izložba o kapetanu Konte Luiđi Paolo Marija Viskoviću – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusPerast – Otvorena izložba o kapetanu Konte Luiđi Paolo Marija Viskoviću\nSeptember 17, 2019 Fokus, Kotor, Najave reportaže izvještaji, Ostalo 0\n„Konte Luiđi Paolo Marija Visković (1828-1891), znameniti pomorski kapetan, konzul i rodoljub” – naziv je dokumentarne izložbe autorke Jelene Čečur koja je pred brojnom publikom otvorena u poneđeljak, 16. 09. 2019. godine, u Muzeju grada Perasta. Pomenutom izložbom ova muzejska institucija javnosti je iznova predstavila jednog od najznačajnijih Peraštana koji su drevni bokeljski grad vezali za evropske diplomatske i kulturne tokove.\nDa je konte Visković jedan u nizu znamenitih članova svoje porodice koji su i postizali profesionalne uspjehe i bili rodoljubi i zaštitnici peraškog kulturnog nasljeđa – rekla je otvarajući izložbu istoričarka umjetnosti Marija Mihaliček. „Ova izložba potvrđuje vještinu opstajanja u različitim istorijskim prilikama i stizanja do prestižnog ugleda u službi raznih vlada koje su se smjenjivale u Boki. Bili su istaknuti pomorci pod raznim zastavama, bavili se uspješno diplomatijom, sticali povjerenje i priznanja prije svega svojom predanošću službi, vještinom i požrtvovanjem. Viskovići su ostavili mnoge potvrde o pripadanju civilizovanom svijetu Evrope, ali i sudbinskoj vezanosti za zavičaj i svoje porijeklo” – kazala je Mihaliček i dodala da arhivska građa Viskovića obuhvata period od 1457. do 1927. godine. Voljom i plemenitim naumom posljednjeg potomka ove porodice Josipa, po riječima Marije Mihaliček, porodično nasljeđe ostavljeno je Perastu, a „revalorizacija kompleksa Visković, kule-palate iz XVIII vijeka, biće u potpunosti ostvarena samo ponovnim uspostavljanjem izgubljene memorijalne muzejske funkcije”. „Realizovati konačno taj četiri decenije planirani poduhvat bila bi potvrda prepoznavanja vrijednosti koje neće potisnuti, ali će umanjiti pogubni osjećaj efemernog, prolaznog, koji mnogi žele Perastu da nametnu. Perast svojim duhom, kamenim zdanjima i pokretnim blagom u koje spada i arhivska građa treba zaštitu Kotora i Crne Gore da bi se afirmacijom pravih vrijednosti opirao idejama koje ga svode na puki turističko-ugostiteljski proizvod” – upozorila je Marija Mihaliček koja je dobar dio svoje karijere posvetila istraživanju nasljeđa porodice Visković.\nPublici je rad na izložbi i predstavljanju ličnosti Luiđija Viskovića približila autorka Jelena Čečur, dokumentaristkinja Muzeja grada Perasta. „Luiđi Visković je rođen 29. januara 1828. godine, u stručnoj literaturi i dokumentima zove i Vjekoslav, Lodovico, Alvise i Alojz, bio je Peraštanin čije je primarno opredjeljenje bilo da se bavi onom granom privrede koja je bila najzastupljenija u Boki Kotorskoj – pomorstvom. Bio je cijenjeni pomorski kapetan širom Monarhije, a svoju sposobnost, ljudskost i odanost carstvu pokazao ploveći pod austrijskom zastavom. Pružena mu je prilika da uđe u diplomatske krugove toga doba i samim tim mali Perast, koji je izgubio nekadašnji sjaj, približi evropskim kulturnim društvenim tokovima. Naime, Luiđi Visković je imenovan za počasnog vicekonzula Austrije u Osmanskom carstvu. Od tog momenta njegova konzularna karijera je išla uzlaznom putanjom. Iz statusa počasnih konzula prešao je u status efektivnih konzula, te na ljestvici konzularnih klasa napredovao. Prvobitno je bio imenovan za vicekonzula u Sulini i Tulči koji su u momentu njegovog imenovanja bili pod osmanskom vlašću, a potom za konzula u italijanskom gradu Brindiziju i ponovo u Sulini. Godine 1885. konačno je unaprijeđen i imenovan za generalnog konzula u tadašnjem osmanskom gradu Solunu“ – kazala je Čečur. Za svoje podvige Visković je odlikovan više puta od strane najznačajnijih evropskih monarhija i zemalja. „Prvo odlikovanje mu je bilo – medalja za hrabrost Kraljevine Dvije Sicilije, koju