Arheološki nalazi u centru Čačka | Arheo-amateri Srbije\nнедеља, 3. јул 2022. - 23:01\nOtkriveni fragmenti predmeta u Čačku za koje se pretpostavlja da potiču od pre tri milenijuma. Iskopavanja su vršili stručnjaci Zavoda za zaštitu spomenika kulture iz Kraljeva i čačanskog Narodnog muzeja.\nRadovi na tom lakalitetu trajali su sedam dana, rekla je direktor Narodnog muzeja u Čačku Delfina Rajić, dodajući da najnovije arheološko otkriće pokazuje da Čačak spada u „najstarije gradove u Srbiji“.\n„U moravskoj dolini se odvijao intenzivan život u praistoriji i tokom gvozdenog doba, a zatim u antici. Iz doba Rimske dominacije ostali su tragovi urbanizacije današnjeg gradskog područja. Tom periodu pripadaju već otkrivene Rimske terme u centru grada, gde je bila najizraženija graditeljska delatnost i tokom poslednja dva veka“, izjavila je Delfina Rajić.\nCilj istraživanja bilo je ispitivanje značaja bunara do kog se došlo prilikom pripremnih raskopavanja za rekonstrukciju gradskog trga.\nOtkopavši dve sonde, na dubini od dva metra, arheolozi su u prvoj pronašli delove praistorijske keramike sa prelaza između bronzanog i gvozdenog doba, oko 1.000 godina pre nove ere.\nOsim keramike, konstatovane su i životinjeske kosti, kamene alatke i, kako ističe Delfina Rajić, moguće je da se radi o „naseobinskom horizontu“.\n„Mlađi slojevi su sa keramikom iz Turskog perioda i verovatno sa antičkom keramikom. Pronađeno je nekoliko pragmenata zdela, turske lule, kao i staklene boce. U sondi su dokumentovani i temelji građevina sa dosta cigle i crepa, ali se ne može pouzdano datovati“, rekla je Delfina Rajić.\nRimske terme iz četvrtog i petog veka naše ere, koje se nalaze na nekoliko desetina metara od trga, do sada su smatrane za najstariji spomenik prošlosti.\nBlizina lokaliteta sa Rimskim termama ispunila je očekivanja čačanskih arheologa da dublji slojevi kriju tragove davnog života gradskog područja.\nPrethodni: Antikviteti – „udarna“ investicija\nSledeći: Arheolog amater otkrio najveće anglosaksonsko blago


ŠABIĆ UPOZORAVA UDOVIČKI: Zakon o pristupu informacijama se ne primenjuje kako treba\n17:29h ARENA OSTAJE BEZ SLOBODNE POSTELJE: Tokom poslednja 24 sata rekordan prijem kovid bolesnika MEDICINARI NE MOGU DA DOĐU DO DAHA\nOVAJ MLADIĆ PRIVUKAO JE POSEBNU PAŽNJU NA LITURGIJI Evo ko je on i odakle 500\nKO IZGUBI ČULO MIRISA IMA ANTITELA NA KORONU: Ovo je jedno od najvećih 10\t154\nMIHAJLOVIĆEVA ZA KURIR „Supermen“ Bajatović u 14 preduzeća sebi dao funkciju, 28\t440\nSESTRA PATRIJARHA IRINEJA PRISUSTVOVALA SAHRANI: Teško podnela smrt brata, 6\t1.8k\nSRBIJA ISPRATILA PATRIJARHA IRINEJA: Sahranjen u kripti Hrama Svetog Save 218 108\t245\nĐAKE ČEKA MESEC DANA PAUZE: Ružić otkrio kad bi mogao da počne ZIMSKI RASPUST 14\t22\nVEOMA TEŠKA NEDELJA JE PRED NAMA, ALI IMA I DOBRIH VESTI: Dr Tiodorović 2\t239\nTOKOM ZAUPOKOJENE LITURGIJE ZA PATRIJARHA: Golub uleteo u Hram Svetog Save 5\t107\nKOVČEG U KRIPTI HRAMA POSUT ZEMLJOM: Na ovom mestu će počivati preminuli 2\t9\nKURIR OTKRIVA ŠTA PIŠE U NOVOJ UREDBI VLADE SRBIJE: Rešena dilema da li 80\nRADMILA (19) U BUĐANOVCIMA NESTALA BEZ TRAGA PRE SKORO MESEC DANA: Majci 20\t555\nPREMINUO JABLAN MEDENICA: Porodica sumnja da je umro od korone, podnela\nŠtetno po ugled državne administracije\n27.01.2016. 13:52h 14.03.2017. 03:48h\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić upozorio je ministarku za državnu upravu i lokalnu samoupravu Kori Udovički na specifičnu, nepoželjnu i sve češću pojavu u sprovođenju Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja i s tim u vezi zatražio preduzimanje potrebnih mera.\nPoverenik je u pismu ministarki Udovički naveo da se od podnosilaca zahteva za pristup informacijama traži da zahtev "urede", odnosno da "preciziraju", jer je navodno "nejasan" ili "neuredan", pa čak i kad nije takav, i ocenio da takva praksa šteti ugledu državne administracije i uspostavljanju poverenja gradjana u njen rad.\n"Posebno je zabrinjavajuće da se to dešava i onda kada su predmet zahteva za pristup informacijama sadržina, odnosno kopije dokumenata čije postojanje i naziv su opštepoznati", naveo je Šabić.\nPrema njegovim rečima, svi koji rade u administraciji, u organima vlasti, imaju obavezu da u svom radu i postupanju polaze od toga da je njihov osnovni zadatak omogućavanje lakšeg ostvarivanja prava građana, a nikako ne otežavanje i komplikovanje koje neretko asocira i na šikaniranje.\nS tim u vezi, poverenik je još jednom podsetio da je svako nezakonito onemogućavanje ostvarivanja prava na pristup informacijama, pored ostalog i zakonom predviđen, kažnjiv prekršaj\nRodoljub ŠabićpoverenikzaštitainformacijeKori Udovičkiministarkaadministracijazakonprimena\nOVAJ MLADIĆ PRIVUKAO JE POSEBNU PAŽNJU NA LITURGIJI Evo ko je on i odakle dolazi da isprati patrijarha Irineja KURIR TELEVIZIJA 500\nKO IZGUBI ČULO MIRISA IMA ANTITELA NA KORONU: Ovo je jedno od najvećih otkrića u KROĆENJU KOVIDA 19! Oboleli se dele na DVE GRUPE! 10\t154\nMIHAJLOVIĆEVA ZA KURIR „Supermen“ Bajatović u 14 preduzeća sebi dao funkciju, a svojim ljudima i apanaže od 5 do 20 hiljada €! 28\t440


Budite puni energije: Ovaj suplement daje snagu i štiti od stresa!\nNeophodan za pravilno funkcionisanje nervnog sistema\nLepi & Zdravi 16.09.2018. - 00:00h Autor: Promo\nUkoliko osećate grčeve u mišićima, imate problem sa anskioznošću, ili patite od nesanice, moguće je da vašem telu nedostaje magnezijum. Manjak energije, kao i blago povišen pritisak takođe mogu biti pokazatelj manjka magnezijuma u organizmu. On je neophodan za pravilno funkcionisanje nervnog sistema, učestvuje u proizvodnji energije i štiti ceo metabolizam. Takođe je najbolja zaštita mišića i kostiju.\nNizak nivo magnezijuma je povezan sa psihološkim problemima.


Slike sa venčanja (koje je neko pojeo) - Lola\nNa dan venčanja fotograf je izbrisao fotografije s fotoaparata. Još se ne zna kako. One koje smo imali bile su prelepe, sa i bez gostiju, ali pomisao na one koje su nestale stvarao mi je klupko nervoze u stomaku svaki put kad na njih pomislim.\nfotografije izbrisati slike par uspomene vjenčanje


LIGO — Википедија\nLIGO Hanford Washington\nHanford Sajt, Vašington i Livingston, Luizijana, SAD\nTeleskop za detekciju gravitacionih talasa\nLaserska interferometarska opservatorija gravitacionih talasa (LIGO) je projekat velikih razmera čija je svrha otkrivanje kosmičkih gravitacionih talasa i razvoj astronomskog alata za istraživanje gravitacionih talasa. U okviru projekta izgrađene su dve opservatorije u Sjedinjenim Američkim Državama, sa ciljem da se detektuju gravitacioni talasi tehnikom laserske interferometrije. Opservatorije koriste 4 kilometara udaljena ogledala koja mogu da detektuju promene manje od 1/10.000 prečnika protona.\nPrva istraživanja u LIGO opservatoriji finansirala je Nacionalna Naučna Fondacija (NSF), a izgradili su je i njome upravljaju Kalifornijski Tehnološki Institut i MIT. Podaci su sakupljani u periodu od 2002. do 2010. godine, ali nisu detektovani gravitacioni talasi. Projekat za unapređenje LIGO detektora započet je 2008. uz podršku NSF, Saveta za naučno-tehnološki razvoj iz Ujedinjenog Kraljevstva (STFC), Nemačkog instituta Maks Plank i Istraživačkog odbora iz Australije, a otpočeo je 2015. godine.  Prva detekcija gravitacionog talasa zabeležena je već 2016. godine, a na ovom otkriću je radilo preko 1000 naučnika širom sveta organizovanih od strane LIGO i Virgo organizacija, kao i 440.000 aktivnih korisnika Einstein@home mreže.\n1.2 Prve opservacije\nPrototip interferometrijskih detektora gravitacionih talasa (sa ogledalima postavljenim na ploči izolovanoj od vibracija) izgradio je krajem šezdesetih godina Robert Forvard sa kolegama iz istraživačkih laboratorija Hags, a sedamdesetih godina (sa neizolovanim ogledalima od kojih se svetlost odbijala višestruko) Rejner Vejs sa Tehnološkog Instituta u Masačusetsu. Godine 1980. NSF je finansirala istraživanje sa velikim interferometrom, vođeno od strane Pola Linseja, Pitera Salsona i Rejnera Vejsa sa MIT-a, a već naredne godine su Ronald Drever i Sten Vitkomb sa Kalifornijskog Tehnološkog Instituta konstruisali i 40 metara širok prototip.\nPod pritiskom od strane NSF, MIT i Kalifornijski Tehnološki Institut se udružuju da vode LIGO projekat koji je baziran na istraživanjima sa MIT-a i eksperimentalnom radu sa Kalifornijskog Tehnološkog instituta, Glazgova i MIT-a. Drever, Torn i Vejs formiraju LIGO upravni odbor, ali ne dobijaju finansije 1984. i 1985. Iduće godine je zatraženo da napuste upravni odbor i umesto njih je postavljen jedan direktor, Rokus E. Vogt sa Kalifornijskog Tehnološkog Instituta. 1988. godine. odobrene su finansije za projekat istraživanja i razvoja.\nPrve opservacije[уреди | уреди извор]\nU toku prvih LIGO istraživanja u periodu 2002-2010. godine nije detektovan nijedan gravitacioni talas. Od 2004. godine, pod vođstvom Bariša, finansije i radovi usmeravaju se ka narednoj fazi razvoja LIGO-a koja je dobila naziv "Unapređeni LIGO". Ova promena je propraćena prekidom rada na nekoliko godina, dok su detektori zamenjivani znatno poboljšanim verzijama. Dobar deo LIGO istraživanja se zasnivao na pionirskom radu na detektoru GEO600 u Hanoveru, u Nemačkoj. Februara 2015. godine LIGO detektori su bili spremni za rad na obe lokacije.\nDetekcije[уреди | уреди извор]\n11. februara 2016. godine LIGO i Virgo organizacija su objavile rad o detekciji gravitacionih talasa. Signal je uhvaćen 14. septembra 2015. u 09:51 UTC i potiče od sudara dve crne rupe pojedinačnih masa od oko 30 Sunčeve mase, udaljenih 1,3 milijardi svetlosnih godina od Zemlje.\n2. Maja 2016. godine članovi LIGO organizacije i drugi učesnici nagrađeni su Specijalnom nagradom za otkrića u fundamentalnoj fizici, za doprinos direktnoj detekciji gravitacionih talasa.\nAjnštajnova Teorija Relativnosti\n^ Bariš, Bari. „LIGO and the Detection of Gravitational Waves”. Physics today.\n^ „Činjenice o LIGO”. LIGO caltech.\n^ Šumejker, Dejvid (2012). „Evolucija naprednog LIGO-a” (PDF). LIGO Magazin.\n^ „LIGO/Virgo cenzus”. LIGO.\n^ „Početak projekta Einstein@home”. APS Physics. 2005.\n^ Dejvid, Kastelveči (15. septembar 2015). „Nastavak potrage za gravitacionim talasima”. Nature.\n^ „Kratka istorija LIGO-a” (PDF). Wayback Machine. 3. jul 2017.\n^ а б Buderi, Robert (18. septembar 1988). „Potraga za gravitacijom: Kako je rizičan projekat dobio finansije?”. The Scientist.\n^ „Korak bliže otkriću gravitacionih talasa uz Unapređeni LIGO”. SPIE. 4. januar 2016.\n^ „Napredak LIGO detektora”. Wazback Machine. Februar 2015. Проверите вредност парамет(а)ра за датум: |date= (помоћ)\n^ „Otkriveni gravitacioni talasi”. Nature. 11. februar 2016.\n^ „Nagrade u fundamentalnoj fizici”. Breakthrough Prize. 2016.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=LIGO&oldid=23452279”\nДатум и време последње измене странице: 24. новембар 2020. у 15:10


bosnalijek | Novi.ba\nIzet Arslanagić osuđen na godinu zatvora\nKantonalni sud Sarajevo osudio je Izeta Arslanagića, uhapšenog u akciji "Buyer", na jednu godinu zatvora.\nDok se bosanskohercegovačko pravosuđe pripremalo za blokiranje kuća, stanova i vikendica Vedada Arslanagića i članova njegove porodice u Bosni i Hercegovini (BiH), ovaj Sarajlija je kupovao nove vi...\nProdaja je obavljena na vanrednoj aukciji Metodom 1 – jednokratne prodaje pri kojoj su dozvoljeni samo kupovni nalozi koji glase na količinu identičnu onoj iz prodajnog naloga. Riječ je o prodaji 1...\nNa Sarajevskoj berzi ove sedmice ostvaren promet od 9.897.487,14 KM\nNa ovosedmičnom trgovanju na Sarajevskoj berzi ostvaren je promet od 9.897.487,14 KM, dok je u sklopu 103 transakcije ukupno prometovano 2.659.949 vrijednosnih papira. U ovom periodu minimalno j...\nSarajevska berza: Nije uspjela prodaja dionica Bosnalijeka\nDanas zakazana izvanredna aukcija za prodaju manjinskog udjela Vlade FBiH u Bosnalijeku po cijeni dionica od 15,50 KM nije realizirana jer nije bilo zainteresiranih kupaca.


