eKapija | Šire se smještajni kapaciteti u Bečićima - U planu gradnja objekta sa 64 apartmana, poslovnim prostorom, spa centrom i dvije podzemne garaže\nIzvor: eKapija | Utorak, 22.06.2021.| 15:34\nŠire se smještajni kapaciteti u Bečićima - U planu gradnja objekta sa 64 apartmana, poslovnim prostorom, spa centrom i dvije podzemne garaže\n(Foto: Ministarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma/Idejno rješenje/Studio Project)\nKompanija Horizont Invest iz Podgorice planira gradnju apartmanskog objekta u Bečićima, a investitor je za realizaciju projekta dobio saglasnost glavnog državnog arhitekte. Objekat će se graditi na parceli površine 1.160 m2, dok će objekat sa suterenskim etažama imati 6.825,77 m2.\nKako je navedeno u idejnom rješenju koje je obradio studio Project, a koje je objavljeno na sajtu Ministarstva ekologije, rostornog planiranja i urbanizma, planirani novi objekat je trajnog karaktera i spratnosti 2Su+P+9.\nU prizemlju objekta planiran je poslovni prostor, površine 367,30 m2, vertikalne i horizontalne komunikacije, koje poveziju sve etaže, kao i auto lift za automobile kao veza sa podzemnim etažama. Postoji jedan glavni ulaz za objekat, dva lifta lifta i stepenište. U nivou suterena na -1 etaži nalazi se garaža sa 27 parking mjesta, dok u suterenu na -2 etaži se nalazi 17 parking mjesta.\nNa prvom spratu planirano je osam jednosobnih apartmana i spa centar, na drugom, trećem, četvrtom i petom spratu projektovano je po osam jednosobnih apartmana, na šestom spratu se nalazi šest jednosobnih i jedan dvosobni apartman, na sedmom i osmom spratu se nalazi po sedam jednosobnih apartmana, dok se na devetom spratu nalaze dva jednosobna i jedan dvosoban apartman.\nSvi prilazi objektu, stepeništa i rampe prilagođena su kretanjima i upotrebi lica smanjene pokretljivosti i lica sa invaliditetom.\nProjektom su predviđene i instalacije vodovoda i kanalizacije, elektro-instalacije jake i slabe struje, mašinske instalacije. Osim navedenih faza, projekat sadrži i projekte konstrukcije, spoljnjeg uređenja, saobraćaja, kao i elaborat o energetskoj efikasnosti objekata i geotehnički elaborat.\nPriključak objekta na saobraćajnicu je predviđen sa sjeverne strane uz magistralu pozicioniranu uz urbanističku parcelu, pri čemu se vodilo račina o nesmetanom prilazu, kao i pristupu garaže preko auto lifta na svim nivoima. Pješački pristup je omogućen takođe sa sjeverne strane.


VELIKI SKANDAL U LIGI: Fudbaleri uhapšeni u noćnom klubu sa prostitutkama i drogom... | Slobodna Bosna\nVELIKI SKANDAL U LIGI: Fudbaleri uhapšeni u noćnom klubu sa prostitutkama i drogom...\nMaska, droga, prostitutke, policijski sat, a za Jimeneza postoji i još jedna briga. I zbog toga što je nepropisno parkirao auto u blizini kluba bit će kažnjen, odnosno "pauk" ga je već odnio…\nPolicijska akcija u jednom noćnom klubu na Kanarskim otocima napravila je velike probleme i dvojici nogometaša Tenerifea, a reagirao je i klub koji je protiv svojih zvijezda pokrenuo disciplinske mjere…\nAlberto Jimenez i Javi Alonso malo su se zaigrali na provodu noćnom klubu, jer su uhvaćeni u “akciji s prostitutkama”. Da tu nije kraj problema za 28-godišnjaka i njegovog šest godina mlađeg kolegu svjedoči i informacija da je na “švedskom stolu” bilo i obilje – droge.\n“Izražavamo žaljenje zbog takvog ponašanja koje je apsolutno neprihvatljivo, a posbno zbog trenutne situacije s koronavirusom”, poslali su saopćenje iz drugoligaša.\nNaime, na Kanarskim otocima uveden je policijski sat do 23 sata, ali to nije spriječilo nogometaše i ostale u ludovanju po klubovima kasno u noć. Čini se da to, što su uhapšeni bez maske, je još i najmanji problem…


Tramp ignoriše Porošenka jer odlično zna u kakvu američku noćnu moru, može da se pretvori Ukrajina! | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tTramp ignoriše Porošenka jer odlično zna u kakvu američku noćnu moru, može da se pretvori Ukrajina!\nU određenoj meri, situacija u Ukrajini podseća na sliku iz Sirije od pre dve godine. Amerikanci su sasvim pogrešno procenili i snagu saveznika na terenu i okolnosti u okruženju.\nLoše procene u Ukrajini mogu Amerikance koštati isto koliko im mogu i koristiti. Mogu, na primer, naterati Rusiju i Nemačku na novo zbližavanje, koje bi se proširilo posle uspešno završenog projekta „Severni tok“.\nNi Berlinu ni Moskvi ne treba nova eskalacija, nije im u interesu da oštrijeg sukobljavanja u Donbasu ponovo bude. To je sve u domenu spekulacija, ne i prognoza sa značajnim procentom ostvarenja.\nA u rat niko ne kreće vođen spekulacijama, već jasnim ciljevima i planovima.\nŠta je cilj poslednje provokacije u Kerču? Šta je plan koji treba slediti? Da se Rusija uvuče u rat? To je smešno. Da se pronađe povod za ofanzivu protiv Donbasa? Teško ostvarivo.\nDa se prekinu diplomatski odnosi Kijeva sa Moskvom? Možda, ali niti su očigledni efekti toga za Ukrajinu, niti bi bilo moguće dalje govoriti o Minskom procesu, pošto je Rusija potpisnica.\nNATO je, naravno, deklarativno podržao Kijev, ali je teško saglasiti se sa tvrdnjama da iza celog ovog incidenta stoji NATO. Pre bi se reklo da je inicijator Porošenko, uz asistiranje niza inostranih saveznika i lobista.\nOvo potvrđuju i dešavanja iz ukrajinske Rade, kada se raspravljalo o uvođenju ratnog stanja. Opšte saglasnosti poslanika da to treba učiniti odmah i na celoj teritoriji zemlje nije bilo.\nNaposletku, uvedeno je u deset pograničnih oblasti, oročeno na mesec dana. Da ovo nije iz Porošenkove glave, već iz značajnijih centara moći, bila bi doneta jednoglasna odluka, za teritoriju cele države, do daljeg.\nPorošenko manipuliše krizom, imajući pre svega u vidu predstojeće izbore. Njegov rejting je katastrofalan, u pojedinim istraživanja je čak četvrti, i posmatrano iz današnjeg ugla, drugi krug je za njega misaona imenica.\nGlavni favoriti su Timošenkova i Bojko, tu je negde i Hricenko, bivši ministar odbrane, a iz pozadine se priključuje i Zelenski.\nČak i kada bi se nekim slučajem našao u drugom krugu, Porošenko ne bi mogao da pobedi bilo kojeg od tri navedena suparnika. Njemu je radikalizacija očajnički potrebna.\nSilazak sa vlasti za njega neće značiti samo gubitak funkcije, već i brojne optužbe za korupciju uz istorijsko knjiženje svih neuspeha od Evromajdana do danas — na njegov lični konto.\nOtići će sa vlasti ne samo poražen, već i ponižen, kao prokazani krivac za sve nedaće koje su Ukrajinu zadesile. Za „kijevski mejnstrim“ biće kriv tu negde koliko i „zli Rusi“. Ko zna, možda ga neko optuži i da je „radio za Ruse“.\nZato je u predsedničkom kabinetu razmišljano o ovakvim provokacijama još ranije, tokom održavanja Svetskog prvenstva u Rusiji.\nPosmatrajući sve iz unutrašnjeg ugla, (zlo)upotrebljavajući krizu u predizborne svrhe, Porošenko je potrošio gotovo sve „ukrajinske kredite“. I po svoj prilici, raskrčmiće i preostale do 31. marta.\nTako da njegovom nasledniku (ili verovatnije — naslednici) neće ostati mnogo prostora za snalaženje i osmišljavanje nekog novog originalnog plana.\nJednostavno, ili će se krenuti u realizaciju Minskih dogovora, uz velike ustupke Donjecku i Lugansku (uključujući široku regionalnu autonomiju) ili u totalni rat za Donbas.\nNa ovo prvo Kijev će nagovarati EU, na ovo drugo deo „vašingtonske močvare“, delom zbog „istorijskih ciljeva“, a delom i da bi sabotirali Trampa tokom njegove predizborne kampanje za drugi predsednički mandat.\nŠta god bude izabrano — kajaće se. Jer dobrih rešenja odavno više nema.\nTo pokazuje i postojeće stanje i poslednja Porošenkova akcija.\nKao i prvi znaci umora političke publike na Zapadu od stalnih upozorenja da „dolazi ruski vuk“.\nVeliki horoskop za Decembar


Izjava o zaštiti podataka — PORR Serbien\nHvala Vam zbog interesovanja za našu kompaniju. Zaštita podataka je veoma važna za direktora kompanije Gradjevinsko preduzeće PORR doo. Korišćenje veb sajta kompanije Gradjevinsko preduzeće PORR doo je u suštini moguće bez ikakvog navođenja ličnih podataka. Ako određena osoba želi da preko našeg veb sajta koristi posebne usluge naše kompanije, to bi moglo da uključuje obradu ličnih podataka. Ukoliko to bude potrebno, u tu svrhu ćemo pribaviti saglasnost dotične osobe.\nObrada ličnih podataka uvek se obavlja u skladu sa Opštom uredbom o zaštiti ličnih podataka i uz poštovanje nacionalnih odredbi o zaštiti ličnih podataka. Ovom Izjavom o zaštiti ličnih podataka naša kompanija želi da informiše posetioce veb sajta o sadržaju i nameni ličnih podataka koje prikupljamo i obrađujemo. Osim toga, ovom Izjavom o zaštiti ličnih podataka osobe na koje se podaci odnose informišemo o pravima koja im pripadaju.\nKompanija Gradjevinsko preduzeće PORR doo kao operater veb sajta je sprovela obimne tehničke i organizacione mere u cilju obezbeđenja pouzdane zaštite podataka koji se obrađuju u okviru našeg veb sajta. Međutim, prenos podataka između krajnjeg uređaja posetioca veb sajta i našeg servera može da ima slabe tačke, naročito ako sa našim serverom komunicirate preko uređaja kojem mogu da pristupe nepoznata lica. Ukoliko budete imali nedoumica u vezi sa bezbednošću, informacije možete da dobijete i na druge načine, putem telefona ili u nekoj od naših filijala.\nIzjava o zaštiti ličnih podataka kompanije Gradjevinsko preduzeće PORR doo se zasniva na odredbama i definicijama nemačke Opšte uredbe o zaštiti ličnih podataka („OUOZLP“). Naša Izjava o zaštiti ličnih podataka treba da bude lako čitljiva i razumljiva, kako za naše posetioce tako i za klijente i poslovne partnere. Da bismo to obezbedili, želimo da unapred objasnimo upotrebljene pojmove:\nLični podaci su sve informacije koje se odnose na fizičku osobu koja se može identifikovati.\n2) Osoba na koju se odnose podaci\nOsoba na koju se odnose podaci je svaka fizička osoba koja se može identifikovati i čije lične podatke obrađuje odgovorna kompanija.\n3) Odgovorno lice\nOdgovorno lice je kompanija koja prikuplja podatke od osobe na koju se oni odnose i koja odlučuje o svrsi i načinima obrade.\n4) Ugovorni obrađivač podataka\nUgovorni obrađivač podataka je fizičko lice ili kompanija koju odgovorno lice uključuje u obradu podataka.\nPrimalac je fizičko ili pravno lice ili javni organ kojem se omogućava pristup ličnim podacima.\n6) Treća strana\nTreća strana je fizičko ili pravno lice ili službeni organ koji za odgovorno lice ili ugovornog obrađivača podataka obrađuje lične podatke.\nObrada je svaki postupak koji se sprovodi u vezi sa ličnim podacima. To se odnosi na prikupljanje, čuvanje, ograničavanje obrade i brisanje.\n8) Ograničavanje obrade\nOgraničavanje obrade označava smanjenje upotrebe ličnih podataka.\nSaglasnost je svaka izjava kojom neka osoba tvrdi da je saglasna sa obradom ličnih podataka koji se na nju odnose.\nOpozivom osoba oduzima odgovornom licu pravo obrade na osnovu date saglasnosti.\nPseudonimizacijom se podaci razdvajaju od osobe koju je moguće identifikovati.\nTa veza se može ponovo uspostaviti samo uz pomoć dodatnih, posebno zaštićenih podataka. Postupak pseudonimizacije takođe spada u takozvanu minimizaciju podataka.\nProfilisanje je svaka vrsta automatskog ocenjivanja ličnih podataka.