je dobio kao priznanje za spasavnje napuljskih mornara iz oluje. Za vrijeme vršenja funkcije konzula u Sulini odlikovan je Ordenom Viteza italijanske krune, pruskim ordenima – Ordenom kraljevske krune III i IV stepena u periodu kada je bio konzul u Sulini, kao i Ordenom Crvenog orla III stepena za vrijeme dok je vršio funkciju generalnog konzula u Solunu. Ova dva pruska ordena bili su istog ranga. Dodijeljena su mu i ruska odlikovanja, tačnije Orden Sv. Ane III i Orden Sv. Stanislava II stepena (komandant). Ukazana mu je čast da mu bude uručen i Orden Viteškog krsta – Albertov orden. Luiđi je bio odlikovan austro-ugarskim Ordenom Franca Jozefa I V stepena (vitez) 6. aprila 1866. godine. Ovaj orden se najčešće dodjeljivao diplomatama. Luiđiju Viskoviću je Sveta Stolica urucila Orden Sv. Grgura Velikog sa zvijezdom. Odlikovan je i osmanskim ordenima Medžedije IV stepena i Osmanlije III stepena“ – pojasnila je autorka izložbe ukazujući na vanredno poštovanje koje je ovaj Peraštanin stekao na evropskim dvorovima za svoja postignuća i sposobnosti.\nOtvaranje izložbe posvećene Luiđiju Viskoviću bila je prilika i da publiku pozdravi i Slađana Mijanović, nova VD direktorice OJU „Muzeji“ koja je na dužnost stupila prije sedam dana. Ona je pohvalila zalaganje dokumentaristkinje Jelene Čečur i dodala: „Smatram da izložbe ovog tipa predstavljaju najbolji način otkrivanja i prezentacije našeg kulturnog nasljeđa. Uvijek pruže neka nova saznanja i daju doprinos kompletiranju slike prošlosti ovog grada i njegovih žitelja. Nadam se da će ova ustanova iznjedriti brojne kvalitetne izložbe koje će doprinijeti da se naša publika zbliži sa peraškom prošlošću i njegovim nekadašnjim načinom života”.\nPodsjetimo, projekat koji je rezultirao izložbom posvećenom Luiđiju Viskoviću finansijski je podržao hotel i restoran „Conte” iz Perasta.\nFebruary 29, 2020 Fokus, Kotor, Najave reportaže izvještaji, Ostalo 0\nSeptember 17, 2020 Fokus, Kotor, Likovna umjetnost, Najave reportaže izvještaji 0\nOpštinska javna ustanova „Muzeji“ Kotor, u saradnji sa lokalnom zajednicom, organizuje izložbu unikatnog nakita i ukrasnih torbi Dijane Dike Saveljić „Dikine kolane i borše“ koja će biti otvorena u petak 18. septembra 2020. godine u […]


Korona žurka – GLAS SRBIJE\nОзнака: Korona žurka\nUhapšena Beograđanka I.P. (45) zbog organizovanja korona žurke na Voždovcu!\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu uhapsili su I. P. (45), odgovornu osobu ugostiteljskog objekta u opštini Voždovac u kojem je sinoć zatečeno 70 osoba, saopštio je danas MUP. Ona je uhapšena zbog postojanja osnova sumnje da je izvršila krivično delo nepostupanje po zdravstvenim propisima za vreme epidemije. Kako se navodi u saopštenju, policija je prilikom pružanja asistencije komunalnoj miliciji…\nHronika, VestiHapšenje, Korona žurka


Beograd na mutnoj vodi - Ministarstvo prostora - Peščanik\n“Beograd na vodi” već danima talasa domaću javnosti, a da još uvek zapravo ništa ne znamo. Projekat je najavljen kao spasonosan: 3 pa zatim još 5 milijardi evra, 200.000 radnih mesta i izlazak iz krize. Ipak, ostaje nejasno da li je reč o investiciji ili kreditu, kakav bi trebalo da bude pravni odnos između kompanije Eagle Hills i Vlade Srbije, šta je uloga grada, zašto nije bilo ni tendera ni konkursa, na osnovu kojih analiza i dokumenata je urađen master plan, ko je njegov autor i još mnogo nedoumica koje su istakli oni koji se “sprdaju s tuđim novcem,” kako je to sažeo prvi potpredsednik Vlade i vizionar “Beograda na vodi” Aleksandar Vučić.