Objavio/la talha u 15:36, 0 komentar(a), print, #\nTuga i dowa\nAllahu moj, ništa nije lahko osim onoga što Ti učiniš lahkim, a Ti i tugu možeš učiniti lahkom. AMIN\nObjavio/la talha u 22:04, 0 komentar(a), print, #\nGospodaru ako sam pravedan i dobar,koristan ljudima da budem u vlasti, molim Te podari mi mjesto u vlasti! Ako pak nisam dobar i pravden za ljude ne daj mi mjesto u vlasti!\nObjavio/la talha u 16:09, 0 komentar(a), print, #


Kineske vlasti su brzo reagovale da bi ograničile ekonomsku štetu od koronavirusa\nOsim ugrožavanja zdravlja i života sve većeg broja ljudi, koronavirus je uzdrmao kinesku i svetsku ekonomiju, pogubnije nego SARS pre skoro dve decenije. Naime, SARS nije “potopio” svetska tržišta, ali koronavirus bi mogao - ukoliko potraje - upozoravaju stručnjaci.\nUdeo kineske ekonomije u svetskoj je nekoliko puta veći nego početkom 2000-ih. Kina je najveći izvoznik na svetu i, istovremeno, “svetska fabrika” u kojoj su sklapaju proizvodi kao što su “Ajfon” i mnogi drugi.\nOd proizvodnje komponenti u Kini u velikoj meri zavisi svetska privreda. Istovremeno, ona je najveći konzument sirovina, poput nafte, gasa i bakra, ali i luksuznih proizvoda. S druge strane, rast globalnog turizma u velikoj meri zavisi od nekoliko stotina miliona pripadnika kineske srednje klase koja poslednjih godina sve više putuje.\nUdar na globalni turizam\n“Broj putnika za Lunarnu novu godinu je pao za 55 odsto u odnosu na isti događaj prošle godine. Imajući u vidu da kineski turisti dosta troše u mnogim azijskim državama, posledice zabrane putovanja osetiće se u celom regionu,” kaže Najl Širing (Neil Shearing), glavni ekonomista u londonskoj konsultantskoj firmi “Kapital Ikonomiks” (Capital Economics).\nVlade zatvaraju granice za ulazak stranih državljana koji su nedavno bili u Kini. To znači manje avionskih letova, zbog čega avioprevoznici trpe negativne efekte ograničenja putovanja.\nNa desetine njih – od Er Fransa, preko Er Astane do Delta Erlajnsa – suspendovali su ili ograničili komercijalne letove u i iz Kine. Peking i Šangaj su među gradovima koje su ove mere najviše pogodile. Pojedini avioprevoznici su obustavili letove i za Hongkong, poluatonomnu kinesku regiju.\nTokom epidemije virusa SARS 2002-3, azijski avioprevoznici su pretrpeli gubitke od šest milijardi dolara, navodi nadležno međunarodno telo za vazdušni transport (The International Air Transport Authority). Istovremeno, operateri iz Severne Amerike bili su tada u minusu milijardu dolara, dok su evropski uglavnom prošli bez posledica.\nKoronavirus će “definitivno” premašiti pomenutu cifru, ocenjuje Ivan Su, analitičar Morningstara, kompanije za pružanje finansijskih usluga.\nRazlog je što sada kineski turisti mnogo više putuju nego početkom 2000-ih. Tako je 2019. oko 660 miliona kineskih građana putovalo avionom – sedam puta više nego 2003. godine, prenosi agencija Sinhua. To je mnogo veći rast nego što je globalni prosek. Naime, 2003. godine zabeleženo je 1,7 milijardi putnika avionom, a 2018. godine 4,2 milijarde, podaci su Svetske banke.\nTuristi iz Kine su od septembra 2018. do septembra 2019. potrošili više od 250 milijardi dolara, ostvarivši 173 miliona poseta – više nego iz bilo koje druge zemlje.\n“Avioprevoznici su sada više na udaru jer je Kina motor svetske ekonomije,” izjavio je za CNN Šukor Jusof (Shukor Yusof), čelnik konsultantske kompanije za avio prevoz Endu Analitiks (Endau Analytics) iz Malezije.\n“Turizam je ranjiv na posledice kriznih situacija u zdravstvu i već oseća efekte ove infekcije. Međutim, prerano je u potpunosti procenjivati kakav će biti njen konačni bilans,” navodi se u saopštenju Organizacije Ujedinjenih nacija za turizam.\nStoga, ako se ubrzo ne pronađe lek za koronavirus, postoji rizik da se “ugrozi ionako krhki globalni ekonomski oporavak,” upozorava londonski Centar za ekonomska istraživanja.\nVuhan, grad sa 11 miliona stanovnika u kome je žarište krize, veliki je industrijski centar u kome 50 odsto proizvodnje otpada na sklapanje automobila i magnet je za strane firme. Vuhan je sa 10 univerziteta treći po veličini obrazovni i naučni centar u Kini.\nFabrikama za proizvodnju automobila u Kini – poput Volksvagena, Tojote, Dajmlera, General Motorsa, Renoa, Honde i Hjundaija - naloženo je da ostanu zatvorene i nakon Lunarne godine krajem januara, jer su milioni radnika blokirani zbog virusa u gradovima širom Kine.\nPrema S&P Global Ratings, koronavirus će primorati ove kompanije da smanje proizvodnju za 15 odsto u prvom kvartalu.\nZiđin radnicima iz provincije Hubej zabranio povratak u Srbiju\nRanjivost globalne ekonomije\nBrinu i efekti po svetsku ekonomiju. Naime, u vreme izbijanja SARS 2002. godine, kineska ekonomija je činila svega 4,3 odsto svetske sa proizvodnjom i prodajom uglavnom jeftine robe kao što su majce i patike. Sada je taj udeo narastao na 16,9 procenata sa sve većim učešćem visoke tehnologije, poput proizvodnje smart telefona. Kina je druga ekonomija po veličini u svetu, posle SAD.\nMnoge globalne kompanije oslanjaju se na snabdevače koji posluju u Kini.\nPodcast: Koliko će koronavirus uzdrmati svetsku ekonomiju?\nTako američka kompanija Qualcomm (QCOM), najveći proizvođač čipova za smart mobilne telefone, upozorava da širenje koronavirusa izaziva veliku neizvesnost oko nabavke neophodnih komponenti.\nZbog nedostatka delova, Hjundai je bio primoran da privremeno zatvori fabrike u Južnoj Koreji, Fijat Krajsler (FCAU) je napravio rezervne planove kako bi izbegao isti scenario u pojedinim filijalama u Evropi, a ostale kompanije za proizvodnju automobila na starom kontinentu i u SAD upozoravaju da imaju rezervne delove za još samo nekoliko sedmica.\nZbog nedostatka delova, Hjundai je bio primoran da privremeno zatvori fabrike u Južnoj Koreji, Fijat Krajsler (FCAU) je napravio rezervne planove kako bi izbegao isti scenario u pojedinim filijalama u Evropi, a ostale kompanije za proizvodnju automobila na starom kontinentu i u SAD upozoravaju da imaju rezervne delove za još samo nekoliko sedmica\nZabrinuti su i u “Eplu” (Apple) jer je 290 od 800 njegovih snabdevača stacionirano u Kini.\nStarbaks (Starbucks) i IKEA su privremeno zatvorili mnoge svoje radnje u Kini. Tržni centri su opusteli, što brine i svetske investitore a ne samo domaće.\nPogođene su mnoge zemlje poput Čilea koji plasira u Kinu trećinu svog izvoza. Proizvođači iz Čilea sada nastoje da natovarenu robu na brodove – poput vina i morskih plodova - plasiraju u druge azijske zemlje, nakon što su narudžbe iz Kine smanjene za 50-60 odsto po izbijanju epidemije, prenosi Blumberg.\nNa udaru su u i proizvođači luksuzne robe, koji se oslanjaju na kineske građane koji troše dosta kod kuće i u inostranstvu.\nTako je britanska kompanija Barberi (Burberry - BBRYF) zatvorila 24 od 64 svoje radnje u Kini, a njen direktor je upozorio prošle sedmice da virus ima “negativne efekte na tražnju luksuzne robe”.\nGoldman Saks (Sachs) procenjuje da će se to negativno odraziti i na SAD, jer se smanjiti broj kineskih turista koji posećuju ovu zemlju, kao i na izvoz američkih proizvoda u Kinu.\nOva investiciona banka predviđa da će zbog virusa američka privreda opasti za 0,4 odsto u prvom tromesečju, mereno na godišnjem nivou. Očekuje se blagi rast u sledećem kvartalu, ali postoji rizik od većih potresa, dodaje Goldman Saks.\nAzija prva na udaru\nNajviše su na udaru zemlje u Južnoj Aziji jer su njihove ekonomije tesno povezane sa kineskom. “Gardijan” (Guardian) podseća da je ekonomska kriza koja je pogodila ovaj kontinent 1997-8, najdublja nakon Drugog svetskog rata, delimično izazvana devalvacijom kineskog juana.\nJapan je takođe veoma izložen, iako je bogatija zemlja, jer je Kina veliki kupac industrijskih mašina, automobila i tehnološki sofisticirane robe namenjene širokoj potrošnji. S druge strane, komponente iz Kine su veoma važne za japanske fabrike.\nIstovremeno, trpi i australijska ekonomija, između ostalog, i zbog mnogo manjeg broja kineskih studenata koji su se vratili da nastave studije u ovom semestru.\nNegativni efekti po rusku privredu\nRusija će se posebno naći na udaru.\nNaime, ona neguje sve bliskije odnose sa Kinom naročito od aneksije Krima 2014. Peking je sada glavni trgovinski partner Moskve, tako da su dve zemlje dostigle godišnju razmenu od 100 milijardi dolara.\nMeđutim, Rusija je 31. januara zatvorila granicu sa Kinom dužu od četiri hiljade kilometara, uključujući 16 graničnih prelaza.\nKrajem januara Moskva je saopštila da suspenduje bezvizni program za kineske turiste, ključni pokretač ruske turističke industrije od 2015. godine.\nUdruženje turističkih operatora sa sedištem u Moskvi je saopštilo da mogu izgubiti 100 miliona dolara zbog pomenute restrikcije, kao i dodatnih 10 miliona zbog otkazivanja ili odlaganja putovanja ruskih turista u Kinu.\nKina ubrizgava novac u ekonomiju\nKineske vlasti su brzo reagovale da bi ograničile ekonomsku štetu od koronavirusa.\nTako je Narodna banka smanjila prošle sedmice ključnu kamatnu stopu i ubrizgala veliku količinu gotovog novca na finansijska tržišta kako bi smanjila pritisak na banke, preduzeća i građane koji uzimaju kredite.\nZvaničnici u Pekingu su takođe najavili nove poreske olakšice i subvencije u cilju pomoći potrošačima.\nMeđutim, Kina je sada ranjivija nego pre 17 godina u vreme izbijanja SARS-a.\n“Sada ima mnogo veći dug, tu su tenzije sa ključnim trgovinskim partnerima, a njen ekonomski rast usporava poslednjih godina, što je slaba startna osnova za suočavanje sa ovakvom krizom,” kaže Rafi Hajat (Raphie Hayat), ekonomista holandske banke ING.\nAnalitičari Kapital Ikonomiksa očekuju da će kineske vlasti narednih dana najaviti dodatne mere.\nOni smatraju da će, u slučaju širenja virusa, zvanični Peking morati da odustane od dugoročnih napora da kontroliše svoj dug, te da će upumpavati novac direktno u ekonomiju.\nCentralne banke susednih zemalja, uključujući Šri Lanku, Maleziju, Tajland i Filipine smanjile su kamatne stope poslednjih sedmica.\nUsporavanje rasta kineske ekonomije\nProcenjuje se da će kineski ekonomski rast pasti sa 6,1 odsto u prošloj na 5,6 u ovoj godini, navodi “Okford Ikonomiks” (Oxford Economics).\nMeđutim, Žang Ming iz kineske Akademije društvenih nauka procenjuje da će rast bruto društvenog proizvoda (BDP) iznositi oko pet procenata, a “ne možemo isključiti mogućnost da bude i ispod pet odsto”.\nJoš pesimističnija je prognoza Dijane Čojleve, glavne ekonomistkinje “Enodo Ikonomiks” (Economics), koja tvrdi da je ekonomski rast u Kini prošle godine iznosio samo 3,7 odsto, a da će ove biti još niži, prenosi “Gardijan” (Guardian).\nOna smatra da će se negativne posledice osećati u kineskoj privredi i kada prođe zaraza, jer se suočava sa problemom loših dugova zastarelih državnih kompanija. Zbog toga će dodatni novac koji vlasti u Pekingu sada ubacuju u privredu da bi je oživele, uglavnom završiti za spasavanje preduzeća od bankrotstva, ističe Čojleva.\nCentralne banke najvećih država potrošile su znatan deo sredstava – koja se uobičajeno koriste u vanrednim situacijama – za sprečavanje ekonomskog pada nakon izbijanja finansijske krize 2008, podseća CNN.\nZbog toga su najveće svetske ekonomije iscrpljene od nastojanja u poslednjih 10-tak godina da ožive anemičan rast.\nTako je Evropska centralna banka uvela negativne kamatne stope 2014. i od tada nije u mogućnosti da ih poveća, a i Centralna banka Japana je u sličnoj situacijij.\nAmeričke Federalne rezerve su već tri puta prošle godine smanjile kamatnu stopu. Njen čelnik Džerom Pauel (Jerome Powell) je izjavio da pomno prati situaciju.\nGlobalna dugovanja, uključujući zaduživanja domaćinstava, vlada i kompanija – stalno rastu i sada su tri puta veća od vrednosti svetske ekonomije, što je najviši nivo od kako se prati taj trend, ocenjuje vašingtonski Institut za međunarodne finansije.\nRast budžetskog deficita u SAD, Japanu i ključnim evropskim zemljama, uključujući Italiju, ograničava manevarski prostor za značajniju finansijsku injekciju, ukoliko svetsku ekonomiju ponovo zadesi kriza.\nIpak, ekonomisti smatraju da, bez obzira na probleme, sadašnji nivo poremećaja se još može kontrolisati. Ukoliko koronavirus ubrzo uspori i kineske fabrike se potom ubzro otvore, udar na njenu i svetsku ekonomiju neće biti dramatičan. U suprotnom, posledice će biti nesagledive.\nMohamed El-Erian, glavni ekonomski savetnik grupacije Allianz (ALIZF), kazao je za CNN da najviše brine zbog potencijalnog koncentričnog širenja negativnih ekonomskih efekata.\n"Oni prvo parališu oblast gde se virus pojavio. Onda se postepeno šire na nacionalnom nivou, podrivanjem unutrašnje trgovine, potrošnje, proizvodnje i kretanja ljudi. Ukoliko se virus ne obuzda, ti procesi se prelivaju preko državnih granica na regionalnom i međunarodnom planu narušavajući trgovinu, lance snabdevanja i putovanja,” ističe El-Erian.\nVirus opasniji od prirodnih katastrofa\nOvakvi virusi mogu imati kudikamo pogubnije efekte nego prirodne katastrofe poput harikena, cunamija ili nepredvidivih događaja, kao što sugeriše teorija “crnog labuda”.\nPrema studiji Svetske banke, pandemija bi mogla da izazove ekonomske gubitke u iznosu od skoro pet odsto svetskog društvenog proizvoda, ili više od tri hiljade milijardi dolara. Ova institucija procenjuje da blaže pandemije, poput virusa H1N1 iz 2009, mogu smanjiti globalni društveni proizvod za 0,5 odsto.\n“Ozbiljna pandemija bi podsećala na globalni rat sa iznenadnim, dubokim i širokim uticajem,” navodi se u izveštaju Svetske banke iz 2013. o epidemijama.\nPri tom treba imati na umu da virus nije direktan uzročnik ovih ekonomskih gubitaka, navodi CNN. Umesto toga, ključno je kako reaguju potrošači, poslovni svet i vlade.\nNaime, ljudi nastoje da u ovakvim situacijama ostanu više kod kuće kako bi izbegli rizik od zaraze. Zbog toga manje ili uopšte ne putuju, ne kupuju i ne idu na posao.\nTo dalje znači da opada potražnja za robama široke potrošnje i energijom. U međuvremenu, odluke kompanija i vlada da zatvore prodavnice i fabrike koje rade sa smanjenim kapacitetima – vode ka rezanju proizvodnje.\n“Ovo (virus) nastavlja da se širi. Može se okončati nečim velikim i zaista ozbiljnim. To sada ne možemo predvideti,” kaže Viliam Rajnč (William Reinsch), savetnik Centra za strateške i međunarodne studije sa sedištem u Vašingtonu.\nPrema Širingu, na osnovu prethodnih epidemija se može zaključiti da će kineska ekonomija verovatno pretrpeti značajnu štetu u prvom kvartalu, ali da će to ubrzo iščeznuti iz sećanja, ukoliko se virus obuzda.\n“Sve dok privremeno zatvaranje fabrika ne vodi otpuštanju radnika, malo je verovatnoda će sledeće godine u ovo vreme nivo društvenog proizvoda biti znatno drugačiji nego što je bio pre izbijanja virusa,” smatra Širing.\nKina: Odgoditi ili otkazati svadbe, skratiti sahrane\nIstovremeno, rastući nacionalizam, uključujući i ekonomski, otežava koordinaciju globalnog odgovora na ovaj problem.\nTa koordinacija se može pokazati teškom u sve fragmentisanijem svetu u kome se nacionalizam često više ceni nego saradnja, ocenjuje CNN.\nEkonomske štete od SARS-a, koji je zahvatio 37 zemalja, iznosile su između 30 i 50 milijardi dolara. Tada je bilo inficirano osam hiljada ljudi a preminulo 750. Koronavirus se širi šest puta brže\nZbog toga Svetska banka upozorava da je veoma slaba pripremljenost za reakciju na potencijalnu pandemiju.\n“Sasvim je jasno da su međunarodne institucije pod pritiskom i imaju manju moć da reaguju nego pre 10 godina,” smatra Širing.\n“Međutim, optimista u meni smatra da su međunarodne insitucije - suočene sa globalnom pandemijom - i dalje u poziciji da reaguju,” dodaje Širing.\nEkonomske štete od SARS-a, koji je zahvatio 37 zemalja, iznosile su između 30 i 50 milijardi dolara. Tada je bilo inficirano osam hiljada ljudi a preminulo 750. Koronavirus se širi šest puta brže uglavnom ljudskim kontaktom i, za sada, ne nazire mu se kraj, samim i posledicama.\nS. Koreja uvela zabranu prekograničnog putovanja\nKorona virusom zaraženo više od 9.800 ljudi u svetu\nBritanci registrovali prve slučajeve koronavirusa