\n2. Ime i adresa odgovornog lica\nOdgovorno lice u smislu nemačke Opšte uredbe o zaštiti ličnih podataka (OUOZLP) je:\nGradjevinsko preduzeće PORR doo\n11070 Novi Belgrad\nE-pošta: datenschutz porr.at\nVeb sajt: www.porr.rs\n3. Prikupljanje podataka\nVeb sajt kompanije Gradjevinsko preduzeće PORR doo prilikom svake Vaše posete veb sajtu prikuplja niz podataka i informacija koji se čuvaju u datoteci evidencije servera. Na ovaj način se, između ostalog, beleži sledeće:\n1) vrsta i verzija internet pretraživača;\n2) operativni sistem Vašeg računara;\n3) veb sajt sa koga ste preusmereni na nas;\n4) stranice koje ste posetili na našem veb serveru;\n5) datum i vreme Vaše posete;\n6) Vaša IP adresa;\n7) Vaš dobavljač internet usluga;\nPri korišćenju ovih anonimno prikupljenih podataka kompanija Gradjevinsko preduzeće PORR doo ne pokušava da izvuče zaključke o osobi na koju se one odnose. Ovi podaci su potrebni kako bismo ispravno isporučili sadržaje na našem veb sajtu i optimalno ih prikazali, kao i da bismo iste u slučaju hakerskog napada mogli da dostavimo nadležnim organima. Iz tog razloga kompanija Gradjevinsko preduzeće PORR doo te podatke sa jedne strane obrađuje statistički, a sa druge strane to čini kao tehničku meru, sa ciljem da se obezbedi zaštita podataka i sigurnost informacija prilikom obrade Vaših podataka.\n4. Registrovanje na našem veb sajtu\nNa našem veb sajtu imate mogućnost da se registrujete. Podaci koji se prikupe o osobi koja ih unosi obrađuju se isključivo radi interne upotrebe od strane odgovornog lica i samo za sopstvene potrebe. Pri registrovanju na našem veb sajtu biće sačuvana IP adresa koju vam je dodelio Vaš dobavljač internet usluga, kao i datum i vreme kada je izvršena registracija. Prosleđivanje ovih podataka trećim licima u suštini se ne obavlja, osim ako postoji zakonska obaveza prosleđivanja ili ako prosleđivanje služi radi krivičnog gonjenja.\nRegistrovanje koristimo samo zato da bismo mogli da Vam ponudimo sadržaje i usluge koje se nude isključivo registrovanim korisnicima. Kao registrovani korisnik uvek možete da izmenite dostavljene podatke ili da ih u potpunosti izbrišete iz naše baze podataka.\nVeb sajt kompanije Gradjevinsko preduzeće PORR doo koristi kolačiće. To su tekstualne datoteke koje se pomoću internet pretraživača čuvaju u sistemu datoteka vašeg računara.\nKolačići sadrže identifikaciju kolačića (Cookie ID), koja predstavlja jedinstveni identifikator. Ovim se kompaniji Gradjevinsko preduzeće PORR doo omogućava da razlikuje internet pretraživač osobe na koju se kolačić odnosi od internet pretraživača drugih lica i da individualno prikaže sadržaje i da reaguje na želje i rezultate koji se odnose na dotičnu osobu.\nPrimer za to je kolačić za korpu sa artiklima u onlajn prodavnici. Onlajn prodavnica pomoću kolačića beleži artikle koje je kupac stavio u virtuelnu korpu sa artiklima.\nAko želite da sprečite korišćenje kolačića, možete to da podesite u bezbednosnim postavkama vašeg internet pretraživača i time trajno sprečite čuvanje kolačića. Kolačići koji se već nalaze na Vašem računaru mogu uvek da budu izbrisani pomoću internet pretraživača ili direktno u sistemu datoteka. Napominjemo da pri deaktiviranju kolačića eventualno može da dođe do ograničenja funkcionalnosti našeg veb sajta.\n6. Prijavljivanje za naš bilten\nNa našem veb sajtu korisnici mogu da se pretplate na naš bilten (novosti). Putem biltena naše klijente i poslovne partnere u redovnim intervalima informišemo o našim ponudama. Nakon što se registrujete, na vašu adresu e-pošte šalje se e-poruka za potvrdu date adrese e-pošte u postupku tzv. dvostruke potvrde („Double Opt In“). Ova e-poruka treba da potvrdi da ste Vi, kao vlasnik adrese e-pošte, zaista poslali prijavu za bilten.\nPrijavom za bilten na našem veb sajtu će biti sačuvana Vaša adresa e-pošte, IP adresa koju Vam je dodelio Vaš dobavljač internet usluga, datum i vreme prijave. Prosleđivanje ovih podataka trećim licima u suštini se ne obavlja, osim ako postoji zakonska obaveza prosleđivanja ili ako prosleđivanje služi radi krivičnog gonjenja. Naravno, u svako doba možete da otkažete prijavu za naš bilten. Na kraju svakog biltena nalaze se za to potrebne informacije.\n7. Mogućnost kontaktiranja putem veb sajta\nNaš veb sajt zbog pravnih propisa sadrži informacije za jednostavno kontaktiranje kompanije Gradjevinsko preduzeće PORR doo. Ako nas kontaktirate putem e-pošte ili kontaktnog formulara na veb sajtu, podaci koje dostavite će biti automatski sačuvani i korišćeni isključivo u svrhu odgovaranja na Vaš upit.\n8. Rutinsko brisanje i blokiranje ličnih podataka\nKompanija Gradjevinsko preduzeće PORR doo obrađuje i čuva lične podatke osobe na koju se oni odnose samo tokom vremenskog perioda potrebnog da bi se ostvarili ciljevi njihovog čuvanja ili kao što je predviđeno zakonskim propisima.\nUkoliko svrha ili pravna osnova za obradu nije važeća, Vaši lični podaci će biti blokirani ili izbrisani u skladu sa našim procedurama i važećim zakonskim propisima.\n9. Prava osobe na koju se odnose podaci\nRazličita prava osobe na koje se odnose podaci primenjuju se na osnovu Opšte uredbe o zaštiti ličnih podataka Evropske Unije (OUOZLP EU), u vezi sa obradom ličnih podataka. U nastavku je dat okvirni pregled ovih prava:\n1) Pravo na informacije;\nSvaka osoba na koju se odnose podaci ima pravo da u svako doba od odgovornog lica dobije informaciju o sačuvanim ličnim podacima o sebi, kao i da dobije kopiju tih podataka.\n2) Pravo na ispravku;\nSvaka osoba na koju se odnose podaci ima pravo da od odgovornog lica zahteva trenutnu ispravku ili dopunjavanje netačnih ličnih podataka koji se odnose na nju.\n3) Pravo na brisanje;\nSvaka osoba na koju se odnose podaci ima pravo da od odgovornog lica zahteva brisanje ličnih podataka koji se odnose na nju, pod uslovom da:\n- svrha njihove obrade nije važeća,\n- više ne postoji pravna osnova za obradu (prestanak ugovora, opoziv saglasnosti).\nZa brisanje podataka koji su sačuvani kod nas možete u svako doba da se obratite nekome od naših saradnika – a naročito putem e-pošte na: datenschutz porr.at.\n4) Pravo na ograničavanje;\nSvaka osoba na koju se odnosi obrada ličnih podataka ima pravo da od odgovornog lica zahteva ograničavanje obrade, pod uslovom da:\nZa ograničavanje podataka koji su sačuvani kod nas možete u svako doba da se obratite nekom od naših saradnika – a naročito putem e-pošte na: datenschutz@porr.at.\n5) Pravo na prenosivost podataka;\nSvaka osoba na koju se odnose podaci ima pravo da svoje lično dostavljene podatke dobije u strukturisanom, uobičajenom i mašinski čitljivom formatu, odnosno da ih prosledi nekom drugom odgovornom licu, bez sprečavanja od strane odgovornog lica, ako se obrada zasniva na saglasnosti ili ugovoru i obavlja elektronski. Za prenos Vaših podataka pohranjenih kod nas možete u svako doba da se obratite nekom od naših saradnika – a naročito putem e-pošte na: datenschutz@porr.at.\n6) Pravo na prigovor;\nSvaka osoba na koju se odnosi obrada ličnih podataka ima pravo da podnese prigovor protiv obrade ličnih podataka koji se na nju odnose, a koja se obavlja iz opravdanog razloga. Kompanija Gradjevinsko preduzeće PORR doo u slučaju prigovora neće više obrađivati lične podatke, osim ako možemo da damo ubedljive razloge za obradu koji su važniji od interesa, prava i sloboda osobe na koju se to odnosi ili ako je svrha ostvarivanje, primena ili zaštita zakonskih prava.\nZa ostvarivanje prava na prigovor možete u svako doba da se obratite nekom od naših saradnika – a naročito putem e-pošte na: datenschutz porr.at.\n7) Automatizovane odluke u pojedinačnim slučajevima, uključujući profilisanje\nKao odgovorna kompanija, mi ne primenjujemo automatsko odlučivanje ili profilisanje.\n8) Pravo na opoziv izjave o saglasnosti\nSvaka osoba na koju se odnose podaci ima pravo da u svako doba opozove svoju saglasnost za obradu ličnih podataka. Za ostvarivanje prava na opoziv možete u svako doba da se obratite nekom od naših saradnika – a naročito putem e-pošte na: datenschutz@porr.at.\n10. Zaštita podataka kod prijava za posao i tokom obrade prijave za posao\nOdgovorno lice prikuplja i obrađuje lične podatke kandidata za radno mesto u svrhu obrade prijave za posao. Obrada može da se vrši i elektronskim putem. To je naročito slučaj ako kandidat koji se prijavljuje za radno mesto odgovornoj osobi dostavi odgovarajuće dokumente za radno mesto elektronskim putem, npr. putem e-pošte ili portala za zapošljavanje na adresi: porr-group.com/en/career. Ako kompanija Gradjevinsko preduzeće PORR doo zaključi ugovor o radu sa kandidatom za radno mesto, dostavljeni podaci će biti sačuvani u cilju realizovanja radnog odnosa. Ako kompanija Gradjevinsko preduzeće PORR doo ne sklopi ugovor o radu sa kandidatom za radno mesto, njegovi podaci će automatski biti izbrisani najkasnije šest meseci nakon obaveštenja o odbijanju prijave za radno mesto, osim ako protiv brisanja postoje neki drugi opravdani razlozi kompanije Gradjevinsko preduzeće PORR doo ili ako prijavljeni kandidat za radno mesto da svoju saglasnost za dalju obradu ovih podataka. Ako se Vaša prijava za radno mesto ne odnosi ne neku konkretnu poziciju na portalu za zapošljavanje (inicijativna prijava za posao), vaši podaci mogu da budu prosleđeni nekoj od kompanija unutar PORR grupacije zbog opravdanog obostranog interesa, a na osnovu vaših kvalifikacija.\nPri automatizovanoj obradi Vaše prijave za posao Vaši sledeći podaci će biti prikupljeni i obrađeni:\nime, prezime, adresa e-pošte i, po potrebi, adresa/mesto, datum rođenja, oslovljavanje, broj telefona, državljanstvo,\ndodatni podaci koji zavise od pojedinog konkursa za posao (npr. vozačka dozvola),\nradna biografija, a naročito podaci o radnom iskustvu i obrazovanju,\nradno iskustvo i obrazovanje,\nveštine (npr. Photoshop, MS Office),\nfotografija uz prijavu za posao,\nkvalifikacije, nagrade i jezičke veštine,\ndatoteke i dokumenti koje po potrebi možete otpremiti.\n11. Odredbe o zaštiti ličnih podataka kod povezivanja sa Facebook-om i njegovog korišćenja\nNaš veb sajt sadrži dodatne module kompanije Facebook, 1601 South California Avenue, Palo Alto, CA 94304, SAD. Facebook je društvena mreža. Pomenuti dodatni modul je prepoznatljiv po logotipu kompanije Facebook ili dugmetu „Sviđa mi se“. Celokupan pregled dodatnih modula kompanije Facebook možete pogledati putem sledećeg linka: http://developers.facebook.com/docs/plugins.\nČim posetite naš veb sajt, dodatni modul kompanije Facebook uspostavlja direktnu vezu između Vašeg internet pretraživača i servera kompanije Facebook. Na taj način Facebook dobija informaciju da je sa Vaše IP adrese posećen naš veb sajt. U slučaju da ste prilikom posete našem veb sajtu prijavljeni na Facebook, pomoću dugmeta „Sviđa mi se“ vaš profil na Facebook-u možete da povežete sa određenim sadržajem koji se nalazi na našem veb sajtu. U tom slučaju Facebook može da posetu našem veb sajtu poveže sa Vašim Facebook nalogom. Nas kao vlasnika našeg veb sajta Facebook ne obaveštava o sadržaju prenetih podataka ili o korišćenju podataka. Pomoću sledećeg linka možete dobiti dodatne informacije: http://de-de.facebook.com/policy.php.\nU slučaju da ste korisnik Facebook-a, ali ne želite da Facebook preko nas dobija podatke o Vama i povezuje ih sa vašim podacima o članstvu, pre nego što posetite naš veb sajt morate se odjaviti sa Facebook-a.\n12. Odredbe o zaštiti ličnih podataka kod povezivanja sa Google Analytics-om i njegovog korišćenja (uz primenu funkciju anonimizacije)\nNaš veb sajt koristi usluge Google Analytics-a. To je usluga analize vab sajtova koju pruža kompanija Google Inc., 1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View, CA 94043, SAD. Google Analytics koristi takozvane kolačiće. Kolačići su datoteke. Zahvaljujući čuvanju kolačića na Vašem računaru Google može da analizira vaše korišćenje našeg veb sajta. Ove informacije i Vaša anonimizovana IP adresa se prosleđuju i čuvaju na serveru kompanije Google u SAD-u. Za veb analizu pomoću Google Analytics-a koristimo dodatak „_gat._anonymizeIp“. Ovim se postiže skraćivanje i anonimizovanje Vaše IP adrese.