\nGoran Vesić, sekretar Privremenog organa Beograda, bio je rečitiji i pojasnio nam je da je konkurs (koji je za tu lokaciju obavezan po Generalnom urbanističkom planu Beograda) zapravo otvoren već decenijama. Njegov šef, Siniša Mali, otišao je korak dalje pa se složio sa ocenom “Transparentnosti Srbija” da se ne može voditi argumentovana diskusija o projektu dok se o njemu ne znaju osnovni podaci, da bi zatim došao do logičke konsekvence: pošto oni te podatke ne objavljuju, diskusiju i nećemo voditi. Uostalom, vreme je izbora, žanr nalaže da se obećavaju kule i gradovi. A “Beograd na vodi” bi pored kule od 180m, trebalo da ima i ekskluzivne hotele, tržni centar, komercijalne, stambene, kulturne i sportske objekte. Kako će sve to tačno izgledati i kako će se uklopiti u postojeću infrastrukturu takođe još uvek ne znamo.\nZnamo samo da su nečije tri milijarde preče od naše pameti. A u svom gnevu reformatora-pravednika, Vučić poentira (nažalost samo retoričkim) pitanjem “gde vi mislite da mi živimo, gde hoćete da mi živimo”. I zaista, jedno ozbiljno društvo bi trebalo da ima viziju toga kako želi da se razvija, odnosno onoga šta želi da postane. Jednom kad se spustimo na tu vodu, kuda ćemo zaploviti? Trenutno najjača partija u zemlji je dala svoju viziju kroz projekat “Beograd na vodi” koji već nosi epitet nacionalnog značaja. A šta je tačno paradigma razvoja koja nam se nudi?\nIzmestićemo železničku i autobusku stanicu iz centra grada kako bi napravili marinu za privatne jahte. Sagradićemo luksuzne hotele kako bi postali turistička destinacija. Rešićemo nezaposlenost sa privremenim radnim mestima na građevini. Napravićemo najveći tržni centar na Balkanu i dodatne komercijalne prostore pošto se postojeći godinama ne iznajmljuju. Gradićemo luksuzne stanove u gradu sa stotinama hiljada ljudi bez rešenog stambenog pitanja. I šta onda? Kako ćemo tačno živeti bolje? Sa čim ćemo kupovati u tom tržnom centru?\nAli uostalom, ko će kupiti sve te kvadrate? Ko će odsedati u tolikim hotelima? Zašto će dolaziti svi ti tajkuni, šeici i drugi biznismeni, jednom kad i poslednju industrijsku zonu pretvore u luksuzni hotel, a sav prostor između popune tržnim centrima? Neće dolaziti ovde da trguju pošto smo mi naše fabrike pretvorili u hotelska predvorja. Neće dolaziti ni zbog naše pameti pošto da je imamo ne bi od zemlje pravili centar bogataškog turizma. A neće dolaziti ni zbog turizma pošto se turistička destinacija ne postaje tako što sagradiš par skupih hotela.\nZnaju to i vizionari “Beograda na vodi”; da ne znaju ne bi se toliko ljutili što neumesnim pitanjima plašimo tog jednog investitora koji se napokon javio na “konkurs” koji traje već decenijama. Da je posao isplativ, zar se ne bi razni investitori utrkivali za takvu priliku? Zna to i Muhamed al Abar kome je pripalo da u predizbornoj kampanji maše sa 3 milijarde evra i budućim kupcima milion ipo kvadrata. Za uzvrat će verovatno dobiti da sagradi (isplativi) deo onoga o čemu se sada priča. Pogađate, to neće biti opera ili zeleni pojas, već baš tržni centar na samoj obali. A mi? Izgubićemo retko vredan prostorni resurs i priliku da definišemo izgled i sadržaj izlaska Beograda na reku.\nSve to nameće bar dve dileme. Pre svega, kad je tačno bajka o stranim investitorima kao spasiocima domaće privrede metastazirala do toga da više nije bitno ni kako ni u šta se investira? Nekada su nam obećavali hleb za tri dinara i pokretanje fabrika, a sada mogućnost da gledamo kako se bogataši šepure po obali Save. Dok je primamljivost jeftinog hleba jasna, sakupljanje mrvica koje ostave bogati gosti i nije neka ponuda.\nI drugo, da li smo stvarno spremni da tako jeftino izgubimo razvojne potencijale poput Savskog amfiteatra? Drugačiji razvoj ovog pojasa, sa bogatim javnim i ekološkim sadržajima, u mnogome može da podigne kvalitet života svih građana Beograda i da sam grad učini primamljivijim daleko većem broju ljudi nego što su to potencijalni turisti sa jahtama na Savi i Dunavu. Zbog toga se ovakvim projektima mora prići mnogo opreznije, sagledavajući kontekst i potrebe celog grada, planirajući za budućnost a ne samo za izbore. Jer pravo pitanje zaista glasi: „gde hoćete da mi živimo?“\nAuthor: Ministarstvo prostora