Prva vožnja: Mini Countyman | Auto magazin\nPočetna strana » Promocije » Prva vožnja: Mini Countyman\nMini pokušava da se probije kao retro/sportki ogranak premijum brendova i pri tome ne bira način i sredstva da postigne cilj.\nBMW (matična kompanija minija) je organizovao upoznavanje sa novim modelom u Engleskoj, zemlji u kojoj je brend nastao, ali i tamo gde se automobili još uvek proizvode.\nMini jeste potekao u Engleskoj, ali su se domaćini potrudili da nam na najluksuzniji i najsuptilniji način dostave da su Bavarci gazde.\nPromocija je ekskluzivna, i tek po jedan, ili dva novinara iz svake zemlje ima priliku da učestvuje.\nNa aerodromu nas dočekuje uštogljeni stariji gospodin koji bi mogao da glumi batlera u bilo kojoj Holivudskoj „limunadi“.\nUlazimo u produženu verziju limuzine „BMW-a serije 7“ i krećemo u avanturu obeleženu luksuzom, prestižem, ali i mnogim novim stvarima kojima smo morali da se prilagodimo.\nNovi krosover je duži 20 i širi tri centimetra i dok je visina nepromenjena, zbog čega deluje proporcionalnije i elegantnije\nOdlično isplanirana ruta polazi od seoskog gazdinstva preuređenog u vrhunski hotel za dve klase luksuzniji od bilo kojeg od izvikanih hotelskih lanaca. Po ogromnom imanju razvoze nas klasičnim „minijima“, tek da se podsetimo šta je revolucija i evolucija automobila i da današnji Mini u stvari nema ni najmanje dodira sa nekadašnjim gradskim mališanima, osim eventualno publike željne pažnje i kvalitetnih automobila.\nPrezentacija automobila svakako ne može da protekne bez najmanje dve dobro osmišljene rute od nekoliko stotina kilometara. Sve bi bilo u redu da se ne nalazimo u Britaniji u kojoj se, jeli, vozi „pogrešnom“ stranom puta sa volanom smeštenim na desnoj strani. OK, iskusni smo, ali opet moramo da se borimo iz petnih žila svemu onome što su nas učili od malena i što nam je usađeno u neokorteks, odnosno povezano sa motoričnim funkcijama. Dakle, umesto da prvo gledamo na levo i tu očekujemo saobraćaj, treba prvo pogledati desno. Nije lako u brzini ni u običnoj „T“ raskrsnici, a kamo li u kružnom toku kojih na našoj programiranoj ruti ima desetak.\nKabina je, prateći dizajn karoserije, zamišljena u retro stilu\nDruga briga je pozicioniranje automobila na putu, naročito kada je u pitanju magistrala i lokalni putevi koji su izuzetno uski i ne previše dobro obeleženi. Sve vreme se osećate neobično, kao da pretičete i stalno priželjkujete da se vratite u desnu traku. Takođe je neobičan način na koji „nišanite“. Pokušavate da pronađete reper preko desne ivice haube i pri tome po pravilu (sve kolege su nam priznale isto) vozite previše blizu desne ivice. Na svu sreću, uvek su dvoje u automobilu, pa je kolegijalna pomoć spasla „obraz“. Automobili su vraćeni čitavi, a utisci u vožnji novog automobila su više nego dobri.\nI predstavnici fabrike kažu da su svesni da je prva generacija „kantrimena“ bila previše mala i tesna kako bi mogla da posuži kao pravo porodično vozilo. Zbog toga je osnovni zadatak bio povećanje kabine. Kao osnova poslužila je mehanička platforma novog „BMW-a X1“. Od njega su preuzete i mehaničke komponenete, poput sistema za prenos snage na svim točkovima, kao i neki motori i menjači.\nKabina ima prijatno ambijentalno osvetljenje čija boja i intenzitet mogu da se menjaju\nNovi krosover je duži 20 i širi tri centimetra i dok je visina nepromenjena, zbog čega deluje proporcionalnije i elegantnije. Ono što je verovatno najvažnije za korisnike je da je međuosovinsko rastojanje povećano za 75 milimetara, koji su direktno otišli na povećanje prostora za kolena putnika na zadnjoj klupi. Sada je „kantrimen“ sasvim pogodan za relativno udoban prevoz četiri odrasle osobe. Peti putnik imao bi problema sa stopalima zbog naglašenog centralnog tunela, što je generalno problem kod ove vrste automobila.\nKabina je, prateći dizajn karoserije, zamišljena u retro stilu. Naravno, ništa drugo i ne bi bilo moguće sa potpisom „mini“. Ipak, primećujemo da je kvalitet materijala, pa i obrade bolji nego ikada. Pored estetskih detalja, tu je i očigledna pažnja da se poboljša utisak prilikom boravka u kabini. Pre svega tu mislimo da ambijentalno osvetljenje čije boje i intenzitet mogu da se podešavaju.\nMeđuosovinsko rastojanje povećano za 75 milimetara, koji su direktno otišli na povećanje prostora za kolena putnika na zadnjoj klupi\nZa početak prodaje odabrani su četiri motora, dve vrste motora i dve vrste menjača. Svaki od motora može da se nabavi sa pogonom na prednje, ili sva četiri točka, ako i sa manuelnim, ili automatskim menjačem. Osnovni model, „kuper“ opremljen je trocilindričnim turbo benzincem zapremine 1,5 litara snage 136 KS i još boljim obrtnim momentom od 220 Nm. Kuper u dizel verziji ima dvolitarski četvorocilindraš sa 150 „konja“ i 330 Nm, dok jači „SD“ razvija 190 KS i 400 Nm.\nNajjača verzija trenutno je „kuper S“ koja ima dvolitarski četvorocilindrični turbo-benzinac snage 192 KS i maksimalnim obrtnim momentom od 280 Nm. Prodaja novog modela već je počela u Srbiji: Osnovna cena novog “mini kantrimen kuper” modela kreće od 25.990 eura, dok je za promotivni period do kraja marta obezbeđena cena od 24.990 eura.\nPrilikom demonstracije terenskih mogućnosti, domaćini nisu štedeli tradicionalni i prelepi engleski travnjak dvorca u kome je održana promocija\nAko vam trenutni izbor motora, pogona i transmisije nije dovoljan, pričekajte malo i moćićete da nabavite ekološku varijantu „plag-in hibrid“, ako i sportsku „JCW“ (Džon Kuper Vrks) snage 231 KS.\nModel Kuper Kuper S Kuper D Kuper SD\nZapremina 1499 1998 1995 1995\nO. moment 220 Nm 280 Nm 330 Nm 400 Nm\nMeđuosovinsko rastojanje 2670 mm\nbmw delta motorsminimini countryman 2017mini kantrimentmini srbijanew generationnova generacijapreviewpromocijaPrva vožnja: Mini Countyman\nKork March 28, 14:12\nDivno sto ste uspeli da savladate voznju po Britaniji, mislim da ste zaboravili jedan mali deo, da napisite bilo kakav komentar o vozilu, koje ste isli da testirate. Dimenzije i tehnicki podaci mogu da se nadju sirom neta.\nIvan Author March 28, 14:37\nDetaljni utisci o vozilu dolaze uskoro kada se auto bude našao na testu u našoj redakciji 🙂


Uprava Sabornog hrama Hristovog Vaskrsenja: Poruke vandalizma koji odiše mržnjom i nepoštovanjem svetinje – duboko zabrinjavaju! Pozivamo na mir i slogu - Vijesti Srpske | Republika Srpska | Banjaluka | Najnovije\nNaslovna Region Uprava Sabornog hrama Hristovog Vaskrsenja: Poruke vandalizma koji odiše mržnjom i nepoštovanjem...\nUprava Sabornog hrama Hristovog Vaskrsenja: Poruke vandalizma koji odiše mržnjom i nepoštovanjem svetinje – duboko zabrinjavaju! Pozivamo na mir i slogu\nUprava Sabornog hrama Hristovog Vaskrsenja u Podgorici oglasila se povodom ispisivanja uvredljivog grafita na Crkvi Vaznesenja Gospodnjeg koja se nalazi pored Hrama.\n,,Šokirani smo, prosto ne možemo da vjerujemo da postoji neko ko bi ispoljio ovakvu mržnju prema Srpskoj pravoslavnoj ckrvi i prema svetinji Božijoj. Takođe, ono što moramo napomenuti jeste da se ovakav stepen vandalizma i skrnavljenja svetinje prvi put dešava, budući da ovako nešto nikada nije ispisano na crkvi Vaznesenja Gospodnjeg koju su još podigli 1928. godine pripdnici naselja podgoričkog Momišići u slavu Boga i radi svog spasenja i svojih predaka i potomaka.\nOvakve poruke vandalizma koje odišu netrpljivošću i mržnjom, kao i krajnjim nepoštovljanjem svetinje mogu samo duboko da zabrinjavaju. Uzimajući u obzir kontekst napisanog, uz razne medijske zloupotrebe u diskursu prema Srpskoj pravoslavnoj crkvi koje su prisutne u javnosti već neko vrijeme, ostaje da se zaključi da je očigledno jednom dijelu javnosti namjera da podstakne na netrpeljivost izazivajući dublje podjele u Crnoj Gori, samim tim i ozbiljnije sukobe i incidente sa nesagledivim posljedicama u zemlji u kojoj su nam jedinstvo, mir, sloga i ljubav prijeko potrebni i na koju Pravoslavna crkva neprestano poziva svojom misijom i djelovanjem.\nTakođe ovom prilikom želimo da isti apel i poziv uputimo crnogorskoj javnosti budući da su jedinstvo, mir, međusobno poštovanje, sloga i ljubav zajednika vrijednost i težnja cjelokupnog crnogorskog društva i suštinska misija Crkve koja i vrhuni u najvećoj zapovijesti Božijoj: ,,LJubi Gospoda Boga svoga svim srcem svojim i svom dušom svojom i svim umom svojim i svom snagom svojom i ljubi bližnjega svoga kao samoga sebe”.\nNadamo se da će preovladati razum, mir Božiji i dobra volja i da se ovakva nepočinstva više neće ponavljati jer ovo nije istinska slika Crne Gore i njenog naroda koja je najljepše prikazana kroz dostojanstvene Litije ljubavi prema Bogu, svetinji Božijoj i ljubavi prema bližnjem.


Podela novih 20.000 vaučera za odmor – Vila As\nDanas je u svim poštama na teritoriji Republike Srbije počeo novi krug prijava za vaučere Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija. Rebalansom budžeta Republike Srbije za program “Odmor uz vaučer” je obezbeđeno dodatnih sto miliona dinara pored prvobitno planiranih 500 pa je tako ukupno za ove namene opredeljeno 600 miliona dinara što je 120.000 vaučera u vrednosti od po 5.000 dinara.\nPrvih 100.000 vaučera je podeljeno već sredinom februara, a interesovanje za novih 20.000 vaučera je veliko. Turistički radnici ističu da je ovog vikenda veliki broj građana interesovao za uslove i slobodne termine.\nMinistarka Tatjana Matić je u petak 7.maja izjavila da je podrška domaćem turizmu prioritet i da su građanima na raspolaganju smeštajni kapaciteti 2.193 ugostiteljskih objekta u Srbiji. Po njenim rečima ove godine su najtraženiji bili objekti u Sokobanji, Zlatiboru, Vrnjačkčkoj banji…\nPrema propozicijama ovog programa pravo na vaučer od 5.000 dinara imaju penzioneri, nezaposleni i zaposleni koji imaju manju platu od 70.000 dinara, kao i korisnici socijalne pomoći, ratni i civilni vojni invalidi.\nTuristima koji žele da vaučere koriste na Zlatiboru na raspolaganju su 243 objekta, tako da postoji veliki izbor smeštaja za sve kategorije gostiju. Vaučeri za 2021. godinu moći će da se iskoriste zaključno sa 20. novembrom ove godine.