\nGoogle analizira informacije o Vašem korišćenju našeg veb sajta. Na taj način se kreiraju izveštaji o Vašim aktivnostima na našem veb sajtu, koji su nam dostupni. Ovo takođe može da posluži za ponudu i pružanje drugih usluga povezanih sa korišćenjem našeg veb sajta ili ostalih internet usluga. Kompanija Google može da ove informacije prosledi trećim licima ako to zahteva zakon ili u slučaju da Google naloži trećim licima da obrade te podatke.\nImate mogućnost da sprečite da se pomenuti kolačići čuvaju na Vašem računaru. Za to je potrebno da na Vašem internet pretraživaču aktivirate odgovarajuće postavke. Međutim, u tom slučaju postoji mogućnost da ćete naš veb sajt moći da koristite samo uz ograničenu funkcionalnost. Možete da sprečite kompaniju Google da prikuplja, šalje i obrađuje vaše podatke i vašu IP adresu. U tu svrhu možete da preuzmete i instalirate dodatni modul za Vaš internet pretraživač. Ovaj dodatni modul možete da preuzmete preko sledećeg linka: tools.google.com/dlpage/gaoptout.\n13. Odredbe o zaštiti ličnih podataka kod povezivanja sa LinkedIn-om i njegovog korišćenja\nNa našem veb sajtu možete naći dodatne module društvene mreže LinkedIn, odnosno kompanije LinkedIn Corporation, 2029 Stierlin Court, Mountain View, CA 94043, SAD (u daljem tekstu „LinkedIn“). Dodatne module kompanije LinkedIn možete prepoznati po odgovarajućem logotipu ili dugmetu za preporuku („Recommend" ili „Preporuči“). Imajte u vidu to da prilikom posete našem veb sajtu ovaj dodatni modul uspostavlja vezu između Vašeg internet pretraživača i servera kompanije LinkedIn. Na taj način LinkedIn dobija informaciju da je sa Vaše IP adrese posećen naš veb sajt. Kada kliknete na LinkedIn dugme za preporučivanje, a pri tome ste istovremeno prijavljeni na Vaš LinkedIn nalog, imate mogućnost da sadržaj naših stranica povežete sa Vašom LinkedIn profilnom stranicom. Pri tome kompaniji LinkedIn omogućavate da Vašu posetu našem veb sajtu poveže sa Vama, odnosno Vašim korisničkim nalogom. Imajte na umu da mi nemamo nikakva saznanja o sadržaju poslatih podataka i njihovom korišćenju od strane kompanije LinkedIn.\nZa dodatne informacije o prikupljanju podataka, Vašim pravnim mogućnostima i opcijama podešavanja posetite veb sajt kompanije LinkedIna. Informacije su dostupne na: https://www.linkedin.com/legal/privacy-policy\n14. Odredbe o zaštiti ličnih podataka kod povezivanja sa Shariff-om i njegovog korišćenja\nKompanija Gradjevinsko preduzeće PORR doo je na ovom veb sajtu integrisala komponentu Shariff. Shariff komponenta nudi dugmad za društvene medije, koja su u skladu sa zakonom o zaštiti ličnih podataka. Shariff je razvijen za nemački časopis o računarima „c't“ i objavljen je preko platforme GitHub.\nKomponentu je izradila kompanija GitHub, Inc., 88 Colin P. Kelly Junior Street, San Francisco, CA 94107, SAD.\nRešenja sa dugmadima koja obično nude društvene mreže vrše prenos ličnih podataka ka odgovarajućoj društvenoj mreži čim korisnik poseti veb sajt na kojem je integrisano dugme sa oznakom datog društvenog medija. Uz korišćenje komponente Shariff, lični podaci se prosleđuju društvenim mrežama tek onda kada posetilac određenog veb sajta aktivno pritisne određeno dugme sa oznakom društvenog medija. Dodatne informacije o komponenti Shariff dostupne su na veb sajtu časopisa „c't“:http://www.heise.de/newsticker/meldung/Datenschutz-und-Social-Media-Der-c-t-Shariff-ist-im-Einsatz-2470103.html. Korišćenje komponente Shariff ima za cilj da zaštiti lične podatke posetilaca našeg veb sajta i da nam istovremeno omogući da integrišemo rešenje sa dugmadima za društvene mreže na ovom veb sajtu.\nOstale informacije i važeće odredbe o zaštiti podataka kompanije GitHub možete preuzeti na: https://help.github.com/articles/github-privacy-policy/.\n15. Odredbe o zaštiti ličnih podataka kod povezivanja sa Twitter-om i njegovog korišćenja\nVeb sajt kompanije Gradjevinsko preduzeće PORR doo sadrži funkcije kompanije Twitter Inc., 795 Folsom Street, Suite 600, San Francisco, CA 94107, SAD. Kada koristite Twitter, a posebno funkciju za re-tvitovanje („Re-Tweet“), Twitter povezuje Vaš Twitter nalog sa veb sajtovima koje posećujete. O tome se obaveštavaju i drugi korisnici Twittera, a naročito Vaši pratioci. Na taj način se vrši prenos ličnih podataka ka kompaniji Twitter.\nNas kao vlasnika našeg veb sajta Twitter ne obaveštava o sadržaju prenetih podataka ili o korišćenju podataka. Pomoću sledećeg linka možete dobiti dodatne informacije: twitter.com/privacy.\nImajte na umu to da imate mogućnost da promenite Vaše postavke za zaštitu ličnih podataka na Twitter-u u okviru Vaših postavki naloga koje su dostupne na: twitter.com/account/settings.\n16. Odredbe o zaštiti ličnih podataka kod povezivanja sa Xing-om i njegovog korišćenja\nOvaj veb sajt koristi dugme za deljenje („Share“, „Podeli“) kompanije XING. Iz tog razloga će se prilikom posete ovom veb sajtu Vaš pretraživač povezati sa serverima kompanije XING AG, Gänsemarkt 43, 20354 Hamburg, Nemačka. Na taj način se realizuju funkcije za deljenje (npr. prikaz vrednosti brojača). Pri tome se ne vrši čuvanje Vaših ličnih podataka pri poseti ovog veb sajta. XING naročito ne čuva IP adrese. Ne vrši se ni analiza Vašeg korisničkog ponašanja. Aktuelne informacije o zaštiti ličnih podataka u vezi sa dugmetom za deljenje i ostalim povezanim relevantnim informacijama možete pročitati na: www.xing.com/app/share.\n17. Odredbe o zaštiti ličnih podataka kod povezivanja sa YouTube-om i njegovog korišćenja\nOvaj veb sajt sadrži najmanje jedan dodatni modul kompanije YouTube. YouTube-om upravlja kompanija YouTube, LLC, 901 Cherry Ave., San Bruno, CA 94066, SAD. Kompanija YouTube, LLC je podružnica kompanije Google Inc., 1600 Amphitheatre Pkwy, Mountain View, CA 94043-1351, SAD. Čim posetite neku od naših veb stranica koja ima dodatni modul za YouTube, uspostavlja se veza sa serverima kompanije YouTube. Pri tom, server kompanije YouTube dobija obaveštenje o tome koje naše konkretne veb stranice ste posetili. Ako ste istovremeno prijavljeni na Vaš YouTube nalog, ovim omogućavate YouTube-u da Vaše navike u pogledu pretraživanja direktno poveže sa Vašim ličnim profilom. Ovo povezivanje možete da onemogućite ako se pre posete našem veb sajtu odjavite sa Vašeg naloga. Dodatne informacije o prikupljanju i korišćenju Vaših podataka od strane YouTube-a možete pročitati u napomenama o zaštiti ličnih podataka u okviru Odredbi o zaštiti podataka koje je YouTube objavio na: https://policies.google.com/privacy?hl=en-GB&gl=de.\n18. Odredbe o zaštiti ličnih podataka kod povezivanja sa Watchado-om i njegovog korišćenja\nGradjevinsko preduzeće PORR doo je na ovom veb sajtu integrisao komponente kompanije Watchado. Watchado je platforma za traženje posla koja odgovarajuće kandidate povezuje sa kompanijama. Watchado-om upravlja kompanija Whatchado GmbH, Möllwaldplatz 4/39, 1040 Wien, Austrija.\nPri svakoj poseti jednoj od stranica ovog veb sajta, kojim upravlja odgovorno lice i na kojoj je integrisana stranica Watchado (veb stranice i video-snimci), internet pretraživač na IT sistemu određene osobe se automatski pokreće pomoću pojedinačne Watchado komponente i aktivira preuzimanje prikaza određene Watchado komponente. Dodatne informacije i važeće odredbe o zaštiti podataka firme Watchado možete pronaći na: www.whatchado.com/en/about-us. U okviru ovog tehničkog procesa kompanija Watchado dobija podatke o tome koju konkretnu stranicu našeg veb sajta posećuje određena osoba.\nAko je data osoba istovremeno prijavljena na Watchado nalog, Watchado putem posete nekoj od stranica koja sadrži Watchado video-snimak prepoznaje koje konkretne stranice našeg veb sajta određena osoba posećuje. Watchado prikuplja te informacije i povezuje ih sa Watchado nalogom određene osobe.\nWatchado pomoću komponente uvek dobija podatke o tome da je određena osoba posetila naš veb sajt kada je dotična osoba u trenutku posete našem veb sajtu istovremeno prijavljena na Watchado nalog; što je nezavisno od toga da li će dotična osoba kliknuti na određeni Watchado video-snimak ili ne. Ako dotična osoba ne želi da takve informacije budu prosleđivane kompaniji Watchado, osoba može da spreči to prosleđivanje na taj način što će se pre posete našem veb sajtu odjaviti sa svog Watchado naloga.\nOdredbe o zaštiti podataka koje je objavio Watchado dostupne su na: https://www.whatchado.com i pružaju informacije o prikupljanju, obradi i korišćenju ličnih podataka od strane kompanije Watchado.\n19. Odredbe o zaštiti ličnih podataka kod povezivanja sa Kununu-om i njegovog korišćenja\nKompanija Gradjevinsko preduzeće PORR doo je na ovom veb sajtu integrisala komponente kompanije Kununu.\nKununu je sa preko 2,4 miliona ocena za više od 650.000 kompanija trenutno najveća platforma za ocenu poslodavaca u Evropi. Kununu-om upravlja kompanija Kununu GmbH, podružnica kompanije XING SE, Dammtorstraße 30, 20354 Hamburg, Nemačka. Pri svakoj poseti jednoj od stranica ovog veb sajta, kojim upravlja odgovorno lice i na kojoj je integrisana komponenta Kununu, internet pretraživač na IT sistemu određene osobe se automatski pokreće pomoću pojedinačne Kununu komponente i aktivira preuzimanje prikaza određene Kununu komponente. U okviru ovog tehničkog procesa kompanija Kununu dobija podatke o tome koju konkretnu stranicu našeg veb sajta posećuje određena osoba.\nAko je neka osoba istovremeno prijavljena na Kununu nalog, Kununu tokom posete dotične osobe nekoj od stranica, kao i za vreme celokupnog trajanja posete našem veb sajtu, prepoznaje koje konkretne stranice našeg veb sajta dotična osoba posećuje. Kununu prikuplja te informacije i povezuje ih sa Kununu nalogom određene osobe. Ako dotična osoba klikne na neko od dugmadi integrisanih na našem veb sajtu, npr. dugme za ocenjivanje poslodavca, Kununu će povezati ovu informaciju sa ličnim korisničkim nalogom određene osobe kod firme Kununu i sačuvati te lične podatke.\nPomoću Kununu komponente kompanija Kununu uvek dobija podatke o tome da je određena osoba posetila naš veb sajt kada je određena osoba u trenutku posete našem veb sajtu istovremeno prijavljena na Kununu nalog; što je nezavisno od toga da li će dotična osoba kliknuti na određenu Kununu komponentu ili ne. Ako određena osoba ne želi takvo prosleđivanje ove informacije kompaniji Kununu, ona može da spreči to prosleđivanje na taj način što će se pre posete našem veb sajtu odjaviti sa svog Kununu naloga.\nOdredbe o zaštiti podataka koje je objavio Kununu dostupne su na: privacy.xing.com/en i pružaju informacije o prikupljanju, obradi i korišćenju ličnih podataka od strane kompanije Kununu.\n20. Prosleđivanja podataka\nKompanija Gradjevinsko preduzeće PORR doo može da inicira prosleđivanje Vaših kontakt podataka ka jednom ili više ugovornih obrađivača podataka, npr. nekom pružaocu paketnih usluga koji lične podatke koristi isključivo za internu upotrebu koja se odnosi na odgovorno lice. Sklopili smo ugovore sa svim ugovornim obrađivačima podataka kojim se obezbeđuje da ovi pružaoci usluga poštuju pravila Opšte uredbe o zaštiti ličnih podataka (DSGVO).\n21. Pravni osnov za obradu\nPravne osnove za obradu ličnih podataka na našem veb sajtu su legitimni interes da Vas pridobijemo kao budućeg klijenta, npr. u okviru predugovornog postupka; pružanje informacija o našim proizvodima i uslugama, sprovođenje ugovora sklopljenog sa Vama kao osobom na koju se odnosi obrada, ili narudžbina po osnovu koje je potrebno isporučiti robu. Kao posledica toga, pravna obaveza čuvanja podataka ili njihovog pružanja organima vlasti mogu da postanu pravna osnova. Za sve druge oblike obrade, kao npr. u vezi sa biltenom, zatražićemo Vašu opozivu saglasnost.\n22. Vremenski rok u kojem se čuvaju lični podaci\nČuvanje ličnih podataka je ograničeno zakonskim rokom za njihovo čuvanje. Nakon isteka roka odgovarajući podaci će biti izbrisani ako više nisu potrebni za izvršenje ugovora ili izradu ugovora.