Christian Louboutin: Kako je nastao najpoznatiji model potpetica crvenog đona | Stav | Intervju\nChristian Louboutin: Kako je nastao najpoznatiji model potpetica crvenog đona 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nIzvor: foto: Instagram/louboutinworld\nJoš kao dečak na ono čuveno pitanje odraslih "Šta želiš da budeš kada porasteš" odgovarao je: Želim da dizajniram i pravim cipele. Nikada ne misleći da je to zaista pravi posao, niti da isti postoji.\nKada je kao zaljubljenik u ovu ideju dobio na poklon retrospektinu knjigu o čuvenom (takođe francuskom) dizajneru cipela Rogeru Viveru, koji je u tom trenutku bio jedan od najpriznatjih na svetu, a mladi Christian do tada još uvek nije ni čuo za njega, sve se u njegovom životu promenilo i njegovi planovi za budućnost postali su mnogo jasniji.\n"Tada sam odlučio da to treba da bude i da će to biti moj posao. Sve je bilo vezano za cipele i ticelo se samo cipela. To nikada nije bila moda, ona me nikada nije interesovala. Filmovi i muzika da, oni su me zanimali, ali moda ne. Kada sam počinjao, želeo sam da pravim cipele za plesačice i za mjuzikle."\nJoš kao 12-godišnjak počeo je sa prijateljima da proviruje u čuveni kabare klub Folies Bergère. Upravo ovde je pokazao svoje skice u potrazi za poslom i primljen je na neku vrstu prakse i honorarnog rada. Njegov prvi posao bio je kako kaže taj da pisma tehničara dostavlja plesačicama. Njegov drugi posao bio je ušivanje šljokica na kostime, njihovo lepljenje, te češljanje kose i popravljanje šminke plesačicama.\nAli upravo ovo mesto bilo je ono gde je najviše naučio o tajnama zanata koje su mu kasnije donele svetsku slavu.\nOvde je shvatio i koliko sam izgled cipele može uticati na celokupno izdanje i stajling, kao i koliko je dobra struktura i dizajn važan za kvalitetnu i lepu cipelu.\n"Cipele su ekstremno važne za plesačice, s obzirom da devojke na sebi imaju vrlo malo odeće, upravo je cipela ta koja gradi imidž i daje upečatljivost celokupnom utisku, ona je najvažnije oružije."\nPo oglasima je tražio modne kuće koje zapošljavaju. Kada niko nije odgovorio na njegov telefonski poziv u Balmain, nazvao je Dior i zatražio da razgovara sa glavnim couture kreatorom, na šta i sam komentariše kroz smeh "Zamislite da tako nešto uradite danas?"\nIntervju koji je imao Dioru doveo je ga je do prvih ozbiljnijih poslova u velikim modnim kućama, poput Chanela i Yves Saint Laurenta. U oktobru 1991. sa dva prijatelja otvorio je svoju prvu radnju, a danas poseduje čak 135 butika širom u 60 različith zemalja sveta.\nIako je njegov rad prepoznat pre pojavljivanja čuvenih potpetica sa crvenim đonom, Pigalle salonka je najzaslužnija za Louboutinovu slavu.\nNastale su zahvaljujući ideji koju je dobio od svojih kupaca. Naime, iako su dame birale i cipele u bojama, najveći broj njih uvek se hvatao za klasičnu crnu salonku.\nIpak, primetio je da te dame takođe uglavnom dolaze sa crvenim karminom na usnama i crvenim lakom za nokte. Kupio je crveni lak za nokte i prefarbao đon crne salonke, koja je tada dobila jednu potpuno novu dimenziju.\nI da, ostavile su ogroman utisak i na njegove kupce, a ubrzo i na sve dame širom sveta. Tek kasnije Christian je lansirao liniju lakova za nokte, vrativši nekako celu priču na početak ili je bar zaokruživši.\n"Lepo je setiti se kako je sve počelo, a na kraju krajeva jedna stara poslovica kaže: morate vratiti Cezaru, ono što je Cezarevo. Otuda moja želja za proizvodnjom lakova za nokte. Lak na đonovima bio je moja početnička ambicija, a sada je na neki način moj zašitni znak, te se za mene sasvim logično našao u priči koja nosi moje ime."\nStil Aksesoari Christian Louboutin


Web Bay - Informacije o kompaniji, poslovi i iskustva | HelloWorld.rs\nAdresa Nedeljka Čabrinovića 10, 11030 Beograd, Srbija\nTelefon (+381) 64 577 6163\nPredstavništvo Nedeljka Čabrinovića 10, 11030 Beograd\nIskustvo · 11.10.2020\nRadno okruženje je odlično. U kompaniji koja broji osam zaposlenih, svi su više nego voljni da pomognu. Ukoliko se trudiš, lako se napreduje i pretpostavljeni znaju da cene tvoj trud i zalaganje. Atmosfera je više nego dobra, opuštena i bez tenzije. Zajedno se radi na rešavanju problema kako na internim, tako i na projektima...\nRadno okruženje je odlično. U kompaniji koja broji osam zaposlenih, svi su više nego voljni da pomognu. Ukoliko se trudiš, lako se napreduje i pretpostavljeni znaju da cene tvoj trud i zalaganje. Atmosfera je više nego dobra, opuštena i bez tenzije. Zajedno se radi na rešavanju problema kako na internim, tako i na projektima za EU ili US klijente. Projekti su zanimljivi i dinamični.\nNaziv NEMANJA TODIĆ PREDUZETNIK WEB BAY\nPoslovni naziv NEMANJA TODIĆ PREDUZETNIK AGENCIJA ZA RAZVOJ SOFTVERA I PROMOCIJU NA INTERNETU WEB BAY BEOGRAD-ČUKARICA\nAdresa Nedeljka Čabrinovića 10, Beograd\nDatum osnivanja 06.12.2012.


Bjelorusija raspoređuje specijalne snage na južnu granicu u blizini Ukrajine | Geopolitika News\nBjelorusija raspoređuje specijalne snage na južnu granicu u blizini Ukrajine\nBjelorusija će rasporediti postrojbe za specijalne operacije u tri područja u blizini svoje južne granice s Ukrajinom, priopćile su u utorak oružane snage dok je predsjednik Aleksandar Lukašenko govorio o ulozi ruskih projektila u jačanju obrane zemlje, izvještava Reuters.\nBliski saveznik Rusije, Bjelorusija, u ožujku je rekla da njezine oružane snage ne sudjeluju u onome što Moskva naziva svojom “specijalnom operacijom” u Ukrajini, ali je poslužila kao lansirna platforma za slanje tisuća ruskih vojnika preko granice. Minsk se mjesecima žalio na zemlje NATO-a koje gomilaju vojnike u blizini svojih granica – Poljska, Litva i Latvija su sve članice saveza – te kao odgovor povećava količinu i intenzitet vlastitih vojnih vježbi.\n“Sjedinjene Američke Države i njihovi saveznici nastavljaju jačati svoju vojnu prisutnost na državnim granicama Republike Bjelorusije”, rekao je načelnik Glavnog stožera Viktor Gulevič. “Uspostavljena grupacija više se nego udvostručila u posljednjih šest mjeseci u količini i kvaliteti.” Bjelorusija također raspoređuje protuzračnu obranu, topništvo i raketne jedinice za vježbe na zapadu zemlje, rekao je Gulevič.\nLukašenko je naveo da je Moskva pristala pomoći Minsku u proizvodnji projektila sličnih Iskanderu, koje je Rusija koristila u Ukrajini, te da želi da Bjelorusija nastavi koristiti ruske raketne sustave zemlja-zrak S-400 i S-300. “Mi smo realisti, shvaćamo da nećemo moći pobijediti NATO. No, možemo nanijeti štetu, posebno onim teritorijima s kojih ćemo biti napadnuti”, rekao je.\nKinesko MVP: s Rusijom ćemo odlučno braniti globalnu sigurnost


CRNA TAČKA U SRBIJI: Rečna policija započela ofanzivu protiv dunavskih kriminalaca | Novosti.RS\nOd početka novembra, posade koje plove kroz smederevski akvatorijum svedoče o pojačanoj aktivnosti rečne policije, a zvanični podaci pokazuju da za to vreme nije prijavljena nijedna krađa ili pokušaj pljačke na brodovima, kažu u Udruženju profesionalnih lađara Srbije.\nIZ UPLS predlažu uvođenje direktne telefonske veze sa dežurnom patrolom rečne policije u Smederevu. Jer, kako navode, pozivanje preko dežurne službe Policijske uprave iziskuje previše vremena kada je ključna brza reakcija u borbi sa rečnim razbojnicima.\nLađari ističu da je slična situacija na gotovo svim važnijim sidrištima u Srbiji. Zbog ovoga UPLS apeluje na nadležno ministarsttvo da obezbedi adekvatnu opremu - čamce za višesatni ili višednevni boravak na vodi, sa adekvatnom opremom za radio-vezu sa brodovima, radarom i opremom za praćenje brodova.\nSmederevo Dunav reka brodovi pirati


Zemlja socijalne nepravde - Radnici gladuju i propadaju, moćnici caruju | DEJAN LUČKA\nDejan Medijska pojavljivanja 20 februara, 2019 | 0\nBiH je pravo socijalno bure baruta, zbog siromaštva i dramatičnih socijalnih razlika – poručuje analitičar Žarko Papić, direktor Inicijative za bolju i humaniju inkluziju.\nLevica mora da politički artikuliše nezadovoljstvo radnika i siromašnih. Partije socijaldemokratske orjentacije u BiH nisu istinska levica – kaže Papić.\nDa je RS, kao i cela BiH, zemlja socijalne nepravde, pokazala je i nedavna afera „Pelene“, kada se ispostavilo da bolesna deca i odrasli s invaliditetom, korisnici pelena, na recept mogu dobiti samo pelene najlošijeg kvaliteta, koje su skoro neupotrebljive.\nPo tom konvencijama svako ima pravo na standard života koji obezbeđuje zdravlje i blagostanje pojedinca i njegove porodice. Takođe, mnogim zakonskim aktima u BiH se „na papiru“ propisuju različita socijalna prava, ali u stvarnom životu situacija je sasvim drugačija – kaže Dejan Lučka, direktor Banjalučkog centra za ljudska prava.\nDok političari, radi svoje popularnosti, forsiraju priču o nacionalnim pitanjima, životi hiljada običnih ljudi propadaju. Politički prvaci su nas, zahvaljući lošem upravljanju i korupciji, pomoću nelegalnih poslova i teške krađe od države i naroda, doveli na ivicu egzistencije – kaže Lučka.\nUpozorava da se postepeno, i u praksi i „na papiru“, ukidaju pojedina prava za decu, starije osobe i ugrožene grupe i najavljuje da će takvih restrikcija biti i ubuduće.\nEkonomista Damir Miljević dodaje da je bespredmetno govoriti o socijalnoj pravdi u zemlji u kojoj je stopa nezaposlenosti veća od 18 odsto, a sa pola miliona, broj nezaposlenih je spao na „samo“ 438.000, isključivo zahvaljujući tome što ljudi masovno beže iz BiH.\nDa živimo u društvu koje ima bar minimum socijalne pravde ne bi ljudi bežali. Ljudi beže zato što su obespravljeni i nemaju minimalne uslove za koliko-toliko normalan život – kaže Miljević.\nNaslovna fotografija: Poverty, [Autor: Free-Photos, fotografija preuzeta sa: Pixabay]\nPrethodni tekst: Previous post: BiH diskriminatorska zemlja bez jednakih prava\nNaredni tekst: Next post: Teško je pričati o socijalnoj pravdi kad dobar dio naših sugrađana grca u neimaštini


CVET KOJI SPAJA JAPAN I SRBIJU - ODLIKOVAN NAOHIDE UEJAMA - Japanorama\n17/02/2020 19/02/2020 / NOVO\nMeđu odlikovanima na Sretenje 2020. je i G. Naohide Uejama počasni konzul Republike Srbije u Japanu. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić dodelio je Aojami Orden srpske zastave trećeg stepena za zasluge približavanja dve zemlje i doprinos njihovim dobrim odnosima. Uejama je predsednik kompanije “Kinćo” iz Osake koja je nastala 1885. na uvozu jednog srpskog proizvoda – cveta buhač (Pyrethrum – podvrsta kamilice) koji je uspešno rasterivao komarce i druge insekte i tako pomogao Japanu da se uspešno bori protiv ove napasti.\nCvet buhača u Japan je doneo američki trgovac H.E. Amur (Amoor) 1884, rekavši Naohideovom dedi Eiićirou Uejami da su Srbi još u Srednjem veku rasterivali insekte tako što su spaljivali cvet i stabljike buhača. Uejama je od buhača, koga su Japanci nazvali đoćugiku (hrizantema koja ubija insekte), počeo da pravi štapiće, a kasnije, na primedbu supruge da štapići brzo izgore, zavio ih u spirale.\nTako je nastao KATORI SENKO, japansko efikasno sredstvo protiv komaraca, koje se raširilo svetom. Eićiro Uejama osnovao je kompaniju “Kinćo”, koja je jedna od najvećih preduzeća za proizvodnju insekticida, ali i drugih sredstava za poljoprivredu. Buhač je uvozio iz Kraljevine Jugoslavije, koja je 1930. godine bila najveći izvoznik buhača na svetu. Sada se buhač najviše gaji u nekim zemljama Afrike i Južne Amerike.\nKatori senko se smatra neodvojivim delom japanske tradicije i kulture, jer je njegov miris karakterističan za japanske domove preko leta, isto tako kao što se u japanskim kuhinjama uvek oseća miris soja sosa.\nGodine 1929. kralj Aleksandar Karađorđević imenovao je Eiićiroa Uejamu za počasnog konzula Kraljevine Jugoslavije u Osaki. Njega je na položaju predsednika kompanije nasledio njegov sin Kantaro, koji je za očevog života bio imenovan za vice-konzula Kraljevine Jugoslavije. Kraljevina Jugoslavija je 1936. odlikovala Eiićiroa Uejamu za zasluge u ostvarivanju dobrih odnosa.\nKasnije je kompanija “Kinćo” počela da sama gaji buhač u Japanu, jer je ova biljka lagano nestajala iz uglavnom obalskih područja Hercegovine, Dalmacije i planinskih delova Srbije.\nUnuk Eićiroa Uejame Naohide Uejama imenovan je 2004. godine za počasnog konzula Republike Srbije u Osaki, što je u njegovoj porodici i kompaniji dočekano sa oduševljenjem, jer je time nastavljena tradicija započeta pre skoro vek i po.\nGodine 2005. Naohide Uejama je posetio Srbiju i u okviru prvog poteza dobre volje u selu naivnih slikara Kovačici naručio čak 250 umetničkih slika, koje je 9. novembra 2005, povodom 120 – godišnjice od osnivanja kompanije, poklonio svojim gostima i poslovnim partnerima. Kompanija “Kinćo” je jedna od značajnih japanskih kompanija, koja, između ostalog, poseduje i sopstveni sportski stadion u Osaki i predvodi mnoge humanitarne akcije.\nAko se nađete u Japanu i potrebna vam je konzularna pomoć u regionu Kansai, svratite u Osaku, gde ćete sigurno naići na dobrodošlicu.


Belgijski Apelacioni sud je dodelio je Boel titulu nakon što je DNK analizom potvrđeno da je bivši monarh njen otac, saopštili su njeni advokati.\nU saopštenju se ističe da je Boel "potpuno zadovoljna" presudom, prenosi Rojters.\nAdvokat bivšeg belgijskog kralja rekao je ranije da Delfine može da dobije titulu princeze isključivo kraljevskim dekretom, a ne odlukom suda.\nDelfine Boel je prvi put rekla da je kralj Albert Drugi njen biološki otac u jednom intervjuu 2005. godine.\nMeđutim, ona svoja prava na sudu nije zatražila sve do 2013. godine, kada je njen otac abdicirao, čime je izgubio pravo na imunitet od krivičnog gonjenja.\nBivši belgijski kralj Albert Drugi odbijao je da uradi DNK test radi utvrđivanja očinstva po odluci suda, sve dok mu nije izrečena kazna od 5.000 evra po danu za dalje odlaganje njenog sprovođenja.


NEMA VIŠE OBILASKA, OD DANAS U NOVI SAD SENTANDREJSKIM BULEVAROM: Srbobran.net web portal\nNEMA VIŠE OBILASKA, OD DANAS U NOVI SAD SENTANDREJSKIM BULEVAROM\nOvo je dobra vest i za sve Srbobrance koji idu u Novi Sad. Okončani su radovi na potezu od kružne raskrsnice sa Primorskom ulicom do Velebitske ulice u dužini od 1380 metara, a predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović obišao je danas s gradonačelnikom Novog Sada Milošem Vučevićem i potpredsednicom Vlade Srbije i ministarkom građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture prof. dr Zoranom Mihajlović Sentandrejski put.\nVrednost radova na izgradnji bulevara na Sentandrejskom putu je 702.237.882 dinara, a finansirani su zajedničkim sredstvima Grada Novog Sada i AP Vojvodine sa učešćem od po 35 odsto, kao i JP „Putevi Srbije“ koje je učestvovalo sa 30 odsto u finansiranju.\nU pitanju su dve kolovozne trake, širine po sedam metara sa po dve saobraćajne trake, sa razdelnim ostrvom, pešačkim i biciklističkim stazama obostrano, kao i parking mestima, gde to prostorna ograničenja dozvoljavaju. Prateća infrastruktura podrazumeva i kolektor atmosferske kanalizacije radi efikasnog odvođenja atmosferskih voda sa kolovoza, a rekonstruisana je i postojeća vodovodna mreža, postavljena su tri semafora i novo javno osvetljenje.\n„U decembru će početi radovi na izgradnji Kliničkog centra Vojvodine, već u utorak očekujemo da bude raspisan javni poziv za najbolje izvođače“, kazao je Mirović i naglasio da je reč o gotovim projektima koje zajednički rade Republika, Pokrajina i Grad.\n„Okupljanje oko projekata, zajednička snaga i jedinstvo na ovim projektima daje konkretne rezultate“, poručio je Mirović.


Da li treba da se plašimo video igara? – Roditelji Gejmera\n17 децембра, 2018 18 децембра, 2018 Milica CrkvenjakovLeave a Comment on Da li treba da se plašimo video igara?\nDa li treba da se plašimo video igara?\nAko ste čitali bilo koji od tekstova na Roditelji Gejmera, verovatno Vam je jasno da je odgovor na ovo pitanje jedno glasno „ne“. Ali, to ne znači da se svakako ne brinemo – na kraju krajeva, najbitnija su nam naša deca i potpuno je prirodno da želimo da ih zaštitimo od nečega što ne razumemo.\nZašto nas igrice brinu?\nAko niste gejmeri, šanse su da sve informacije o video igrama dobijate od naslova koji izgledaju ovako:\nDragi roditelji, ovakvi naslovi su tu samo da bi Vas naterali da kliknete na taj članak, u strahu da će se Vašem mladom gejmeru desiti nešto slično. Ali nemate razloga za brigu. Te priče su izolovani slučajevi – jedan u desetine miliona gejmera. Deca nisu zavisna od video igara (više o tome pisali smo OVDE), i neće im biti ništa dokle god se držimo normalnih granica (o tome kako postaviti granice, pisali smo OVDE). Ali hajde da vidimo na koji to način masovni mediji unose paniku u sve nas i guraju nas ka tome da ne verujemo igricama:\nŠta masovni mediji žele da verujemo o igricama\n1. Deca su zavisna od video igara.\nČesto će časopisi pokušati da vas zbune koristeći izraze poput „video igre utiču na oslobađanje dopamina, što dovodi do zavisnosti“. Do oslobađanja dopamina takođe dovodi sport, gledanje filmova, čitanje knjige, druženje ili bilo kakva aktivnost koja nas čini srećnim. Vaše dete može da bude zavisno od igrica isto koliko može da bude zavisno od igranja sa društvom napolju.\n2. Igrice uništavaju deci živote\nU izolovanim slučajevima, gde su mala deca prepuštena sama sebi bez ikakvog nadzora, selekcije igara ili postavljanja pravila, desi se da deca ne mogu da sama sebe kontrolišu i ne odvoje se od igre, što može preći u naviku i da, u zavisnost. Ono što Vam neće reći jeste da to nije nešto što se dešava preko noći i da bi se tako nešto razvilo potrebni su roditelji koji su potpuno odsutni iz života deteta i koji se nimalo ne zanimaju za to kako im dete provodi vreme. Vi čitate ovo, tako da znam da niste jedni od tih! 😉\n3. Igrice čine decu nasilnom\nNe postoje apsolutno nikakva objektivna istraživanja koja dokazuju dugoročne posledice na stope agresivnosti deteta. Deca mogu kratkoročno imati agresivne ideje, kao i posle gledanja nasilnog filma, ali zato ste Vi, roditelji, tu da pazite da Vaša deca ne konzumiraju sadržaj koji nije prikladan za njih (a postoje milioni nenasilnih igrica u kojima će Vaša deca sigurno uživati). Ono što može biti uzrok prividne agresije posle dugog provođenja vremena za kompjuterom jeste veliko oslobađanje adrenalina bez ikakve fizičke aktivnosti. Zato predlažem da posle svakog sedenja i igranja urade neku fizičku aktivnost – na primer da vam odglume šta se dešava u igrici.\nPoenta cele priče jeste da ne možemo da verujemo svemu što pročitamo u neprofesionalno napisanim člancima, već moramo da se edukujemo o hobijima i aktivnostima svoje dece, a najviše o tome ćemo naučiti tako što pričamo sa njima!\nКатегорије Roditelj i dete, TekstoviОзнаке deca, gejmeri, gejming, igrice, novine, opasno, roditelji, video igre, zavisnost\nPrevious Kako odvojiti dete od računara\nNext Šta kupiti gejmeru na poklon?


MyCity » IT dešavanja u svetu » GPU-ovi sa HMB 2.0 memorijom malo verovatni ove godine\nPoslao: 16 Apr 2016 20:20\nPouzdani industrijski izvori poručuju da ne treba očekivati grafičke kartice bazirane na HBM 2.0 memoriji u skorije vreme. Nvidia Pascal i AMD Polaris 10 / 11 GPU-ovi će se držati GDDR5 memorije za sada.\nDruga generacija High Bandwidth Memory (HBM 2.0) memorije za GPU-ove visoke klase bi mogla da se dogodi tek krajem četvrtog tromesečja ove godine, ali je mnogo realnije da se to dogodi tek u 2017. godini. Prve kartice od kojih očekujemo da podrže ovu karakteristiku su Greenland, odnosno kartice koje bi AMD na kraju mogao da nazove Vega.\nČak i prema AMD-ovom zvaničnom GPU roadmapu, Vega / Greenland grafike su sada proizvodi za 2017. godinu, ili u najboljem slučaju za kraj 2016. godine.\nNvidia bi mogla da izradi HBM 2.0 verzije Titan kartica, ali ne očekujemo da vidimo Geforce GTX kartice bazirane na Pascal GPU i HBM 2.0 memorijama na tržištu ove godine. Proizvođači memorija poručuju da HBM 2.0 memorija trenutno ima veoma ograničeno snabdevanje kao i da je to čini veoma skupom.\nUkupno su 785 korisnika na forumu :: 29 registrovanih, 2 sakrivenih i 754 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., Brankoni, crnitrn, danilopu, dekao, Duh sa sekirom, Georgius, goxin, helen1, Ilija Cvorovic, kripo, Krusarac, Lieutenant, Marko Marković, Mitraljeta, Mlav, oddsock, Regrut Boskica, Roman, Singidunumac, Snorks, Srki98, Toni, trajkoni018, vasa.93, Vlada1389, vlvl, W123, yufighter


Mitsubishi iMiEV Sport | Nacionalna Klasa\nPočetna Vesti Auto Noviteti Mitsubishi iMiEV Sport\nMitsubishi iMiEV Sport\nKoncept zasnovan na iMiEV modelu, koji predstavlja vruhunsko dostignuće Mitsubishija na polju ekoloških automobila, iMiEV Sport predstavlja sportsku verziju\nVizuelno, dizajn predstavlja sportske osobine modela, a zahvaljujući kompaktnim dimenzijama linije automobila su veoma tečne. Unutrašnjost je pojednostavljena kako bi se obezbedio ugodan utisak. Unutrašnje osvetljenje je realizovano pomoću većeg broja LED izvora svetlosti.\nSpoljašnjost automobila je zelene boje, čime se daje do znanja ekološka orijentacija ovog automboila, dok perl efekat treba da sugeriše da je u pitanju tehnološki veoma napredan proizvod.\nPoput iMiEV, i Sport koristi centralno pozicioniran motor. Litijums-jonske baterije i inverter su postavljeni ispod prtljažnog prostora što bi trebalo da obezbedi idealnu distribuciju mase, nisku težišnu tačku i odličnu stabilnost.\nKaroserija je izrađena od aluminijumskih legura došlo se do veoma laganog rešenja, koje je istovremeno veoma sigurno. Mitsubishi je koristio RISE (Reinforced Impact Safety Evolution) koncept pri konstruisanju šasije, kako bi se maksimizovala sigurnost putnika.\nPogon je integralni i to tako što se unutar prednjih točkova nalaze mali elektro motori, dok se na zadnjoj osovini nalazi jedan, centralno postavljeni, elektro-motor, kojima upravlja centralni sistem. Dodatno, Mitsubishi je implementirao i E-AYC (Electric Active Yaw Control), koji smo već videli na prethodnoj i aktuelnoj generaciji Lancer Evo modela. Ovaj sistem šalje snagu na levu ili desnu stranu vozila, u zavisnosti od situacije i time povećava mogućnost bezbednog prolaska vozila kroz krivine.\nŠirina traga (Napred/Nazad)\nBroj mesta za putnike\nNapred: U točkovima\nNazad: Na osovini\nNapred: 20kW x 2; Nazad: 47kW\nUkupni obrtni moment\nNapred: 250 Nm x 2; Nazad: 180 Nm\nPrethodni tekstFiat Panda: Proizvedno milion komada\nSledeći tekstF1: Mclaren diskvalifikovan iz F1 šampionata!\nBMW M3 i M4 Jahre Edition\nSpecijalni VW Golf za 20 godina R odeljenja\nMercedes ukida 10% prodajnih salona u svetu\nHyundai i KIA povlače 20.000 novih EV\nF1: Verštapen pobednik u Španiji, Leklerk odustao


Sarajevo, 8. juli 2019. – U najmodernijoj tvornici slastica u BiH i regiji Hoše komerca održana je prva interaktivna radionica tima poslastičara tvornice i bosanskohercegovačkih food blogerica. Sve kolače spremljene tokom radionice, Hoše komerc poklonio je djeci Doma bez roditeljskog staranja na Bjelavama.


Švajcarsko "da" kovid propusnicama - BIGportal.ba\n28 Novembra, 2021 28 Novembra, 2021 0163\nGlasanje o tzv. Zakonu kovid 19, kojim se pored uvođenja zdravstvenih propusnica takođe oslobađa više milijardi švajcarskih franaka pomoći za zaposlene i kompanije pogođene pandemijom održano je u vreme kada se Švajcarska kao i mnoge druge zemlje u Evropi suočava s velikim skokom broja novozaraženih korona virusom.\nTakođe u vreme kada se pojavio novi soj korona virusa omikron, koga je Svetska zdravstvena organizacija označila kao zabrinjavajući i koji je ponovo svet vratio u stanje uzbune.\nMeđutim porast tenzija u Švajcarskoj, zemlji poznatoj po svojoj kulturi dijaloga i kompromisa i gde se referendumi organizuju više puta godišnje u smirenoj atmosferi imao je “efekat elektrošoka”.\nŠvajcarske vlasti su u utorak upozorile na rastući “peti talas” zaraze korona virusom u zemlji, gde su stope vakcinacije otprilike slične kao i kod suseda Austrije i Nemačke, s vakcinisanim oko dve trećine stanovništva.\nStope novozaraženih su primetno skočile u Švajcarskoj poslednjih nedelja.