Knjige / Literatura za Mikrobiologiju hrane / Higijena sa zdravstvenim vaspitanjem\nNaslov: Higijena sa zdravstvenim vaspitanjem\nAutor: Mihailo Nikolić, Radojka Kocijančić, Marija Pecelj Gec, Vidosava Parezanović\nReforma u nastavi, izjednačavajući vaspitne i obrazovne funkcije, ima za cilj, posebno u zanimanjima zdravstvene i prosvetne struke, da mladi Ijudi nauče za sebe, a takođe i za druge, sve što je značajno za unapređenje higijenskih uslova zivota i zaštitu i očuvanje zdravlja stanovništva. Priprema kadra za zanimanja u zdravstvenoj delatnosti, sa orijentacijom na savremenipristup zdravstvene zaštite, u kome je prednost data preventivnim merama i zdravstveno-vaspitnim aktivnostima, omogućiće da se u našim uslovima brže ostvare zahtevi za razvoj sopstvenog potencijala u smislu očuvanja zdravlja stanovništva. Autori su se trudili da poglavlja obrađena u udžbeniku budu maksimalno prilagođena nastavnom planu i programu, kao i uzrastu i prethodnim predznanjima učenika.\nPoglavlja o mentalnoj higijeni, komunalnoj higijeni i higijeni radne sredine obradio je prof. dr Mihailo Nikolič. Prof. dr Radojka Kocijančič je obradila poglavlja iz lične higijene i školske higijene. Higijenu ishrane u vanrednim stanjima napisala je prof. dr Marija Pecelj-Gec, dok je uvod u zdravstveno vaspitanje napisala primarijus dr Vida Parezanovič.\nSadržaji o higijeni i zdravstvenom vaspitanju, namenjeni budučim zdravstvenim radnicima, imaju za cilj da ih upoznaju sa složenom zdravstvenom problematikom učenika i metodologijom zdravstveno-vaspitnog rada, kako bi prihvatili sadržaje higijene i zdravstvenog vaspitanja kao sastavne delove svojih svakodnevnih uticaja na učenike, roditelje i zajednicu.\nDr Mihailo Nikolić\nDr Radojka Kocijančić\nDr Marija Pecelj Gec\nDr Vidosava Parezanović\nPredmet izučavanja, zadaci i značaj higijene u savremenim uslovima života\nHigijena i zdravstvena kultura\nPojam i definicija zdravlja\nZdravstveni i estetski značaj sprovođenja lične higijene\nPrincipi održavanja higijene kože i njenih adneksa i vidljivih sluzokoža\nPoremećaji i bolesti koje nastaju usled nedovoljne lične higijene i nepravilnog održavanja lične higijene\nHigijena usne duplje u funkciji zaštite zdravlja – prevencija karijesa i drugih zdravstvenih i estetskih poremećaja\nVrste, odlike i higijenski zahtevi sredstava za održavanje lične higijene\nSpecifični zahtevi u sprovođenju higijene polnih organa\nZdravstveni aspekti kontracepcije, kontraceptivnih sredstava i polnih odnosa\nNajčešće polne bolesti i bolesti koje se prenose polnim putem\nUloga sunčevog zračenja, vode, vazduha i sportskih aktivnosti u unapređivanju psihosomatskog zdravlja\nFiziološki aspekti i higijena rada, odmora. rekreacije i sna u zavisnosti od starosne dobi, vrste aktivnosti i uslova života\nZadaci zdravstvenih radnika na unapređivanju lične higijene u radu sa pojedincima i grupom\nOdnos duševnog i telesnog zdravlja\nHigijenski aspekti prevencije od duševnih poremečaja u raznim starosnim dobima\nMentalno-higijenski aspekti toksikomanija i bolesti zavisnosti\nPušenje i zdravlje, dejstvo nikotina na funkcije vitalnih organa i sistema\nAlkoholizam kao mentalno-higijenski i društveni problem\nDejstvo alkohola na funkciju pojedinih organa i sistema\nMedicinski tretman alkoholičara\nZadaci zdravstvenih radnika u sprovođenju prevencije od alkoholizma\nMentalno-higijenski aspekti narkomanija\nNarkomani i njihovo psihičko zdravlje\nVrste narkomanija, etiologija i epidemiologija pojava, pojavni oblici i odlike narkomanije\nNačini prevencije mentalno-higijenskih poremećaja\nMentalna higijena u braku i porodici\nMentalna higijena u predškolskim i školskim ustanovama i radnoj sredini\nŽivotni procesi u vezi sa ishranom – rast, regeneracija i rad\nPrincipi pravilne ishrane i potrebe organizma za energetskim, gradivnim i zaštitnim materijama\nEnergetski bilans ishrane\nZnačaj pojedinih energetskih, gradivnih i zaštitnih materija\nVažnije životne namirnice\nNeke posledice nepravilne ishrane\nBolesti izazvane neispravnom hranom\nKontrola zdravstvene ispravnosti životnih namirnica\nUticaj prirodnih faktora spoljne sredine na zdravlje ljudi\nPozitivni i negativni ekološki faktori – prevencija negativnih uticaja\nHigijena stanovanja. Higijenski zahtevi naselja – selo, grad i prigradska sredina\nEpidemiološki značaj vode i higijenski zahtevi u odnosu na vodu za piće\nHigijenski zahtevi pri dispoziciji otpadnih materija različitih svojstava\nNormalan sastav vazduha – vlaga, pritisak, temperatura i kretanje vazduha\nSastav zemljišta i njegova uloga u kruženju materije\nŠkolska sredina kao bitan faktor u procesu zaštite i unapređivanja zdravlja dece i omladine\nHigijena predškolskih objekata\nStvaranje higijenskih navika kod dece školskog i predškolskog uzrasta\nNajčešće malformacije koje nastaju usled neodgovarajucih higijenskih uslova u školskoj sredini\nHIGIJENA RADNE SREDINE\nFiziološki aspekti rada. Higijena rada i odmora\nPojava umora, zamora i premora pri pojedinim vrstama rada i higijenske metode za obnavljanje radne sposobnosti\nŠtetne nokse u radnoj sredini\nOsnovni principi i mere zaštite na radu\nŠtetne materije u radnoj sredini\nHigijenski aspekti života i rada – mere sprečavanja epidemijskih bolesti u vanrednim, u ratnim uslovima i u slučaju prirodnih i drugih nepogoda\nProcena higijenske situacije\nOsnovni cilj i zadaci u okviru specifične zdravstvene problematike\nProgramiranje zdravstveno-vaspitnog rada\nMetode i oblici zdravstveno-vaspitnog rada\nOčigledna sredstva u zdravstveno-vaspitnom radu\nZdravstveno vaspitanje – obavezan vid zdravstvene zaštite\nZdravstveno vaspitanje u domu zdravlja\nZdravstveno vaspitanje u bolnici\nZdravstveno vaspitanje u programima zajednice\nZdravstveno vaspitanje u predškolskim organizacijama\nProgram zdravstveno-vaspitnog rada u školama\nHrana je neophodna svim živim bićima i ima višestruku ulogu. Treba da obezbedi energiju koja služi održavanju života, omogućava disanje, cirkulaciju i rad srca i ostalih organa u telu. Energija je, takođe, potrebna za kretanje tela i mehanički rad koji čovek obavlja.\nDalje, hranom organizam dobija potreban gradivni materijal za izgradnju novih tkiva u toku rasta i razvoja ploda, kao i u toku rasta i razvoja dece od detinjstva, puberteta do odraslog doba. Gradivni materijal se koristi i za stalnu obnovu tkiva u organizmu. Sve ove funkcije obavljaju se uz stalno prisustvo tzv. zaštitnih materija, koje se moraju obezbediti iz hrane, a čija je uloga da regulišu i omogućavaju mnoge vitalne procese u organizmu čoveka.\nPrema tome, nepotpuna i nepravilna ishrana u pogledu energetskih, gradivnih i zaštitnih materija neće obezbediti pravilan rast, harmoničan razvoj i dobru fizičku i psihičku funkciju organizma. Posledice će nepovoljno uticati na zdravstveno stanje, odnosno na opštu otpornost organizma na bolesti. Sve ovo dovodi do opadanja radne i vitalne sposobnosti.\nOštećenja organizma kao posledica nepravilne ishrane ne javljaju se samo kod pojedinaca već često imaju masovan karakter, pa stoga utiču na opštu vitalnu sposobnost i radni potencijal čitavih naroda. Sve ovo ima negativne posledice, jer zbog smanjene radne sposobnosti manje se radi i javljaju se ekonomski gubici. Usled lošije ishrane dolazi do pojave zarazne bolesti tuberkuloze.\nMogućnost oštećenja zdravlja postoji i kada je ishrana preobilna, kada se kao posledica javlja prekomerno nagomilavanje energetskih rezervi i gojaznost. Gojaznost je praćena mnogim štetnim posledicama, koje smanjuju radnu sposobnost i skraćuju životni vek ljudi.\nBolesti i poremećaji mogu nastati zbog upotrebe hrane koja je zagađena biološkim (mikroorganizmi i paraziti), hemijskim i radioaktivnim činiocima, a što je posledica nehigijenskog rukovanja životnim namirnicama.\nČesto nepoznavanje vrednosti hrane i njenih sastojaka, loše i pogrešne navike, predrasude, lični ukus i sl., dovode do takvog izbora hrane koji ne može da obezbedi sve neophodne materije.\nUpoznavanje bitnih svojstava hranljivih i drugih potrebnih materija od kojih zavisi ne samo naše zdravlje, dobro raspoloženje, radna sposobnost već i zdravlje potomaka, dužnost je svih nas i prema sebi i prema društvu u celini.\nJedno od najvažnijih pitanja na koje stručnjaci koji se bave ishranom treba da daju odgovor jeste pitanje koliko je hrane potrebno ljudima. Podaci pokazuju da broj Ijudi u svetu koji ne dobija dovoljno hrane počinje sa 400 miliona, a predviđa se da će u budućnosti uslovi biti sve teži, budući da se broj stanovnika stalno povećava. Raspoložive količine hrane, međutim, velike su u razvijenom svetu, gde je gojaznost česta pojava, a posledica je unošenja većih količina hrane nego što je potrebno. Danas se, zahvaljujući razvoju nauke o ishrani, potreba za hranom pouzdano može iskazati u optimalnim količinama, i to kao potreba za energijom i kao potreba za mnogim hemijskim materijama organskog i neorganskog porekla, koje se obavezno moraju obezbediti svakodnevnom ishranom. Na ovom planu stručnjaci Svetske zdravstvene organizacije čine stalni napor da daju precizne preporuke za ishranu ljudi, koje su prilagođene individualnim potrebama, a odgovaraju uslovima života i rada u različitim sredinama.\nPotreba za energetskim materijama zdrave osobe jeste ona količina koja održava dobro zdravlje, obezbeđuje rast i odgovarajuću fizičku aktivnost. Unošenje hrane treba da odgovara energetskoj potrošnji, odnosno treba da obezbedi energetsku ravnotežu.\nUkupne energetske potrebe zavise od toga koliko je energije potrebno za: bazalni metabolizam, za obavljanje fizičkog rada i za metabolično dejstvo hrane.\nBazalni metabolizam predstavlja osnovni promet energije potreban za održavanje najvažnijih funkcija u organizmu, tj. on predstavlja onu minimalnu energiju potrebnu za održavanje života.\nEnergetske potrebe za bazalni metabolizam zavise od pola (manje su kod žena), od godina starosti (mladi imaju veće potrebe) i od telesne težine.\nFizička aktivnost. Da bi se odredile ukupne energetske potrebe, vrednosti bazalnog metabolizma treba dodati energiju potrebnu za obavljanje fizičkog rada i aktivnosti vezane za zanimanje koje čovek obavlja u radno vreme. Tradicionalno, rad se deli na lak, srednji i težak. Takođe se mora računati na energiju potrebnu za ostale aktivnosti u toku dana (kućni poslovi, druge aktivnosti, rekreaciju i sl).\nMetaboličko dejstvo hrane il tzv. specifično dinamičko dejstvo hrane ogleda se u povećanoj potrošnji energije posle uzimanja obroka, a praćeno je osećajem prijatne topline posle jela. Ta energija se troši za varenje, apsorpciju i razlaganje hranljivih materija, tako da sastav obroka utiče na količinu potrebne energije, ali i količina hrane.\nUkratko, da bi se izračunale ukupne potrebe za energijom, prvo se odredi energetska potreba za bazalni metabolizam (računski iz specijalnih tablica, a prema polu, godinama starosti i telesnoj težini). U drugoj etapi, vrednost bazalnog metabolizma se množi faktorom koji odgovara energetskim potrebama za svaku fizičku aktivnost u toku 24 časa i za specifično dejstvo hrane. Kada su u pitanju mala deca, mladi ili trudnice i majke koje doje decu, u određivanju potreba uzimaju se u obzir i zahtevi za rast i razvoj novih tkiva, odnosno za sekreciju mleka kod dojilja.\nRazne vrste šećera, skrob, celuloza i slične materije pripadaju grupi ugljenih hidrata. Oni koji se u organizmu koriste su:\nprosti šećeriglukoza, fruktoza, galaktoza i\nsloženi: disaharidi laktoza, maltoza, saharoza, i polisaharidi -skrob, glikogen, dekstrin.\nUgljeni hidrati koji se u organizmu ne iskorišćavaju (celuloza, hemiceluloza i sl.), kao balastne materije imaju izvesnu zaštitnu ulogu u sprečavanju nastajanja nekih oboljenja a i dobro regulišu pražnjenje creva, pa je njihovo prisustvo u hrani značajno. Ugljeni hidrati su dobri izvori brzo iskoristive energije (prosti šećeri), a mogu služiti i kao rezerva energije (glikogen). Utvrđeno je da je sadržaj ugljenih hidrata u ishrani naroda zavistan od stepena ekonomskog razvoja. Visoki razvoj ide uz veliku potrošnju prostih šećera, dok je potrošnja skroba iz žitarica karakteristika slabijeg razvoja, mada i navike stanovništva imaju značajnu ulogu.\nU pravilnoj ishrani, od ukupne količine hrane unete u organizam, 50 do 60% treba da čine ugljeni hidrati. Potrebe se povećavaju srazmerno težini fizičkog rada koji osoba obavlja, jer tad ugljeni hidrati imaju isključivu ulogu energetskog izvora.\nGlavni zadatak masti u ishrani jeste da organizam snabdeva potrebnom energijom, kojom su vrlo bogate. Pri sagorevanju jednog grama masti oslobađa se 39 KJ (9,3 kalorije), što je oko dva puta više energije nego kada su u pitanju belančevine ili ugljeni hidrati. Međutim, masti su značajni izvori vitamina (A, D, E i K), a zahvaljujući njima organizam dobija i neke masne kiseline, koje se, inače, u telu čoveka ne stvaraju (linolna, arahidonska) i koje nose naziv bitnih ili nezamenljivih. Masti čine i 2% građe svake ćelije.\nU ishrani se masti dodaju pri spravljanju jela, što poboljšava ukus i daje duže osećaj sitosti, jer se masti dugo zadržavaju u želucu.\nPrema poreklu, masti se dele naživotinjske i biljne. Masti pojedinih životinjskih vrsta (goveđi i ovčiji loj, svinjska i guščija mast, rnaslac, riblje masti i sl.) razlikuju se međusobno po vrsti i odnosu masnih kiselina koje ulaze u njihov sastav. Budući da pretežno sadrže zasićene masne kiseline, životinjske masti imaju višu tačku topljenja, pa su čvrste na običnoj temperaturi. Izuzetak je riblje ulje, koje je uvek tečno jer sadrži više nezasićenih masnih kiselina.\nMasti biljnog porekla su bogate nezasićenim masnim kiselinama i tečne su (ulja). Dobijaju se iz plodova biljaka (maslina) ili iz semena suncokreta, bundeve, lana, soje i nekih žitarica (kukuruz). Ove masti imaju poseban značaj u ishrani ljudi jer se dobro iskorišćavaju i lakše vare nego masti životinjskog porekla. Mnoge su odlični izvori nezamenljivih masnih kiselina (linolne), što im daje posebnu ulogu u sprečavanju nastajanja nekih oboljenja srca i krvnih sudova.\nMasti treba da podmire 25 do najviše 30% ukupnih energetskih potreba čoveka, s tim da oko jedne polovine do najmanje jedne trećine budu masti biljnog porekla.\nBelančevine su potrebne da zamene gubitak koji nastaje kao posledica trošenja belančevina tkiva: da obezbede stvaranje novih belančevina u toku rasta i razvoja, u toku trudnoce i kod dece i sintezu mleka u toku dojenja. Belančevine su nosioci odbrambenih moći organizma na infekcije, a mogu služiti i kao izvor energije kada nema dovoljno ugljenih hidrata i masti u ishrani.\nU toku varenja belančevine bivaju razložene do osnovnih sastojaka, amino-kiselina. One se transformišu ili sintetišu sve do odgovarajuće forme koju tkiva koriste. Međutim, organizam nije u stanju da stvori tzv. 10 nezamenljivih amino-kiselina, od ukupno 20 poznatih. To znači da se te amino-kiseline moraju obezbediti hranom. Najbolji izvori su namirnice životinjskog porekla (jaja, mleko, meso). Inače belančevine, prema poreklu, mogu biti biljne i životinjske.\nDnevne potrebe zavise od godina starosti, ali i od količine mišićne mase u telu. Tako su potrebe mladih i mršavih osoba veće, odnosno računa se da će 1 g po kilogramu telesne težine zadovoljiti potrebe odraslih osoba.\nTo znači da će od ukupnih energetskih potreba belančevine podmiriti 10 do 15%. Da bi se obezbedilo unošenje nezamenljivih amino-kiselina, neophodno je da polovina belančevina bude životinjskog porekla.\nMineralne materije učestvuju u izgradnji ćelija i tkiva ili regulišu mnogobrojne funkcije tkiva. One ulaze u sastav kostiju i zuba, nekih hormona i enzima. Održavaju stalan sastav krvi i drugih telesnih tečnosti. Funkcija nervnog i mišićnog tkiva direktno zavisi od nekih mineralnih materija.\nPo količini u telu najviše ima kalcijuma, pa fosfora, kalijuma, sumpora, hlora, natrijuma, magnezijuma, dok se ostale mineralne materije nalaze u neznatnim količinama. Sve se moraju unositi hranom, a količine koje se nalaze u životnim namirnicama su vrlo promenljive i zavise od mnogih činilaca, kao, na primer, od vrste tla i drugih činilaca, načina pripreme i sl.\nKALCIJUM. Kalcijum je osnovni gradivni materijal kostiju i zuba. Neophodan je za zaustavljanje krvarenja i dobru funkciju mišića i nervnog tkiva.\nDa bi se kalcijum iz hrane pravilno iskoristio u organizmu, neophodan je vitamin D, koji pomaže ugrađivanje kalcijuma u kosti i zube.\nNajbolji izvor kalcijuma je mleko. Veće količine sadrže i fermentirani sir, razno povrće (kelj, kupus, salate, celer, peršun), kao i pasulj i soja.\nSve potrebe organizma za kalcijumom biće zadovoljene ako se obezbedi 500 do 700 mg dnevno za odrasle osobe, a 1000 do 1500 mg za decu, trudnice i dojilje.\nFOSFOR. Fosfor se nalazi u svim ćelijama tela, a neophodan je za izgradnju kostiju i zuba.\nDobri izvori fosfora su namirnice životinjskog porekla, i to mleko i mlečni proizvodi, iznutrice, meso, jaja, riba, školjke i rakovi. Ima ga u pasulju, soji, bademu, kikirikiju i u nekim žitaricama. Dnevne potrebe organizma za fosforom u potpunosti odgovaraju količini potrebnog kalcijuma.\nGVOŽĐE. Gvožđe ulazi u sastav krvnih ćelija (crvena krvna zrnca), mišića i nekih enzima. Nalazi se kao rezerva u jetri i slezini, odakle se u slučaju potrebe može koristiti. Neophodno je za tkivno disanje.\nGvožđa najviše ima u mesu, iznutricama, jajima, kao i pasulju, zelenom lisnatom povrću i u nekom voću.\nDnevna potreba organizma za gvožđem je od 1 do 2 mg. Kako se sve količine gvožđa iz hrane ne iskoriste u crevima, neophodno je obezbediti i deset puta više, odnosno između 15 i 20 mg. Potrebe u trudnoći su veće, kao i potrebe odojčadi i male dece.\nVITAMIN A. Ovaj vitamin je neophodan za dobru funkciju oka i vida; za zaštitu i obnavljanje kože i sluzokože; povećava otpornost organizma na infekcije. Posebno je važna njegova uloga u razvoju kostiju.\nOdlični izvori ovog vitamina su: riblje ulje, jetra, buter, masni sirevi, jaja. Kao provitamin (forma iz koje se u organizmu stvara vitamin) nalazi se u šargarepi, paradajzu, kelju, spanaću, zelenoj salati, kajsijama, žutoj breskvi.\nPotrebe za vitaminom A zavise od mnogih činilaca, i to: uzrasta, stepena razvoja, pola, sposobnosti korišćenja u tkivima. Ako se obezbedi unošenje 750 mg na dan, neće se javiti neželjene posledice.\nPotrebe su veće u trudnoći i u periodu dojenja. Pošto se mogu stvarati rezerve u jetri, periodično malo unošenje hranom može se nadoknaditi periodično velikim unošenjem. Opasnost postoji ako se duže vreme unose velike količine, jer postoji mogućnost javljanja hipervitaminoze.\nVITAMIN D. Neophodan je za pravilan razvoj kostiju i zuba i za dobar rad mišića i nervnog tkiva.\nKako se vitamin D može stvarati u koži pri sunčanju, potrebe za dodatnim količinama iz hrane zavisiće od dužine izlaganja suncu. Smatra se da su odrasloj osobi te količine sasvim dovoljne (ako se uopšte izlaže suncu), a da jedino odojčad i mala deca imaju potrebe za unošenjem ovog vitamina. Dobri izvori su: riblje ulje, morska riba, buter, jaja.\nOpasnost od pojave hipervitaminoze postoji pri unošenju većih količina duže vreme.\nVITAMIN E. Iako je prošlo 50 godina kako je otkriven vitamin E, dosada nije utvrđeno da se kod ljudi može pojaviti nedostatak, odnosno da može doći do poremećaja zbog nedostatka ovog vitamina. Značajnu ulogu ima u toku trudnoće, mada još uvek funkcija vitamina E nije sasvim jasna. Često se koristi kao lek u mnogim bolestima, a danas mu se pridaje veliki značaj u zaštiti od zloćudnih tumora.\nPretpostavlja se da je 10 mg dovoljno da podmiri dnevne potrebe odraslog čoveka.\nGlavni izvori ovog vitamina su biljna ulja i klice žitarica.\nVITAMIN K. Ovaj vitamin učestvuje u procesu zgrušavanja krvi, odnosno ako ga nema dovoljno, krvarenja duže traju i lakše nastupaju.\nŠiroko je rasprostranjen u zelenom lisnatom povrću i u jetri. Potrebe organizma se lako zadovolje u normalnim okolnostima ishrane i iznose 70 do 140 mg dnevno.\nVITAMIN C. Funkcija ovog vitamina u organizmu čoveka je višestruka. Značajan je za stvaranje i održavanje tzv. potpornog tkiva: za dobro iskorišćavanje gvožđa i podizanje opšte otpornosti organizma prema infekcijama. Od njega, takođe, zavisi dobra čvrstina kostiju i zuba. Pripisuju mu se još mnoga blagotvorna svojstva, pa je upotreba velikih količina vitamina C vrlo česta pojava. Nije dokazano da je to uvek i potrebno. Treba ga dodavati jedino u slučajevima kada ga u ishrani nema dovoljno, a to je onda kada se sveže voće i povrće veoma malo koristi. Naime, ove namirnice su odlični izvori ovog vitamina, a naročito limunsko voće.\nStručnjaci su saglasni da količina od 75 do 100 mg zadovoljava dnevne potrebe organizma. Pri tome, bitno je imati na umu da je vrlo osetljiv i da ga toplota, tj. dugo\nkuvanje razara. Takođe, dugo čuvanje namirnica na vazduhu smanjuje količine, kao i dejstvo nekih hemijskih materija koje imaju baznu reakciju.\nVITAMINI B1, B2 i NIACIN. Ovi vitamini su u sastavu izvesnih enzima koji učestvuju u procesima disanja tkiva i oksidacije, pa su, prema tome, direktno uključeni u procese iskorišćavanja energije u tćlu. Otuda se i njihove potrebe izražavaju u odnosu na energetske potrebe, a prema sledećoj preporuci:\n0,1 mg/1000 KJ\n0,14 mg/1000 KJ\n5 mg/1000 KJ (kao niacin ekvivalent).\nVitamina B1 ima dosta u žitaricama, ali njegova zastupljenost zavisi od čistoće brašna. Tako ga u belom hlebu skoro nema, jer se nalazi u omotaču zrnevlja koje se pri mlevenju brašna odstranjuje.\nVitamin B2 se nalazi u jajima, mleku, jetri i iznutricama.\nNiacina ima u žitaricama, ali se u organizmu može stvarati iz jedne amino-kiseline (triptofan), tako da se uvek kada se izračunava unošenje niacina (niacin ekvivalent) mora uzeti u obzir i unošenje belančevina životinjskog porekla.\nSpecifični uslovi u kojim se može javiti nedostatak ovih vitamina su pri ekstremno visokom korišćenju šećera, masti, a posebno alkoholnih pića.\nOstali vitamini iz grupe B (vitamin B6, B12, folna kiselina i drugi) široko su rasprostranjeni u hrani, tako da pri raznovrsnoj ishrani retko nedostaju kada je reč o zdravim osobama.\nVeruje se da su potrebe zdravih ljudi zadovoljene ako su u ishrani zastupljenc različite vrste namirnica, pri čemu svaka od njih treba da ima određenu hranljivu i energetsku vrednost. U higijeni ishrane prihvata se podela namirnica na sedam grupa, u odnosu na njihovu biološku vrednost, kako bi se u praksi i svakodnevnom životu mogao sprovesti navedeni princip pravilne ishrane zdravih ljudi. Namirnice se u okviru jedne grupe mogu međusobno zamenjivati, tj, biološka vrednost ishrane neće biti umanjena ako se upotrebljava bar jedna namirnica iz svake grupe. Na osnovu tih kriterijuma, podela na sedam grupa je sledeća:\n1. Žitarice, hleb i testa nosioci su energije, vitamina B1 i niacina, kao i nekih mineralnih materija i belančevina.\nHLEB i PECIVA se dobijaju iz brašna i vode, uz dodavanje kvasca.\nAko se pravi od belog brašna, mogu mu se dodati kalcijum, gvožđe i vitamini radi „obogaćivanja“.\n2. Meso, riba i jaja nosioci su vrednih amino-kiselina, manjih količina gvožđa, kalijuma, natrijuma, kalcijuma i fosfora i nekih vitamina.\nMESO SISARA I PTICA lako zasiti zbog belančevina, ali se one uvek ne koriste podjednako dobro. Meso predstavlja pogodnu sredinu za razvoj mikroorganizama i parazita i gljivica i može biti razlog oštečenja zdravlja.\nMESO RIBA manje zasiti i kraće se zadržava u želucu, jer nema grube opne. Ima istu vrednost kao meso toplokrvnih životinja, a neke vrste i veću, jer sadrže više mineralnih materija i vitamina.\nJAJA sadrže belančevine i masti najveće biološke vrednosti, a obiluju i drugim hranljivim materijama koje se vrlo dobro iskorišćavaju u organizmu. Jaja predstavljaju vrlo pogodnu sredinu za razvoj mikroorganizama i treba biti obazriv ako su promenila tipična svojstva svežih jaja.\n3. Mleko i mlečni proizvodi nosioci su, pre svega, kalcijuma i fosfora i biološki najvrednijih belančevina, kao i nekih vitamina.\nMLEKO, najčešće se podrazumeva kravlje mleko, skoro da predstavlja idealnu namirnicu, jer je to prva hrana za novorođeno dete. Međutim, ne sadrži dovoljno gvožđa i vitamina C, Bh A i D.\nKISELO MLEKO i JOGURT proizvodi su nakiselog ukusa i mirisa. Povoljno deluju u nekim slučajevima poremećaja varenja i deluju osvežavajuće.