06.09.2020. / 15:07\nKina će predvoditi trio s više od 25 odsto novih kapaciteta na moru do 2030\n10.01.2020. / 12:38\nVjetroelektrane na moru u sljedeće dvije decenije mogle bi osigurati pet posto ukupne svjetske proizvodnje električne energije\n27.10.2019. / 9:00\nBRISEL – Vjetroelektrane na moru mogle bi da postanu kamen temeljac svjetskog snabdijevanja električnom energijom.\n11.09.2019. / 7:30\nBANJALUKA, Ministar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić posjetio je juče najveći sajam vjetroenergije koji se održava u njemačkom gradu Husum, u kojem se nalaze najveći parkovi vjetroelektrana u ovoj državi.\nEvropa uložila 27 milijardi evra u vjetroelektrane u 2018. – Velika Britanija najveći investitor\n20.04.2019. / 8:28\nBRISEL, Evropa je uložila 27 milijardi evra u vjetroelektrane u 2018. godini, čime će se finansirati rekordna količina novih kapaciteta za proizvodnju energije iz vjetra.\nBiH ne mari za energiju iz vjetra\n05.04.2019. / 10:17\nBANJALUKA, BRISEL – EU je nezadovoljna mjerama koje BiH preduzima da bi povećala udio obnovljivih izvora energije, kao i time što se i dalje odlučuje za izgradnju postrojenja za prljavu proizvodnju energije na ugalj.\nPrva kineska investicija u Hrvatskoj i na radaru Brisela?\n03.12.2018. / 7:00\nZAGREB – Nakon dugih najava, i zvanično je startovala prva kineska investicija u Hrvatskoj, koja bi u naredne dve godine trebalo da dostigne 160 miliona evra, a pojavila se i na „radaru“ Evropske komisije.\n31.12.2017. / 14:40\nZAGREB, Vlada Hrvastke je za još godinu dana produljila obavezu svih opskrbljivača električnom energijom, među kojima je HEP najveći, a ostalih desetak su RWE, GEN-I, Crodux, HT i drugi – da po regulusanoj cijeni otkupljuju energiju proizvedenu u vjetroelektranama i\n14.10.2017. / 10:00\n– Zbog komplikovane procedure Srpska nema nijednu vjetroelektranu – Ministarstvo: Koncesionari kasne sa izgradnjom zbog problema sa eksproprijacijom i obezbjeđenja novca – Vlada RS izdala dvije koncesije za izgradnju vjetroelektrana „Hrgud“ i „Trusina“ BANJALUKA – U Republici Srpskoj nema nijedna\nŠkoti razbjesnili Donalda Trampa\n30.03.2013. / 7:10\nEDINBURG, Donaldu Trampu nije dobro stati na žulj.\nRaspisan tender za vjetroelektrane\n02.07.2012. / 7:55\nBIHAĆ, Ministarstvo privrede Unsko-sanskog kantona raspisalo je javni poziv za prikupljanje ponuda za dodjelu koncesija za izgradnju vjetroelektrana pojedinačne snage pet megavata na području opštine Bosanski Petrovac.\nU BiH nema proizvodnje energije iz obnovljivih izvora\n02.02.2012. / 15:43\nSARAJEVO, U BiH nema proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, izuzev malih hidroelektrana ukupne instalisane snage 37,7 megavati, od čega u Federaciji BiH 23,7 a u Republici Srpskoj 14 megavati.\nPrvi vjetropark možda već sljedeće godine\n24.01.2012. / 7:10\nBOSANSKI PETROVAC, Energija vjetra na području opštine Bosanski Petrovac, čije istraživanje je u toku, prema procjenama mogla bi imati snagu od preko 200 megavata (MW) električne energije.


Sportom protiv raka | Mozaik | DW | 08.11.2011\nSport u prevenciji ili terapiji\nSredinom oktobra u Minhenu je održan simpozijum na temu „Sport i rak 2011 – značaj za prevenciju i prognozu“. Na sastanku je zaključeno da sportom čak može da se spreči oboljenje od raka.\nTelesno istrenirani ljudi manje su izloženi opasnosti da obole od raka od onih pasivnijih. Lekari u Sjedinjenim Američkim Državama to su dokazali obimnim istraživanjima, posebno kada je reč o raku dojke, debelog creva ili pankreasa. Pritom je svejedno da li neko ima višak kilograma ili ne. Odlučujući je fitnes, kaže Martin Hale, sportski lekar iz Minhena:\n„Važno je shvatiti da dolazi do aktiviranja muskulature. To utiče na metabolizam, na upalne reakcije i druge faktore kao što su na primer hormoni za rast. Oni utiču – tako se barem veruje – na nastajanje raka.“\nRizik manji za 25 odsto\nKonkretno na primeru raka debelog creva: Ko je redovno u pokretu smanjuje rizik od obolevanja za 25 odsto. Pola sata dnevno brzog hodanja ili 45 minuta vožnje bicikla su dovoljni. Glavni cilj je lagano se oznojiti više puta nedeljno. A ukoliko se na primer svakog dana umesto hodanja trči po pola sata onda se rizik obolevanja od raka smanjuje za čak 40 odsto. Međutim čak i oboleli od raka bi trebalo da ostanu u pokretu. To radi Helga Rid. Pre dve i po godine kod nje je otkriven tumor na dojci: „Na početku hemoterapije krenula sam i na sport. Ja sam takoreći prepodne na hemoterapiji, a popodne na sportu.“\nSportski lekar Martin Hale kaže da je na početku bio skeptičan kada je reč o sportu kod obolelih osoba. „Na početku mislite: pacijent prima hemoterapiju i pitate se da li je onda dobro još više ga opterećivati? Ali sve češće vidimo da telesni trening mnogo pomaže pacijentima, čak i kada se minimalno upražnjava.“\nHale objašnjava da pacijenti tada imaju osećaj da mogu sami da doprinosu svom ozdravljenju, a ne da samo pasivno odlaze na hemoterapiju. Sportske aktivnosti povećavaju sveukupnu telesnu formu i čine pacijenta otpornijim. Hale ističe da su prednosti očigledne: „Regeneracija krvne slike se ubrzava. Nus pojave do kojih često dolazi kod hemoterapije, kao što su bolovi sluzokože ili dijareja pojavljuju se mnogo ređe odnosno pacijenti ih mnogo lakše podnose. To su sve faktori koji doprinose boljem kvalitetu života.“\nAutori: Helmut Nordvig / Boris Rabrenović\nKljučne reči sport, rak, terapija\nTrajni link https://p.dw.com/p/136l1\nKakav muškarac diže ruku na ženu? 25.11.2017\nKakvi su to muškarci koji podižu ruku na ženu ili devojku? Razgovarali smo o tome sa psihologom Stefanom Vašlevskim koji radi u savetovalištu za muškarce koji su naslini prema ženama.


POTRESNE REČI ĆERKE NASTRADALOG DEJANA: To je dvostruko ubistvo i tražimo da se tako tretira! (VIDEO) | Novosti.RS\nOglasila se i Teodora, ćerka stradalog Dejana Ilića koja traži pravdu nakon smrti svog oca.\n- Oni se služe svim sredstvima kako bi izbegli krivicu. Ovde imamo dvostruko ubistvo i tražimo da se tako tretira, sa brzinom od 150 kilometara na čas, na osnovu saobraćajnog veštačenja - rekla nam je Teodora.\n- Služe se sredstvima da bi usporavali i ugrozili i slučaj. Tražimo da ovaj slučaj bude primer kako treba da se kazne ubice koje voze nasilnički. Da se ubuduće zna kako sme i ne sme da se vozi i da bi se sprečili slučajevi koji mogu da se dogode u budućnosti - zaključila je ona.\nsuđenje Dejan Ilić Niš Andrej Prekljušaj Nemanja S. svedočenja Teodora Ilić


Protest u Bavaništu zbog penzionera koji ne obradjuje zemlju, a zakupio 191 hektar\nBeta 11. marta 2021. 13:20\nPoljoprivrednici Bavaništa u opštini Kovin, protestovali su danas zbog toga što Ministarstvo poljoprivrede sedam dana ne odgovara na prigovor kako je moguće da penzioner iz tog mesta Staniša Milenović ponudi najvišu cenu za zakup 191 hektara državnog zemljišta na 15 godina.\n„Dok su licitacije organizovale lokalne samouprave do pre dve godine, pošto se svi znamo, nije se moglo desiti da zemljište zakupi penzioner koji ima oko 80 godina i svoje njive daje u zakup jer nema ništa od mehanizacije za njihovu obradu“, rekao je Šljivovački.\n„Ako sam pobedio na licitaciji i dobio zemljište, platiću radnike da je obraduju“, rekao je Milenović.


FOTO Mostar: Jutro donijelo nove probleme gradu na Neretvi | Hercegovina.Info\nFOTO Mostar: Jutro donijelo nove probleme gradu na Neretvi\nRano jutros prije 7. sati ulice su bile puste, a izašli su samo oni koji baš moraju. I dalje je na snazi zabrana prometovanja osobnih vozila po gradskim prometnicama, tako da možete sresti samo vozila nadležnih službi.\nNa svim raskrižjima u gradu policija provjerava vozila, te ona koja nemaju dozvolu isključuje iz prometa. Puše jaka bura koja nosi snijeg na sve strane, tako da pješaci imaju dosta problema sa kretanjem. Semafori još uvijek rade.\n>>Noć u bijelom Mostaru\n>>FOTO VIDEO:Mostar ovo još nije doživio\n>>FOTO:Sunce i snijeg "okupali" sjeverni dio Mostara\n>>FOTO: Mostar: Sunce izmamilo na snijeg tisuće Mostaraca\nGlasnogovornik Stožera Civilne zaštite Hercegovačko-neretvanske županije Pero Pavlović rekao je Srni da su osigurani prilazi Kliničkoj bolnici Mostar i Regionalnom medicinskom centru ''Dr Safet Mujić''. On je dodao da je napravljen mali heliodrom za slijetanje helikoptera koji će dovoziti hitne slučajeve iz odsječenih mjesta.\nŠest osoba jučre je dovezeno helikopterima u KBC Mostar.\nPavlović kaže da je stanju u županiji slično jučerašnjem, da su sve raspložive službe na terenu i da pokušavaju očistiti ulice i magistralne puteve, ali da normalna komunikacija još nije moguća.\nOn apeluje da građani nigdje ne polaze automobilima ukoliko to nije hitna potreba, posebno ne u pravcu Sarajeva.\nPrema riječima Pavlovića, put od Mostara do Jablanice prohodan je samo jednom trakom, ali je situacija takva da se ne zna hoće li biti prohodna za 15 minuta.\nSpašene su sve osobe koja su bila zametena i blokirana i u hotelu ''Ero'' u Mostaru i još nekim objektima nalazi se oko 150 osoba koja tu čekaju stabilizaciju prilika, dodao je Pavlović.\nU pomoć civilnoj zaštiti uključile su se gorske službe spšavanja koje će ljudima u nevolji pomagati i dostaviti hranu i lijekove.\nU Mostaru je u subotu proglašeno stanje elementrane nepogode, a županijska Vlada jučer je odlučila da ponedjeljak i utorak budu neradni dani, te donijela odluku o zabrani prometa.\nMostar Pero Pavlović snijeg Stožer civilne zaštite Grada Mostara


22.11.2020 23:34 sportdc.net\nOdbojkašice Bimal Jedinstva savladale su večeras na svom terenu ekipu Gacka maksimalnim rezultatom 3:0 te tako odbranile titulu namenjenu osvajaču Kupa Republike Srpske. Gačanka sa brčanskom adresom, libero tima Katarina Popović proglašena je za najbolju igračicu Republike Srpske za ovu godinu, a ta lična titula prva je ovakve vrste za devojku koja je prije Bimal Jedinstva, dugo...\n22.11.2020 22:41 M. Milanović\nPočetku komšijskog derbija prethodilo je zajedničko fotografisanje fudbalera oba tima u majicama sa likom Filipa Stanišića, momka koji je pre 40 dana tragično izgubio život u saobraćajnoj nesreći. Filip je živeo u svojoj Obrvi, ali je bio prijatelj i drug mnogim Miločajcima. Ovim gestom Obrvci i Miločajci potvrđuju da Filip nije i nikad neće biti zaboravljen u svom zavičaju, a kasnije su i na...\n22.11.2020 22:17 Zarko Arsić\nU 18. kolu Prve rasinske okružne lige ekipa FUD-a je dočekala ekipu 13. April iz Lomnice. Igrači FUD-a su krenuli silovito i već u 4. minutu imali izglednu priliku kada je Pavlović odlično uočio Milivoja Nikolića, proigrao ga, a on šutirao veoma slabo. U 9. minutu gosti su se opravdano bunilu, kada je posle kontra napada drugi pomoćni sudija Milica Poljaković signalizira nedozvoljenu poziciju,...\n22.11.2020 21:44 B.D.\nUtakmicama 17. kola Beogradske zone spuštena je zavesa na jesenji deo sezone. Jedan od mečeva odigran je na Gradskom stadionu u Lazarevcu, gde je Borac dočekao beogradski Komgrap. Favorit za ulazak u Srpsku ligu, lazarevački Borac upisao je 13. pobedu ove sezone, rezultatom 4:2 (3:1), pa je posle ovog kola opet na vrhu tabele, s obzirom da su Prva Iskra i Milutinac odložili meč do daljnjeg, a...\n22.11.2020 21:31 sportdc.net\nKošarkaši Igokee doživjeli su drugi poraz u ABA ligi. Igokea je nakon velike borbe izgubila od Cedevita-Olimpije, rezultatom 103-92 nakon produžetka. Cedevita je bolje otvorila susret i došla je do deset poena prednosti na startu meča. Međutim, Igokea se nije predala. U završnici prvog perioda Igokea je pronašla ritam i prišla je na -5. I u drugom periodu Cedevita je imala konstantno...\n22.11.2020 20:53 zlatiborpress.rs\nFudbaleri Zlatibora pobedili su OFK Bačku kod kuće rezultatom 1:0 u 15. kolu Linglong Superlige Srbije kao domaćini u Užicu. Ovo je treća uzastopna pobeda čajetinskog tima čime je došao do 15. boda. Strelac jedinog gola za četvrti trijumf u sezoni bio je Adnan Islamović u 47. minutu prvog poluvremena. Duel protiv ekipe koja je takođe u zoni ispadanja bio je tvrd i neizvestan, a timovi...\n22.11.2020 20:32 Živko Radivojević\nPosle nekoliko godina "posrtanja", opšte je uverenje da je GFK Sloven iz Rume na "pravom putu". Trenutno je član Sremske lige i posle prvog dela sezone, prezimeće na trećem mestu. - Srećan sam što smo, kao i svi sremskoligaši, uprkos svemu, prveli kraju jesenji deo prvenstva – kaže Svetislav Petković, trener GFK Sloven – Videlo se koliko nam je nedostajao prolećni deo sezone. Mi...\n22.11.2020 19:49 plusonline.rs\nPobedom u poslednjem kolu jesenjeg dela prvenstva, fudbaleri Tanasko Rajića, osvojili su prvo mesto i titulu jesenjeg prvaka i istakli ozbiljnu kandidaturu za viši rang - Srpsku ligu. Po veoma hladnom i kišovitom vremenu, izabranici Bojana Panajotovića, od samog početka utakmice, pokazali su domaćinu da su došli po bodove, zašto su vodeći tim zone "Istok". Nakon kornera, koji je...\n22.11.2020 19:35 Predrag Maravić\nPoštovani prijatelji rukometa i sporta, naši čitaoci portala, pišem ovaj izveštaj sa rukometne utakmice iz Riđice posle prespavane noći, u kojoj su rukometaši Dalmatinca i Radničkog iz Jaše Tomića odigrali vrlo dobro i borbeno. Pobedu su želele obe ekipe, ali radost su im uskratile dve osobe u sudijskoj opremi i jedna osoba u ulozi delegat-kontrolor suđenja, ne želeći da objavim njihova imena,...\n12:30 Omladinski stadion ponovo oživeo\n10:08 Planjani imaju veliko srce\n07:48 Mali promet u aktuelnom prelaznom roku futsalera Bečeja 2003