\n4. Vidljive masti izvori su energije i vitamina rastvorljivih u mastima.\nULJA su masti biljnog porekla, a dobijaju se presovanjem semenki suncokreta i kukuruza, zatim iz maslina i dr.\nBUTER I MARGARIN su masti koje su po izgledu vrlo slične. Buter se dobija iz mleka i sadrži znatne količine vitamina A i D. Margarin je zamena za buter, ima istu energetsku vrednost, a sadrži znatno više vitamina i drugih sastojaka, koji mu se dodaju u toku proizvodnje.\n5. Povrće grupa namirnica vrlo bogata vodom, mineralnim materijama i vitaminima, izuzev mahunastog, koje ima veliku energetsku vrednost, a sadrži i belančevine. Sva povrća su bogata celulozom i hemicelulozom.\nLISNATO I ZELJASTO POVRĆE su salata, spanać, zelje, kupus, kelj i sl.\nPLODOVITO I KORENASTO POVRĆE su paradajz, paprika, šargarepa, cvekla, rotkva i sl.\nKRTOLASTO I MAHUNASTO POVRĆE su krompir, pasulj, grašak, soja i dr.\n6. Voće u svom sastavu ima dosta vode, mineralnih materija i vitamina, a koštunjavo (orah, lešnik, badem i sl.) izvor je i energije zbog veće količine biljnih masti.\n7. Šećer i šećerni koncentrati nosioci su energije. Mogu biti prirodni i veštački, a prednost ima med, jer, osim energetskih, ima i drugih hranljivih vrednosti.\nOsim što treba zadovoljiti potrebe organizma, dnevni obrok treba da zadovolji i neke druge zahteve, i to:\nhrana treba da ima odgovarajući izgled, prijatan ukus i miris i da deluje privlačno,\npripremljene namirnice treba rasporediti u više obroka, a najmanje u tri,\nnamirnice moraju biti dobrog kvaliteta, ne smeju sadržavati strane primese i biti zagađene,\nodabiranje namirnica treba da bude u skladu sa ekonomskim mogućnostima, mada treba poštovati i navike i želje u ishrani.\nSve u svemu, preporuke mnogih stručnjaka za pravilnu ishranu mogu se iskazati jednom rečenicom: ,,Ne jesti ni previše ni malo, odnosno jesti dovoljno“. „Dovoljno“ je vrlo individualno, jer se i potrebe ljudi razlikuju. Ipak, „previše“ svakako vodi u gojaznost i izaziva niz posledica štetnih po zdravlje i radnu sposobnost, dok „malo“ uzrokuje mnoge nedostatke i poremećaje koji ugrožavaju zdravlje.\nNeke posledice nepravilne ishrane pothranjenost\nPothranjenost, kao posledica gladovanja, nastaje kada se u organizam ne unosi dovoljno hrane, bilo zato što je nema dovoljno (ratovi i dr.), bilo zato što se ona ne iskorišćava u organizmu (bolesti organa za varenje hrane), bilo zato što postoje poremećaji aptetita (izvesna teška oboljenja). U svim ovim slučajevima organizmu se ne obezbeđuje dovoljno energetskih materija. Zato se troše sopstvene rezerve masti. Kad se one utroše, razgrađuju se sopstvene belančevine, pre svega, iz mišića. Razgradnja svih tkiva je posledica gladovanja koje duže traje. Vrlo dugo se čuva plemenito tkivo mozga.\nSmanjenje i pad telesne mase je prvi znak gladovanja. U samom početku gubitak je veći. To je tzv. početni pad, koji se kasnije usporava, pa i zaustavlja. Razlozi za ovu pojavu su u prilagođavanju organizma, koji tada manje troši energiju (biološko prilagođavanje), a smanjuje se i fizička aktivnost, mentalni napori se izbegavaju, vi5e se spava (sociološko prilagođavanje).\nDugotrajno gladovanje je praćeno malaksalošću, zamaranjem pri radu, nesvesticom zbog pada krvnog pritiska, preosetljivošću na hladnoću. Mogu se javiti i otoci zbog nakupljanja vode u organizmu. Intelektualne funkcije ostaju očuvane, ali ličnost može biti ozbiljno izmenjena, naročito u poslednjoj fazi gladovanja (na primer, majka krade od svog deteta). Osobe koje su pothranjene često obolevaju i sklone su mnogim infekcijama, koje još više iscrpljuju organizam, pa je prognoza loša.\nNa nedostatak hrane najosetljivije su kategorije male dece do 5 godina, trudnice i dojilje, kao i starije osobe, preko 65 godina. Bez opasnosti po život može se izgubiti i do 25% od početne telesne mase. Svaki dalji pad ima sve lošiju prognozu, tj. posledice su teže.\nKada se govori o pothranjenosti koja je izazvana nedostatkom energetskih materija teško se može izdvojiti čist oblik. Gladovanje je uslovljeno i nedovoljnim unošenjem belančevina, mineralnih materija i vitamina, sa svim posledicama koje prate i njihove pojedinačne nedostatke u hrani. Otuda je vrlo teško govoriti samo o jednom poremećaju, jer su u praksi mnogo češće susrećemo sa vrlo složenom slikom, koju čine više ili manje izraženi znaci svakog pojedinog nedostatka.\nGojaznost. Problemi nedovoljne ishrane, o kojima je bilo reči, uglavnom se tiču zemalja u razvoju, gde postoje socijalno-ekonomski problemi i gde je proizvodnja hrane mala. Nasuprot ovome, u zemljama razvijenog sveta javljaju se problemi preobilne ishrane. Karakteristična je pojava sve većeg unošenja hrane, uz sve manju zastupljenost fizičkog rada, a time i manju energetsku potrošnju. Tako se stvara višak energije, koji u organizmu formira rezerve masti i povećava telesnu masu, odnosno vodi u gojaznost.\nU mnogim industrijski razvijenim sredinama sve je više gojaznih osoba, mada i podaci iz manje razvijenih zemalja pokazuju da je gojaznost sve prisutnija, ali u bogatijim slojevima društva. Nekoliko napomena u vezi sa nastajanjem gojaznosti vrlo je značajno:\nGojaznost nastaje kao posledica poremećene ravnoteže između unošenja energije i energetske potrošnje. To znači ili obilno korišćenje hrane ili mala fizička aktivnost, ili pak obe ove pojave mogu biti razlog poremećene energetske ravnoteže i stvaranja rezervi.\nGojaznost se često javlja kao porodična pojava. Nije uvek reč o naslednoj gojaznosti, već o negovanju kulta prema „dobrom zalogaju“ i stvaranju navike da se dobro jede.\nNavika da se više jede razvija se još u ranom detinjstvu, što može biti preduslov javljanja gojaznosti u odraslom dobu.\nRazlog da se više jede može biti zabrinutost, neraspoloženje, usamljenost, dosada i slično.\nKod vrlo malog broja gojaznih osoba reč je o poremećajima funkcija žlezda sa unutrašnjim lučenjem, odnosno regulacije apetita i drugim. Osim estetskih problema, gojaznost je praćena zdravstvenim posledicama, i to mehaničkim deformacijama zglobova i stopala zbog opterećenja. Gojaznost stvara predispoziciju za pojavu oštećenja srca i krvnih sudova zbog nagomilavanja masti. Često dovodi do povišenog krvnog pritiska i do obolevanja jetre i žučne kese.\nKada se imaju u vidu sve mnogobrojne komplikacije, ne iznenađuje podatak da gojazne osobe češće boluju i ranije umiru, odnosno da im je životni vek kraći u odnosu na osobe koje su normalno uhranjene.\nU toku proizvodnje, prerade, transporta, čuvanja i prometa namirnice su izložene fizičkim, hemijskim i biološkim uticajima, pa se u nepovoljnim prilikama mogu kvariti i postajati štetne po zdravlje. Radi zaštite namirnica, a preko njih i zdravlja ljudi, vrši se sistematska kontrola namirnica od proizvodnje pa do potrošača.\nKontrola se vrši prema Zakonu o zdravstvenom nadzoru nad životnim namirnicama, a obavljaju ga sanitarni inspektori. Prema ovom Zakonu, namirnice se smatraju higijenski ispravnim ako ispunjavaju sledeće uslove:\nako imaju odgovarajući izgled, miris, boju i ukus;\nako nisu mehanički zagađene primesama koje mogu štetno uticati na zdravlje;\nako ne sadrže mikroorganizme i parazite;\nako su količine otrovnih materija u okviru propisanih normi;\nako nisu radioaktivne;\nako materijal za pakovanje ne utiče na svojstva;\nako proizvodu nije istekao rok upotrebe.\nDa bi se namirnice zaštitile u potpunosti, vrši se i kontrola objekata i prostorija u kojima se hrana proizvodi i čuva i u kojima se priprema i obrađuje (restorani društvene ishrane i drugi objekti). Kontroliše se i pribor za jelo, proces pranja i čuvanja posuđa.\nVrlo važno mesto u zaštiti predstavlja i kontrola lične higijene osoblja, njihove radne odeće i njihovog zdravlja.\nNavedene mere zaštite imaju za cilj da se na vreme uoče svi nedostaci i sve mogućnosti za eventualno zagađivanje hrane, kako bi se sprečila pojava trovanja hranom i druga oštećenja i očuvalo dobro zdravlje ljudi.\nŽivotni procesi u vezi sa ishranom - rast, regeneracija i rad


Neprežaljena majka Vuka\nNa današnji dan 2001. godine zauvek nas je napustila majka Vuka, baka Riska i gospođa ministarka - legendarna srpska glumica Radmila Savićević\n08.11.2017. - 21:30h 21:56h Autor: dnevno.rs\nAko je Radmilu volela cela Jugoslavija, ona je čitavog života volela njega - kolegu Božidara Savićevića. Ta ljubav bila je toliko jaka do poslednjeg dana da se danas može uporediti sa romansama iz najpoznatijih svetskih romana i filmova.\nRadmila Savićević rođena je 1926. u Kruševcu. Upravo tu, na korzou, kao veoma mlada devojka upoznala je godinu dana starijeg zubnog tehničara Božidara Savićevića i bila je to ljubav na prvi progled. Uskoro su se venčali, a "bata Boža" je postao "njen čovek", kako ga je Rada uvek oslovljavala.\nI Božidar je 1948. godine počeo da se bavi glumom pridruživši se Radmili koja je igrala još tokom Drugog svetskog rata i tako je ostalo tokom celog života - gde je išla ona, išao je i on. Božidar i Radmila glumili su prvo u Kruševcu, pa u Nišu i na kraju u Beogradu.\n"Otići iz svog rodnog grada, ostaviti svoje majke, svoje kuće, mi smo bili izvor zarade koja je njima omogućavala da svoje dane bolje prožive. To je bilo strašno. Mi smo otišli. Ljubiša Ružić je ponudio mom čoveku da dođemo u Niš. Nismo imali stan, ništa. Glumci su u svim varijantama bili sirotinja. Ne žalim se. Ja sam svoj život živela onako kako sam htela", sećala se Radmila godinama kasnije.\nOpisujući "svog čoveka" Radmila je za Božidara govorila da je "izuzetno lep čovek". Kolege i prijatelji pričali su i da je znala da bude jako ljubomorna. Novinarka RTS-a Nataša Mijušković, kojoj je glumica bila ujna, u knjizi o Radmili Savićević "Prva i poslednja" opisala je kako je to izgledalo.\n"Sećam se kad mi je pričao kako je Rada sekla kulise u Niškom pozorištu jer je u to vreme bila veoma ljubomorna. On je bio popularan i lep glumac, igrali su zajedno u mnogim predstavama, ali kad bi Boža imao scenu s nekom mladom i lepom koleginicom, ujna bi probušila kulise i gledala šta radi na sceni, pa bi mu posle predstave prebacivala kako je mogao malo manje da steže u zagrljaj tu partnerku. Doduše, po njenoj verziji, samo je razmicala kulise, ali on je tvrdio da je pravila rupe na njima kako bi imala bolji pogled na scenu. Bila je neverovatno duhovita, imala je veoma dobro pamćenje i baš je bila, što bi u Crnoj Gori rekli: žena čo’ek. Žena laf!"ispričala je novinarka.\nIpak, ako je Radmila i bila ljubomorna, Božidar joj to nikada nije uzeo "za zlo". Živeli su u skladnom i stabilnom braku, a jedina senka nad njihovom srećom bila je činjenica da nisu imali dece. Tako se, glumica koja je slavu stekla ulogama majki i baka, nikada nije ostvarila kao roditelj. Da to nadomeste, Radmila i Božidar svu decu su voleli kao da su njihova.\n"Jednom prilikom još kao devojčica vraćala sam se s njima iz Novog Sada za Beograd, nešto me je bolela glava, pa sam bila neraspoložena, a oni su, da bi mi olakšali put, odglumili celu Zonu Zamfirovu. Boža je vozio i govorio sve muške uloge, a Rada je sedela pored njega i glumila ženske. Umeli su ljudima da prirede neočekivana i originalna iznenađenja", priseća se Nataša Mijušković u knjizi.\nBožidar se prilično mlad razboleo. Nataša pamti sa koliko ljubavi i pažnje je Radmila brinula o njemu. Novinarka kaže da je sigurna da je samo zahvaljujući Radinoj brizi Boža dočekao "lepe godine".\nI tako su, Radmila i Božidar živeli u harmoničnom braku "dok ih smrt nije rastavila". Ispostavilo se - Radmilina.\nRadmila SavićevićSrpska glumicaglumicaljubavna pričaBožidar Savićević


BIC Finans Bank A.Ş., Milas, Muğla (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Finans Bank A.Ş., Milas\nUlica: Cumhuriyet Caddesi No:24 48200\nTelefon: +90 252 513 81 00\nFaks: +90 252 513 81 01\nBIC Finans Bank A.Ş., Milas, Muğla (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Finans Bank A.Ş., Milas u gradu Muğla je FNNBTRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Finans Bank A.Ş., Milas u gradu Muğla. Shodno tome, Muğla se nalazi u zemlji Turska. Finans Bank A.Ş., Milas se može kontaktirati na 252-513 81 00.