Četvrtak, 18 Februar 2021 14:35\nJoš 10 žrtava koronavirusa, 484 novozaraženih\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje, druge javne i privatne laboratorije koje se bave dijagnostikom infekcije novog koronavirusa završile su analizu i Institutu dostavile rezultate za 1901 uzorak na novi koronavirus.\nSrijeda, 17 Februar 2021 15:01\nIsključenje struje - 19. februar\nSrijeda, 17 Februar 2021 14:23\nIJZ: Šest preminulih, 404 novozaraženih\nU posljednja 24 sata analizirano je 1.628 uzorka na novi koronavirus, a potvrđena su 404 novopozitivna slučaja infekcije, saopštio je IJZ.\nOd jučerašnjeg presjeka Institutu je prijavljeno šest smrtnih ishoda povezanih sa COVID-19 i to kod pacijenata iz Pljevalja (2), Bara (1), Podgorice (1), Budve (1), Nikšića (1), od kojih je najmlađi imao 53, a najstariji 77 godina starosti, saopšteno je iz IJZ.\nUtorak, 16 Februar 2021 15:45\nZbog planiranih radova na mreži, u srijedu 17. februara, bez napajanja električnom energijom će ostati:\n-u terminu od 9:00 do 14:30 sati: selo Donji Bukelj\nZbog planiranih radova na mreži, u četvrtak 18. februara, bez napajanja električnom energijom će ostati:\n-u terminu od 9:00 do 14:30 sati: selo Skarepača\n-u terminu od 9:00 do 11:00 sati: dio naselja Suho Polje\nUtorak, 16 Februar 2021 14:16\nPreminulo 11 osoba, 476 novozaraženih\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje, druge javne i privatne laboratorije koje se bave dijagnostikom infekcije novog koronavirusa su tokom jučerašnjeg dana 15. februara, utvrdile su 476 novopozitivna slučaja infekcije sa SARS-CoV-2, na uzorku od 1.822. Od jučerašnjeg presjeka Institutu je prijavljeno jedanaest smrtnih ishoda povezanih sa COVID-19.\nPreminuli su pacijenati iz Bara (3), Ulcinja (3), Podgorice (1), Kotora (1), Herceg Novog (1), Bijelog Polja (1) i Tuzi (1) , od kojih je najmlađi imao 55, a najstariji 86 godina starosti.\nPetak, 12 Februar 2021 14:41\nGrađani na javnoj raspravi: Predsjednik Husović radi pošteno, nadamo se rješavanju infrastrukturnih problema\nDanas je održana javna rasprava povodom razmatranja Nacrta programa investicionih aktivnosti opštine Rožaje za 2021. godinu.


Popovčani pevajući iz Bošnjaca - jugsport.net\nBošnjace: Gledalaca 200. Sudija: Nikola Babić (Aleksinac) 8. Stelci: Lazarević u 25, 73, Dzemailji u 45 minutu. Žuti kartoni: Alesić, Đorđević (Jedinstvo), Stojković, Milošević (Budućnost). Igrač utakmice: Lazarević\nFK JEDINSTVO: Danić 5,5 Kostadinović 6,5 Aleksov 6, Milošević 5,5, Dinić 6, Arsić 6, Đorđević 5,5 Stojanović 6 (Mišić -), Marković 5,5 Stoiljković 6, Z. Stanković 6,5.\nFK BUDUĆNOST: Milanović 7, Miletić 7, Dzemailji 7 (Nikolić-), Cvetković 7, Ranđelović 7, Petrović 8, Prokić 7, Ivanović 6 (Milošević 6,5), Stojković 8 (Ivanović -), Lazarević 8,5, Vukić 7.\nDesetkovani domaćin, bez nekoliko standarnih prvotimaca, pretrpeo je zaslužen poraz u duelu sa, raspoloženim za igru, gostima iz Popovca, koji su sa prvom pokazali da se opravdano nalaze u gornjem delu tabele.\nVeć u 3 minutu gosti su zapretili pogodtkom. Po desnoj strani idealno je prošao kapiten Stojković. Idealno je zavrnuo loptu u srce šesnaseterca domaćih, međutim Vukić je zakasnio za malo i lopta je završila u gol autu. Domaćin je u 21 minutu zapretio preko Markovića, koji je uputio udarac ali je lopta prohujala pored leve stative gola gostiju.\nPrva radost za goste na utakmci usledila je u 25 mintu. Lazrevića je idelno proigrao Ivanović ovaj je iskosa sa leve starne sa nekoliko metara u suprotnu starnu šutirao precizno i svlado Danića. U samom finišu prvog dela, gosti su prednost udvostručili uz obilatu pomoć golmana Danića. Dzemailji se odlučio na udarac iz slobodnog udarca sa desne strane. Lota je odskočila, prevarila Danića i završila u mrežu.\nU drugom delu igre domaćin je pokušavao da dođe do počasnog gola, međutim odbrana gostiju je bila uvek na visini zadatka. Konaćnih 0:3 usledili su u 73 minutu. Po desnoj strani je odlično prošao Vukić uposlio Prokića, ovaj je prosledio do Lazarevića koji je kao i kod prvog pogotka šutirao u suprotini ugao i pogodio nebranjeni deo mreže.\nTagged Bošnjace FK Budućnost FK Jedinstvo srpska liga istok\nGimnastika ponos Leskovčana


Detalji napada na nekadašnjeg košarkaša crno-belih: Bezbradica napadnut s leđa, ispred kuće - Telegraf.rs\n05/08/19 | 15:25 ≫ 16:56\nDetalji napada na nekadašnjeg košarkaša crno-belih: Bezbradica napadnut s leđa, ispred kuće\n- Čuli smo da je Nemanja napadnut s leđa, kukavički - kažu komšije Bezbradica\nBeogradska policija intenzivno traga za Dušanom Silićem (27), koji se sumnjiči da je tokom minule noći pretukao bivšeg košarkaša Partizana Nemanju Bezbradicu.\nDušan Silić za kojim je potraga u toku je sin poznatog beogradskog biznismena. Policija je danas, tragajući za napadačem, pretresla i kuću Dušana Silića koja se takođe nalazi u Jakovu.\nKomšije porodice Bezbradica kažu da su šokirane napadom na nekadašnjeg košarkaša.\nNemanja Bezbradica, Foto: ATA Images\n- Čuli smo da je Nemanja napadnut s leđa, kukavički. Parkirao je automobil, izašao iz njega i krenuo ka kući. Na samo dva metra od ulaza pojavio se taj nasilnik i zadao mu nekoliko udaraca od pozadi. Verovatno ga je čekao u obližnjem žbunu i nakon što ga je udario nekoliko puta, pobegao je - kažu zaprepašćene komšije pokazujući mesto na kojem se dogodio napad.\nKomšije Bezbradica kažu da su ogorčeni zbog napada na bivšeg košarkaša.\nINTERVENTNA UPALA U KUĆU SILIĆA\nDodaju i da su čuli da policija traga za Dušanom Silićem. Brat osumnjičenog za napad je u svojstvu građanina dao izjavu policiji, nakon čega je otišao kući. Interventna jedinica policije je danas upala u kuću porodice Dušana Silića koja je tvrdila da on nije kod kuće.\nO MOTIVU SE NAGAĐA\nO motivu napada na košarkaša od jutros se nagađa u Jakovu. Pojedine informacije govore da je po sredi sukob zbog devojke, ali niko to sa sigurnošću nije mogao da tvrdi.\nZa Dušanom Siliem policija traga zbog sumnje da je juče oko 17.40 sati, pretukao bivšeg košarkaša Partizana i bivšeg dečka pevačice Dare Bubamare, Nemanju Bezbradicu. Dušan Silić je, piše Kurir, sin surčinskog biznismena, inače kuma Novaka Buhe, rođenog brata prvog svedoka saradnika Ljubiše Buhe Čumeta.\nInterventna upala u kuću Dušana Silića u Jakovu: Traže ga zbog prebijanja bivšeg košarkaša Partizana\nUpao maskiran u prodavnicu u Kragujevcu i zapretio radnici nožem: Policija ga uhapsila posle 2 dana\nDrama u Čačku: Maloletnik uz pretnju nožem ukrao taksi, sleteo s puta, udario u zid kuće, pa pobegao\nU 15 škola bez prvog časa: Štrajk prosvetara u Sremskoj Mitrovici zbog napada na direktora\nOtac i sin iz Vranja osumnjičeni za pokušaj ubistva\nBrutalan napad na muškarca u Ostružnici: Tukli ga, skinuli golog, pa ga opljačkali\n5. avgust 2019 | 18:12\nKako bivsi kosarkaš ,pa igra tek par godina profesionalnu košarku.


Otkazan Oktoberfest, prvi put od Drugog svetskog rata | Novosadski informativni portal 021\nŽivot 21.09.2020. | 13:06\nPrema procenama organizatora, gubitak zbog otkazivanja Oktoberfesta za grad Minhen, ugostitelje, hotelijere i druge delatnosti biće oko 1,23 milijarde evra. Svake godine na Oktoberfestu nastaje 13.000 privremenih radnih mesta i radi 500 firmi.\nZa stanovnike Minhena Oktoberfest nije samo ekonomski značajan, već predstavlja i glavnu turističku atrakciju, koja okupi i do šest miliona ljudi.\nKako bi ublažili gubitke, vlasnici restorana organizuju Gostioničarski festival, koji će se održati u skladu sa epidemiološkim pravilima.\n21.09.2020 • 22:37\nOdobrili do 3h (traje do 5) žurke u lokalima kao mera bezbednosti.\n(Uz ovu meru bezbednosti ljudi se prenatrpavaju u klubovima, žene koje varaju muževe i obrnuto "opšte" sa njih nekoliko u toku večeri i onda idu kući i ljube svoje ukućane?!)\nNeka mi neko objasni koja je ovde mera bezbednosti?\nKo koga ovde ....?


14/07/2019 - Dnevnik Juga\nPočetna / 2019 / јул / 14\nDnevna arhiva: 14/07/2019\nFOTO PRIČA: GRDELIČKO LETO 2019. Sajam vina i roštilja\nIna Dendić 14/07/2019\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Leskovac 0\nU okviru Grdeličkog leta 2019. sinoć je održan tradicionalni sajam vina i roštilja. Kako je to izgledalo pogledajte na slikam ispod.\nGLASAJ I TI ZA ŠKOLU U ČUKNJENIKU : Svojim glasom doprinesi poboljšanju uslova školovanja\nOpportunity banka svake godine obeležava tradicionalni Dan brige o lokalnoj zajednici.Ovaj dan simbolizuje prenošenje misije i vrednosti banke na zaposlene, naše klijente kao i lokalne zajednice u kojima poslujemo. Ove godine planiramo da podržimo donacijama dve zajednice koje pripadaju različitim okruzima u Srbiji u okviru Dana brige o lokalnoj zajednici. Takođe …\nIna Dendić 14/07/2019\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Leskovac, Niš, Vranje 0\nSrpska pravoslavna crkva i vernici danas obeležavaju praznik posvećen Kozmi i Damjanu, u narodu poznat kao Vrači. Ovi sveci se smatraju zaštitnicima lekarske profesije. Braća Kozma i Damjan još za života se proslaviše čudesnim isceliteljskim moćima i verom u Hrista. U vreme progona hrišćana baciše ih pred bolesnog rimskog cara …


PORED OVIH MALIŠANA PROLAZITE SVAKODNEVNO: Samo u Beogradu ih ima 2.000, njihov dom je ulica, a njihove priče slamaju srca | Vesti | Kurir\nDruštvo 12.04.2018. 18:37h 12.04.2018. 18:52h\nSvaka peta siromašna osoba u Srbiji je dete, a samo u Beogradu 2.000 mališana živi i radi na ulici. Po nekim procenama, u celoj zemlji broj te dece je duplo veći. Neki od njih, nažalost, od svoje šeste godine već počinju da rade razne poslove - čiste kuće, prodaju predmete, skupljaju sekundarne sirovine, peru šoferšajbne kako bi pomogli svojim roditeljima. Određen broj je često seksualno i radno eksploatisano.\nNažalost, u prestonici postoje samo dva Svratišta gde ova dečica mogu da pronađu pomoć i utočište, a od 2007. do 2017. godine kroz ovu instituciju prošlo je oko 1.024 mališana.\nPovodom Međunarodnog dana dece koja žive i rade na ulici, a koji se obeležava u 130 zemalja sveta danas, skrenula se pažnja na tu decu i na probleme sa kojima se oni svakodnevno susreću.\nEkipa Kurira uputila se ovim povodom u Svratište, čiji su korisnici usluga deca uzrasta od pet do 15 godina, koja su zbog načina života izložena višestrukim rizicima. Dočekala nas je grupa nasmejane dece, nažalost, neka od njih još uvek rade na ulici kako bi pomogli svojim roditeljima, ali se boje da to kažu jer strahuju da će biti u problemu zbog toga.\nJedna od korisnica Svratišta, jednanestogodišnja Lj. C., kaže da je ranije morala da radi kako bi novčano pomogla roditeljima, ali je sada srećna jer više ne radi.\n- Srećna sam zato što se od septembra ponovo vraćam u školu. Pravila sam pauzu, imala sam neke porodične probleme, pa sam ponavlja i sada ću opet u peti razred. Inače živim sa ocem, majka nas je napustila, nije sa mnom... I jesam i nisam tužna zbog toga.. Ne znam koji je razlog, a tata je nekako preboleo - priča za Kurir ova devojčica, koja i pored svih teškoća ima osmeh na licu.\nOna ima još četiri brata i četiri sestre, majka ih je povela sa sobom, a ona i stariji brat ostali su sa ocem.\n- Tata radi u Gradskoj čistoći, ja mu pomažem oko kućnih poslova. Ranije sam radila, pomagala sam roditeljima.. Sakupljala po kontejneru, sirovine, to smo posle prodavali.. Nisam nikada prosila, ali sam skupljala sirovine, bilo mi je malo teško tada - priča nam ona i nastavlja:\n- Majka nas je ostavila pre šest, sedam meseci, nju ne viđam, a braću i sestre viđam povremeno.. U Svratište svraćam tri puta nedeljno, mnogo mi je lepo ovde, kupam se, jedem, igram sa drugom decom. Ovde sam baš srećna, a volela bih da i druga deca koja su imala takav problem dođu ovde, a znam da ih ima dosta. Sretala sam ih ranije, moraju sve i svašta da rade i prose i dan danas neki to rade, a neki dolaze i ovde.. Ja sam mnogo srećna što ponovo krećem u školu - završila je svoju Lj. C.\nUspeli smo mnogo dece da izvedemo na pravi put\nKoordinatorka Svratišta za decu Jasna Bratičević kaže za Kurir da najviše dece koja žive i rade na ulici ima u Beogradu.\n- Sva ta deca dolaze iz ekstremno siromašnih porodica. Neki od njih provode veći deo vremena na ulici sa roditeljima, pomažu im, skupljaju sekundarne sirovine, prodaju neke stvari, peru šoferšajbne. Za svaku državu je bitno da uvaži i prava ove dece, da se ta deca posmatraju kao jedna grupa koja je izuzertno diskriminisana, koja je stalno na nekoj margini. Postoji problem sa uvažavanjem i poštovanjem prava baš te dece. Zbog toga se mi zalažemo, na ovaj dan, ali i svakog drugog dana, kroz naše usluge koje nudimo toj deci, da im pomognemo na razne načine, kroz različite programe - objašnjava Jasna i dodaje:\n- Naravno, ima i zloupotrebljene dece, izloženi su rizicima, radnoj i seksualnoj eksploataciji. Na sreću, taj broj je manji. Mi smo jeidna organizacija koja radi isključivo sa tom decom, imamo dva Svratišta u Beogradu, radimo sa više od 350 dece, idemo i na terene gde oni žive ili rade. Uspeli smo mnogo dece da izvedemo na pravi put, a cilj nam je da svakom detetu pružimo podršku i pomognemo.\nMora da se uključi čitavo društvo\nZaštitnik građana Zoran Pašalić poručio je da se u rešavanja ovog problema mora uključiti čitavo društvo.\n- Deca ulice najranjiviji su i pravno nevidljiv deo našeg društva, a njihova prava su višestruko ugrožena - počev od bezbednosti do prava na obrazovanje i zdravstvenu zaštitu. Ta deca su često seksualno i radno eksploatisana, žrtve su nasilja i diskriminacije, najčešće žive u ekstremnom siromaštvu, u neformalnim naseljima, često bez pristupa tekućoj vodi i struji, u velikom broju slučajeva bez ličnih dokumenata i pristupa institucijama - istakao je Pašalić i naglasio da se problemi dece ulice mogu rešiti samo odgovarajućom međusektorskom saradnjom nadležnih državnih organa i institucija.\n(Kurir.rs, Mina Brankovic Foto: Vladimir Šporčić)\n(VIDEO) VIDELI STE SNIMAK KOJI JE ŠOKIRAO SRBIJU, ALI ŠOKANTNIJE JE ŠTO NIJE JEDINI: Ima ih na desetine, ovako voze Matija, Nikola, Sara... Kamioni, traktori, viljuškari i klinac iz Pirota (4) koji sam juri na skuteru?!


kriza | Page 52 of 54 | Biznis i Finansije\n04/03/2009 - 12:32 in Biznis & Finansije\nApoteke u Hrvatskoj poslednjih nedelja beleže rast izdavanja lekova za smirenje za više od 30 odsto, ali psihijatri predlažu alternativne načine borbe protiv depresije. Kako piše hrvatski portal monitor.hr, najgora je činjenica da su donedavno…\n04/03/2009 - 12:06 in Biznis & Finansije\nGlobalna ekonomska kriza biće još dublja nego što je krajem januara predvideo Međunarodni monetarni fond (MMF), a tekuće tromesečje…\n01/03/2009 - 20:05 in Biznis & Finansije\nUdruženje zemalja jugoistočne Azije (ASEAN) započelo je godišnji samit na Tajlandu uverenjem domaćina samita, premijera Abisit Vejadživa,…\n27/02/2009 - 16:10 in Biznis & Finansije\nDirektor američkih obaveštajnih agencija, admiral Denis Bler, izjavio je da bi globalna ekonomska kriza mogla da dovede do političke nestabilnosti širom sveta. Na pretresu u Odboru za obaveštajne delatnosti Predstavničkog doma 25. februara…\n25/02/2009 - 17:36 in Biznis & Finansije\nIstočnoevropske privrede su sve ranjivije na pritisak sopstvene visoke strane zaduženosti i potencijalne promene prioriteta među stranim bankama po pitanju odobravanja zajmova, zaključci su izveštaja agencije „Standard & Poor's“…\n25/02/2009 - 17:24 in Biznis & Finansije\nNajvećoj mađarskoj banci, OTP, u sledeće dve godine nedostajaće 1,2 milijarde evra kapitala, procenjuju analitičari Bank of America. "Verujemo da OTP trenutno nema dovoljno kapitala da prevlada recesiju i nenaplative zajmove", izjavila je analitičarka…\n23/02/2009 - 18:09 in Biznis & Finansije\nU Evropskoj uniji, ali i u međunarodnim finansijskim institucijama se poslednjih dana sve češće govori o tome da bi bivše socijalističke zemlje u srednjoj i istočnoj Evropi mogle da budu sledeća velika žrtva globalne ekonomske i finansijske…\n23/02/2009 - 18:01 in Biznis & Finansije\nTrenutna kriza ima svoe korene u finansijskoj deregulaciji koja je obavljena osamdesetih godina prošlog veka i znači kraj modela slobodne trgovine u kapitalističkim državama, smatra jedan od najvećih svetskih investotora Džordž Soros. Liberalizacija…\n17/02/2009 - 15:04 in Biznis & Finansije\nEvropske banke se suočavaju s mogućnošću smanjenja rejtinga zbog izloženosti efektima krize na tržištima istočne Evrope Austrijske, švedske i ostale banke s podružnicama u istočnoj Evropi mogle bi se suočiti sa smanjenjem kreditnog…


Ecomer Imuno - 60 kapsula | Klub Zdravlja Beopanax\n97 10 100 0\n10 Komentara | Dodaj svoj komentar\nImunitrt i izdrzljivost review by Helena on 30.4.2019.\nZnacajno sam pojacala svoj imunitet i izdrzljivost koristeci redovno Ecomer.\nDopuna terapiji za astmu review by Zoran on 30.3.2019.\nEcomer koristim uporedo sa terapijom za astmu i promene su bas vidne, mnog bolje kontrolisem astmu koja je alergijske prirode i zadavala mi je bas pun muke.\nGrim zimi i prehlade review by Nadica on 29.3.2019.\nVeć nekoliko godina moja majka koja ima 80 godina koristi Ecomer i grip zimi i druge prehlade gotovo da nema što mi je jako značajno zato što je ranije bila baš osetljivog zdravlja.\nIzdržljivost review by Dragan on 15.3.2019.\nPosao kojim se bavim je naporan i često radim i noću , ali od kad koristim Ecomer osećam se znatno bolje. Preporučio bih ga svima.\nEkomer protiv prehlada review by Ema on 3.3.2019.\nEcomer koristim nekoliko godina i ne pamtim kada sam se poslednji put ozbiljno prehladila, za svaku je preporuku.\nPomaze kod poremecaja rada stitne zlezde review by Smiljka on 25.2.2019.\nEcomer immuno koristim zbog poremecaja rada stitne zlezde i od kad ga uzimam vrednosti antitela su znacajno manje, a ja imam vise energije.Toplo ga preporučujmem svima.\nPomaze kod Ešerihije review by Maja BGD on 25.2.2019.\nCarvaxyl mi je puno pomogao kada mi se pojavila Ešerihija, prethodno sam pila baš dosta antibiotika, ali rezultati su bili konacno bolji kada sa uz redovnu terapiju ukljucila i Carvaxyl koji mi je doktrorka preporucila.\nZa jak imunitet cele porodice review by Jasmina on 25.2.2019.\nEcomer Imuno koristi cela moja porodica, imam decaka od sedam godina i devojcicu od pet, kao i roditelji koji su stariji ljudi i prezadovoljna sam zato sto nismo isli kod lekara u doba najjacih prehlada.Preporucila bih ga svima.\nPomaže za smanjenje simptoma polenske alergije review by Zoran on 22.2.2019.\nZbog polenske alergije dugo sam koristio razne lekove, ali kada mi je lekar objasnio da je jako važno da pre pojave alergena jačam imunitet i opreporučio Ecomer simptomi su se smanjili i gotovo prođe neosetno period proleća u kome sam se mučio sa curenjem nosa, crvenilom očiju, umorom... i antialergene koristim retko i ne konstantno.\nPomaze u prevenciji gripa i za smanjenje nastanka upale pluca. review by Nadica on 14.2.2019.\nEcomer mi puno pomaze u prevenciji nastanka gripa, obzirom da sam astmaticar to mi je od velikog znacaja zato sto bi se ranije , pre upotrebe Ecomera svaka prehlada iskomplikovala i zavrsavala upalom pluca.Otkad redovno pijem Ecomer Immuno to je retko, imunitet mi se značajno poboljšao.


Danas je Dan planete Zemlje - digitalna proslava 50 godina duge tradicije | ZELENE NOVINE\n22. априла 2020. Dejan M. Andrić Ekologija, Vesti 0\nSijaset umetničkih projekata, inicijativa u začetku i seminara nalazi se na karti sveta za Dan planete Zemlje. Pokret se 1990. godine iz SAD proširio na globalnu scenu, a ovog puta akcija ima naglasak na umrežavanje i lični doprinos.\nAko i nije bio spreman za pandemiju korona virusa, svet mora da se spremi za klimatsku krizu, poručuju organizatori dok teku poslednje pripreme za sutrašnji Dan planete Zemlje. Ovog puta, veterani borbe za zaštitu životne sredine, novije generacije aktivista i svi oni koji žele sigurnu budućnost okupiće se 22. aprila samo preko onlajn platformi. Takođe, oni će se koncentrisati na ono čime mogu da doprinesu kao pojedinci, u svom neposrednom okruženju.\nI širenje oboljenja COVID-19 i klimatske promene su katastrofalnih razmera, saopšteno je, uz predloge za obeležavanje pola veka od prvog Dana planete Zemlje. Društvena distanca ne sprečava nas da podviknemo, povezani bolje nego ikad uz pomoć digitalnih mreža, i uhvatimo se ukoštac sa globalnim zagrevanjem, navodi se u pozivu.\nOvogodišnji događaj zamišljen je u 24 celine, s po jednim apelom na svaki sat. Preko centralne veb stranice govoriće svetski poznati zaštitnici prirode. Najavljena je Sylvia Earle iz Nacionalne geografije, morski biolog s nadimkom Njena dubina. Tu su, između ostalih, američki glumac Zac Efron, koji se proslavio filmom “Lak za kosu” (Hairspray), zatim osmogodišnja aktivistkinja Licypriya Kangujam iz Indije i izvršna sekretarka Okvirne konvencije Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama (UNFCCC) Christiana Figueres.\nProberi iz programa na karti sveta\nGlobalni digitalni pejzaž će istovremeno biti preplavljen diskusijama, pokretanjem inicijativa, performansima, seminarima i drugim raštrkanim akcijama, a svi se nalaze na mapi spremljenoj za Dan planete Zemlje.\nNasa, Nacionalna vazduhoplovna i svemirska administracija Sjedinjenih Država, udružila se s Američkim prirodnjačkim muzejom – AMNH, i drugim organizacijama i obezbedila materijal s posebnim naglaskom na najmlađe korisnike. Seže od geologije preko kvizova do posmatranja Zemlje uživo. Program je najavljen kao Dan planete Zemlje kod kuće i glas o njemu prenose na društvenim medijima uz parolu #EarthDayAtHome.\nAktivnosti po afinitetu učesnika i učesnica\nUkoliko želite da učestvujete, na Dan planete Zemlje možete, na primer, da preko aplikacije EC2020 zabeležite kvalitet vazduha u svom kraju. Pridružite se nekoj od mnoštva prezentacija ili umetničkom projektu, poslušajte predavanje, pa pogledajte prenos nekog filma.\nMeđu sadržajima jednog od najmasovnijih godišnjih ciklusa mogu, po izboru, biti prikupljanje otpada za reciklažu, sadnja drveća i širenje svesti o štetnosti pesticida. Organizatori kažu da svako pomaže obraćanjem verskim vođama i političkim predstavnicima i pripremom obroka od namirnica biljnog porekla, uz obrazloženje da se promenom ishrane možemo suprotstaviti klimatskim promenama.\nU poslednje vreme je sve popularniji ploging. Šveđani su povezali dizanje, na tamošnjem jeziku plocka, i džoging, odnosno svako rekreativno kretanje kroz prostor – poput planinarenja i vožnje koturaljki. I tako u isto vreme vežbaju i skupljaju smeće.\n“Uprkos zadivljujućem uspehu i decenijama napretka na planu životne sredine, našli smo se suočenima s još kobnijim, gotovo egzistencijalnim, nizom izazova za životnu sredinu. Od gubljenja biodiverziteta do zagađivanja plastikom, sve to je poziv na reakciju vlasti od najnižeg do najvišeg nivoa”, izjavio je Denis Hayes. On je inicirao obeležavanje prvog Dana planete Zemlje 1970. godine, a sada ima zvanje čelnika emeritusa odbora mreže.\nU istorijatu se odaje počast Rachel Carson i njenom bestseleru iz 1962. na listi Njujork tajmsa, delu “Tiho proleće”. Gaylord Nelson, senator sa kraćim stažom od dva predstavnika iz Viskonsina, i član Kongresa SAD Pete McCloskey su zajedno s Hayesom odgovorni za prve skupove pre pola veka. Odabrali su 22. april da bi uhvatili studente između prolećnog raspusta i poslednjeg ispitnog roka i pripremili okupljanja po kampusima.\nNa kraju je zapravo 20 miliona Amerikanaca ili deset odsto stanovništva izašlo na ulice i poguralo zakone o čistoći vode i vazduha i ugroženim vrstama. Pokret se 1990. preselio na svetsku razinu i tada je učestvovalo 200 miliona ljudi u 141 zemlji, po podacima kojim raspolaže organizacija.\nUN je izabrao Dan planete Zemlje za sklapanje Pariskog sporazuma o klimi 2016. godine. Zemlje potpisnice ove godine treba da izađu s ambicioznijim planovima za ublažavanje globalnog zagrevanja i njegovih posledica.\n“Napredak je sad sporiji, uticaj klimatskih promena raste, a naši protivnici su našli ozbiljnije izvore finansiranja”, izjavila je predsednica Mreže Dana planete Zemlje Kathleen Rogers.


Brnabićeveva i Cvijanovićeva u Trebinju, sledi zajednička sednica vlada\nIzvor: RTS, 29.Avg.2018, 11:26\nSastanak predsednica Vlade Srbije i Republike Srpske, Ane Brnabić i Željke Cvijanović, počeo je u Trebinju u zgradi "Elektroprivrede Republike Srpske", dok na odvojenim sastancima razgovaraju ministri dve vlade.\nNakon sastanka uslediće razgovori sa gradonačelnikom Trebinja Lukom Petrovićen, a potom i zajednička sednica Vlade Srbije i Srpske na kojoj će se biti reči o započetim i budućim projektima, >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << regionalnoj saradnji, kao i o unapređenju bilateralnih odnosa.\nU Trebinju je održana zajednička sednica vlada Srbije i Republike Srpske. Srbija je od 2014. godine u Srpsku investirala i donirala 21.500.000 evra u projekte koje su kandidovale lokalne zajednice, rekla je Ana Brnabić. Saradnja Srpske i Srbije nastavlja se kroz realizaciju konkretnih projekata,...