U firmi HIK – SM iz Sanskog Mosta počinje proizvodnja kablovskih setova i elektro ormara za svjetsko tržište.\nHala od 2.500 m2 biće potpuno završena do polovine februara, potvrdio je za poslovni portal Akta.ba Osman Topić, direktor kompanije.\n“Probna proizvodnja bi trebala krenuti do kraja februara. Sve mašine su kupljen i čekaju u Njemačkoj”, kaže Topić.\nU firmi je već zaposlen određen broj radnika, a dobar broj njih je u Njemačkoj prošao tromjesečnu edukaciju. Kako je ranije planirano do kraja 2020. godine zaposlenje će dobiti još 50 radnika od čega su 2/3 žene, te će broj biti zaokružen na 100 uposlenih.\nPojašnjava, da je novoosnovana firma HIK – SM direktni rezultat saradnje naših ljudi iz dijaspore sa vlasnikom Bertholdom Brentrupom, koji je na inicijativu svojih radnika Rifeta Kukavice i njegovih sinova Senada i Jasmina iz Hrustova u Sanskom Mostu, odlučio dio proizvodnje prebaciti u Bosnu i Hercegovinu.\n“U Mjesnoj zajednici Hrustovo oni su čak bili pripremili deset dunuma zemlje za gradnju objekta da je poklone na ime ove investicije. Brentrup je zahvalio ali se opredijelio za kupovinu parcele od 17 dunuma na lokaciji bivšeg šumskog kombinata SIP SANA u Zdeni.”\nKaže kako je dijaspora MZ Hrustovo jedna od najaktivnijih zajednica koji su u saradnji sa svojim porodicama kod kuće u svom mjestu izgradili društveni dom i sportski centar kojem bi pozavidjele i mnoge općine u USK. Najveći pojedinačni donator u izgradnji ovog centra je upravo Brentrup koji je donirao 20.000 eura.\nFirma HIK GmbH u Oberzentu iz Njemačke je već 35 godina dokazana dinamična, inovativna i učinkovita firma u razvoju, izgradnji prototipova i serijskoj proizvodnji mehatronskih sistema, razvodnih ormara, električnih modula, Plug-In kabelske konfekcije, vodova i žičanih setova, te sveobuhvatnih usluga na području logistike i obrade podataka. Kao porodična firma s 220 radnika spajaju kulturu rukovođenja s dobrom ekonomskom osnovom.\nPrevious Zdravlje u Visokom! Visoka koncentracija, po zdravlje korisnih, negativnih iona u Podzemnom labirintu Ravne\nNext Stari bosanski gradovi: Jajce i Travnik u zimskoj čaroliji - VIDEO\nBosna i Hercegovina prošle godine izvezla robu u vrijednosti većoj od 12 milijardi\nBosna i Hercegovina je u 2018. godini ostvarila ukupan izvoz robe u vrijednosti od 12.258.275.000 KM, što je za 7,67 posto više u odnosu na 2017. godinu, podaci su


Sastavite tiket: Ovo su senzacionalne kvote na mečeve Lige šampiona | Srpskacafe\nUtorak, 19.02.2019., 14:57 Utorak, 19.02.2019., 20:29\nVratila se Liga šampiona, a sa njom i dva velika derbija, te dva meča u kojima autsajderi traže prolaz dalje.\nOčekuje se fenomenalan fudbal, a zna se da je sve bolje uz dobar tiket. Tiket za Ligu šampiona je najbolji uz sjajne kvote, a ove četiri ne smijete da propustite.\nKvota na Šalke je čak 12. I teško da će u Gelzenkirhenu domaćin slaviti – ipak je Mančester Siti mnogo bolji tim i u mnogo je boljoj formi.


source.ba | Magla smanjuje vidljivost u kotlinama i uz riječne tokove\nMagla smanjuje vidljivost u kotlinama i uz riječne tokove\nMagla ovoga jutra smanjuje vidljivost u kotlinama i uz riječne tokove. Izdvajaju se dionica autoputa A-1 Sarajevo sjever-Zenica jug, te putni pravci Doboj - Tuzla i Tuzla - Olovo, kao i putevi u dolinama rijeka Save, Lašve i Drine.\nNa putevima u kotlinama i uz riječne tokove smanjena vidljivost zbog magle\nMagla u višim predjelima, kotlinama i uz riječne tokove\nSmanjena vidljivost na većini puteva kroz kotline i uz riječne tokove\nNa putnom pravcu Konjic - Mostar jaki su udari vjetra.\nKolovoz je mjestimično vlažan, a pojačan oprez savjetuje se na putevima koji prolaze kroz usjeke, kao i preko planinskih prevoja, zbog učestalih odrona zemlje ili kamenja na kolovoz.\nPovodom pravoslavnog Božića do večeras do ponoći zabranjen je prevoz eksplozivnih materija na području BiH.\nZbog aktiviranih klizišta izmijenjen je režim saobraćaja na magistralnom putu M-16 Banja Luka-Crna Rijeka, kao i na regionalnim putevima R-441 Banja Luka-Turbe i R-454a Bratunac-Drinjača.\nRadovi na sječi stabala izvode se u zaštitnom pojasu regionalnog puta R-469 Banovići-Ribnica. Od 08 do 14 sati na ovoj dionici mogu se očekivati kraće obustave saobraćaja (do 15 minuta).\nPojačan intenzitet saobraćaja tokom dana očekuje se na putevima koji vode ka ski centrima i zimskim izletištima, kao i na graničnim prijelazima.\nTrenutna zadržavanja na graničnim prijelazima nisu duža od 30 minuta, saopćeno je iz BIHAMK-a.


Novi koncertni izraz - počinje akustik turneja!\nVeliko nam je zadovoljstvo da konačno najavimo toliko očekivani niz akustičnih koncerata koji će startovati 25.10.08. u Novom Sadu u Pozorišnom klubu Trema. Kao i do sada, o terminima i prostorima gde će koncerti biti održani imaćete najbrže i najtačnije informacije na naslovnoj strani sajta www.neverne-bebe.com . Za sada ćemo Vam još otkriti toliko da će, medju ostalim gradovima, sigurno biti održani koncerti u Lazarevcu, Nišu, Užicu...\nOno što je samo započeto i naslućeno nastupom na TV FOX zaživeće, nadamo se, na najlepši mogući način i bend će dati sve od sebe da fanove obraduje koncertima 'bez struje' koji nezaobilazno nose posebnu vrstu emocije. Strpljivo i sa velikom pažnjom pripremamo izmenjene aranžmane mnogih pesama a ono sto će sigurni smo, posebno obradovati sve fanove biće deo repertoara koji se inače retko izvodi na elektrik koncertima.\nTakođe, da bi sve zvučalo na visokom nivou kako i dolikuje, uz NB će kao pojačanje na sceni biti perkusionista i jedan prateći vokal.\nVelika je želja benda da jednu od svojih najušpesnijih godina polako privede kraju jednim drugačijim koncertnim izrazom koji će, zaista se nadamo, biti dobro prihvaćen od starih i svojom specifičnošću osvojiti i neke nove fanove. Očekujemo Vas, dakle, najpre na ovim stranicama gde će svirke biti najavljivane, na koncertima - sa svom onom silinom energije koju već razmenjujemo i konačno, ponovo ovde, sa Vašim iskrenim komentarima i sugestijama.\nHvala Vam na podršci i vidimo se. Vaše Neverne Bebe.


Hidraulika | hidropneumatske komponente\nArhive kategorija: Hidraulika\nmart 10, 2012 · 3:52 pm\nPrečistači (ili filtri) imaju zadatak da radnu tečnost čiste od nečistoća koje mogu uzrokovati razna oštećenja u hidrauličkim sistemima.\nPrema mestu ugradnje prečistači se dele na:\nugrađuju se na usisnom vodu i imaju ulogu da izdvajaju samo grube mehaničke nečistoće. Retko se ugrađuju, jer usled dodatnog otpora na usisnom vodu, može doći do kavitacije u pumpama.\nugrađuju se na potisnom vodu. Ne koriste se često, jer rade pod visokim radnim pritiscima, pa moraju imati veliku čvrstoću. Izrađuju se od specijalnih materijala, dosta su skupi i otežano je njihovo održavanje.\nugrađuju se na povratnom vodu i oni se najčešće koriste u praksi.\nRadna tečnost ulazi kroz označeni otvor na slici, prolazi kroz uložak prečistača koji zadržava krupnije nečistoće. Tako se sprečava prodor već sakupljene nečistoče u rezervoar. Uložak prečistača je najčešće u obliku metalnih sita, raznih tkanina i dr. Prečišćena tečnost izlazi iz prečistača kroz otvor označen strelicom.\nfebruar 14, 2012 · 7:50 pm\nHidraulički radni cilindri su hidrulički motori kod kojih se radni element kreće translatorno-oscilatorno, a prema načinu dejstva delimo ih na:\nZbog većih radnih pritiska i sila moraju biti robusnije konstrukcije, a javlja se i problem sa zaptivanjem. S obzirom da je radna tečnost ulje, javlja se i problem curenja ulja, pa je potrebno predvideti i odvod tog ulja.\nJednosmerni radni cilindri\nsu motori kod kojih se radna tečnost dovodi samo sa jedne strane klipa, potiskuje klip pri čemu se klipnjača izvlači i vrši rad. Povratak u početni položaj vrši se pod dejstvom opruge ili sopstvene težine.\nDvosmerni radni cilindri\nsu motori kod kojih se radna tečnost dovodi sa obe strane klipa, tako da hidrocilindar ima radni hod u oba smera. Za upravljanje dvosmernog radnog cilindra koriste se razvodnici i to 4/2 ili 5/2.\nfebruar 2, 2012 · 8:23 pm\nHidraulički motori su izvršne komponente hidrauličkih sistema koji energiju fluida pretvaraju u mehanički rad. Zavisno od kretanja radnog elementa dele se na:\nKonstrukcija obrtnih motora i pumpi je u osnovi identična, pa se uređaj često može prema potrebi koristiti kao pumpa ili motor. Hidromotori se prema konstrukciji dele na:\nZupčasti hidraulički motori\nRadna tečnost pod pritiskom ulazi u motor i deluje na spregnute zupce zupčanika, usled čega se oni obrću. Gonjeni zupčanik povećava obrtni moment radnog zupčanika, koji se nalazi na radnom vratilu koje izlazi van kućišta motora. Radno vratilo vrši obrtno kretanje čime je dobijena mehanička energija, kojom može da se izvrši mehanički rad.\nZupčasti hidromotori rade na srednjim pritiscima, imaju veliki obrtni moment i dobar stepen iskorišćenja. Jednostavne su konstrukcije, malih masa i dimenzija.\nKlipni hidraulički motori\nRadna zapremina ovih motora je obično konstantna, a može se izvesti i kao promenljiva. Maksimalni radni pritisak prelazi 300 bar-a, a mogu razviti i veliki obrtni moment (do M=32 kNm).\ndecembar 15, 2011 · 7:55 pm\nVentili za pritisak su uređaji koji vrše regulaciju pritiska radnog fluida u hidrauličnim sistemima.\nIzvode se kao:\nventili za ograničenje pritiska\nVentili za ograničenje pritiska su ventili koji ograničavaju porast pritiska radnog fluida iznad zadate vrednosti, čime se zaštićuje sistem. Ventil je zatvoren, sve dok je sila pritiska opruge na radni element veća od sile pritiska radne tečnosti. Kada sila pritiska radne tečnosti prekorači određenu vrednost (obično je to 10-20 % više od nazivnog pritiska sistema koji se štiti). Kada se to desi sila na radnom elementu savlada dejstvo opruge, ventil se otvara i radna tečnost odlazi u rezervoar.\nAko je količina radnog fluida koja se odvodi dovoljna, pritisak u sistemu se neće povećati. Kada sila pritiska radne tečnosti opadne, radni element ponovo naleže na sedište.\nOvi ventili su pogodni za korišćenje kod malih i srednjih pritisaka. Kod velikih pritisaka ne bi bili pogodni za upotrebu, jer bi prečnik opruge i radni element, a samim tim i ventil, bili velikih dimenzija.\ndecembar 12, 2011 · 8:08 pm\nVentili su komponente hidrauličkog sistema kojima se upravlja sistemom, odnosno podešavaju se pritisak, protok ili sprečava prolazak radne tečnosti. Prema nameni dele se na:\nventile za pritisak,\nventile za protok i\nNepovratni ventili stalno zatvaraju protok u jednom smeru, dok u suprotnom smeru ga ostavljaju slobodnim. Konstruktivno su izvedeni kao ventili sa sedištem, tako da u zatvorenom položaju nema curenje radne tečnosti. Element za zatvaranje može biti kuglica, konus, pločica ili membrana.\nPri proticanju tečnosti u smeru strelice, njen pritisak savladava silu opruge, odvaja element za zatvaranje od sedišta i omogućava protok. U suprotnom smeru zaporno telo naleže na sedište pod dejstvom sile opruge i sile pritiska radne tečnosti i ne dozvoljava protok.\ndecembar 11, 2011 · 3:07 pm\nRazvodnici sa sedištem\nTo su razvodnici gde se obustavljanje protoka vrši naleganjem radnog elementa (u obliku kuglice ili konusa i ređe u obliku tanjirića ili pločice) na sedište. Radni element se pomera naležući i odvajajući se od sedišta, čime se otvaraju i zatvaraju razvodni putevi. Pri naleganju radnog elementa na sedište, ostvaruje se hermetičko zatvaranje. Sedište razvodnika je termičko i fino obrađeno.\nVreme reagovanja razvodnika je veoma kratko. Već pri malom hodu radnog elementa dobija se pun protočni presek.\nRazvodnici sa sedištem nisu osetljivi na nečistoću, dobro zaptivaju i imaju dug vek trajanja.\nMogu se konstruktivno izvesti kao:\nrazvodnici sa kuglicom\nrazvodnici sa tanjirićem\nRazvodnici sa kuglicom su jeftini zbog jednostavne izrade. Primenjuju se u manje važnim slučajevima, kada nije potrebno ostvariti besprekorno zaptivanje. Prave se uglavnom, u izvođenju prikazanom na slici.


Pri Gradskoj upravi Bihaća dvije godine egzistira Ured za dijasporu čija je namjena bila ostvarivanje i povezivanje grada Bihaća kao lokalne zajednice sa građanima Bihaća koji godinama žive i rade u inostranstvu. Želeći unaprijediti rad Ureda, bihaćki gradonačelnik Šuhret Fazlić imenovao je Ermina Zulića, Savjetnika gradonačelnika za koordinatora Ureda za dijasporu koji od danas stoji 24 sata na usluzi svim građanima Bihaća koji privremeno žive i rade u inostranstvu.\nTokom obilaska Ureda za dijasporu gradonačelnik Fazlić kazao je da se imenovanjem koordinatora želi poslati poruka da dijaspora sa područja grada Bihaća ima otvorena vrata u gradskoj upravi za sve ideje, prijedloge i sugestije, ali isto tako i za rješavanje problema ukoliko ih, kao građani koje privremeno žive i rad u inostranstvu, imaju u svakodnevnom životu.\n„Zaista je došlo vrijeme da ostvarimo konkretnu saradnju sa našim sugrađanima u inostranstvu i naš prvi zadatak biti će uspostava registra osoba koji žive u inostranstvu, te uspostava saradnje sa udruženjima koja okupljaju naše građane u inostranstvu. Ovaj Ured je samo prvi korak u našoj namjeri da naše sugrađane u inostranstvu povežemo sa svojim gradom, te da znanje i poslovne ideje koje imaju realiziraju u svome gradu“- kazao je Ermin Zulić, Savjetnik gradonačelnika Bihaća i koordinaror Ureda za dijasporu.\nOd 10. augusta 2017.godine kreće akcija Dani borbe protiv ambrozije


Naše usluge | Procena nematerijalne imovine i intelektualne svojine\nNematerijalna imovina i intelektualna svojina postaju sve značajniji proizvodi u današnjoj ekonomiji koja se bazira na znanju.\nAppraisal Associaters ima bogato iskustvo u proceni vrednosti širokog spektra nematerijalne imovine i intelektualne svojine. Naše iskustvo obuhvata procenu vrednosti nematerijalne imovine i intelektualne svojine kao nezavisnih sredstava ili u kontekstu raspoređivanja cene preuzimanja:\nNematerijalna imovina i intelektualna svojina obuhvata:\nUgovori o prihodima od intelektualne svojine\nZašto se vrši procena vrednosti nematerijalne imovine i intelektualne svojine?\nPostoje mnogi razlozi zašto bi trebalo proceniti vrednost nematerijalne imovine i intelektualne svojine. Najčešći razlozi su:\nTransakcije sa nematerijalnom imovinom i intelektualnom svojinom\nUobičajene transakcije, gde vlasnik intelektualne svojine želi da zna njenu stvarnu fer tržišnu vrednost, čine kupovina ili prodaja intelektualne svojine, investiranje intelektualne svojine u zajedničko preduzeće, pripajanje i preuzimanje. U takvim se slučajevima vrši procena vrednosti intelektualne svojine.\nRačunovodstvo nematerijalne imovine je definisano Međunarodnim Standardom Finansijskog izveštavanja 38 - Nematerijalna ulaganja. U MSFI 38 - stav 75 navodi se sledeće:\n“Nakon početnog priznavanja, nematerijalno sredstvo se vodi po revalorizovanom (procenjenom) iznosu, koji predstavlja njegovu fer vrednost na dan revalorizacije (procene) umanjenim za naknadnu akumuliranu amortizaciju i naknadne akumulirane indirektne otpise. U cilju revalorizacije (procene) prema ovom standardu, fer vrednost se utvrđuje u odnosu na aktivno tržište. Revalorizacije (procene) se vrše tako redovno da se knjigovodstveni iznos imovine na dan bilansa ne razlikuje materijalno od njene fer vrednosti".\nPored merenja fer vrednosti i obelodanjivanja nematerijalne imovine, nova računovodstvena pravila zahtevaju da se goodwill, koji proiziđe iz preuzimanja, testira da se utvrdi da li ima osnova za umanjenje vrednosti. MSFI 38 zahteva da se u preispitivanju knjigovodstvene vrednosti goodwill-a više primenjuju specifična znanja i stručno rasuđivanje nego jednostavna matematička umanjenja na bazi fiksnog godišnjeg otpisa.\nMSFI 36 i MSFI 38 zahtevaju od preduzeća da izvrše tržišna ispitivanja kako bi se utvrdilo da li je vrednost goodwill-a umanjena. Takva ispitivanja je potrebno izvršiti u dve faze.\n1. Prva faza jednostavno zahteva ponovnu procenu. Ako je procenjena vrednost veća ili jednaka knjigovodstvenoj vrednosti, vrednost goodwill-a se ne umanjuje. S druge strane, ako je procenjena vrednost manja od knjigovodstvene vrednosti, onda se pristupa fazi 2.\n2. Svrha faze 2 je u tome da se izvrši raspodela ukupne vrednosti izveštajne jedinice (organizacioni deo, profitni centar) na stavke sredstava i obaveza. Sredstva se procenjuju kao pojedinačne stavke. Iznos fer tržišne vrednosti sredstava umanjen za vrednost obaveza daje fer tržišnu vrednost neto sredstava. Razlika između knjigovodstvene vrednosti neto sredstava i njihove fer tržišne vrednosti daje očekivanu fer tržišnu vrednost goodwill-a. Ukoliko je ova vrednost manja od knjigovodstvenog iznosa goodwill-a, onda knjigovodstveni iznos goodwill-a treba da se umanji za iznos te razlike.\nSvrha MSFI 36 i 38 je u tome da se investitorima obezbede bolje finansijske informacije o uspešnosti izvršenog pripajanja odnosno preuzimanja. MSFI zahteva da za svrhe finansijskog izveštavanja preduzeća preduzmu niz složenih pitanja procene vrednosti. Ta pitanja obuhvataju:\nProcena vrednosti izveštajne jedinice iz perspektive hipotetičkog novog kupca, odnosno iz perspektive kompanije koja preuzima drugu kompaniju i koja primenjuje svoju strategiju za raspoređivanje stečene imovine.\nPrimenu diskonta za neutrživost na vrednost izveštajne jedinice kada izveštajna jedinica više ne trguje akcijama na tržištu kapitala.\nOcenu stvarne cene kapitala kada se koristi diskontovani novčani tok za procenu vrednosti izveštajne jedinice.\nPostoje mnogi drugi razlozi za procenu vrednosti intelektualne svojine. Neki od njih su: raspoređivanje cene pripajanja, reorganizacija preduzeća, finansiranje, itd.\nMetodologija procene vrednosti nematerijalne imovine i intelektualne svojine\nSnižavanje fiskalnih priliva usled primene strategija transfernih cena od strane kompanija postaje jedno od ključnih pitanja za poreske organe širom sveta.\nU većini država poreske institucije očekuju da kompanije pripreme opsežnu dokumentaciju kojom bi se potkrepila vrednost intelektualne svojine i transfernih cena, uključujući opise kompanije i transakcije, detalje primenjenog metoda utvrđivanja transfernih cena i pretpostavke na kojima se ti metodi zasnivaju.\nU praksi većine zemalja, tri primarna metoda za procenu vrednosti intelektualne svojine i analizu transfernih cena se, u zavisnosti od okolnosti, smatraju prihvatljivim, i to:\n1. Prvi metod je poznat kao Uporediva Nekontrolisana Cena – UNC (Comparable Uncontrolled Price – CUP). U osnovi ovog metoda su prodajne cene identične imovine. Međutim, neophodno je korigovati tržišne podatke o prodajnim cenama kako bi se utvrdile razlike u vrednosti u odnosu na imovinu bez poznatog zaštitnog znaka. Jedan od nedostataka ovog metoda je da su interne transferne cene uobičajeno interno utvrđuju okviru preduzeća. Takođe, uzimanje opštih proseka može da bude nedovoljno detaljno da bi bilo prihvatljivo u slučaju eventualnih sporova.\n2. Drugi metod je poznat kao Metod Maloprodajne Cene – MMC (Resale Price Method – RPM). MPC ima slične nedostatke kao UNC. Tako na primer, u mnogim slučajevima imovina ima poznatu katalošku maloprodajnu cenu. Ponekad se transferne cene precizno navode, kao na primer u slučaju prodaje nekretnina koje su podložne dokumentovanju poreza na prenos, ili kod robe široke potrošnje koje imaju utisnute bar kodove. Međutim, usled popusta ili razlika u uslovima kreditiranja, stvarne maloprodajne transferne cene mogu se u znatnoj meri razlikovati, što dovodi do nepouzdanih obračuna bruto zarade. Od samog početka, poreski obveznik, koji primenjuje bilo koji od ovih metoda se obično suočava sa osnovnim nedostatkom nepotpunih ili nepouzdanih informacija. Nasuprot tome, poreski obveznik ima potpun pristup kompletnim i tačnim informacijama o sopstvenim prihodima, rashodima ili obrtnim sredstvima. Stoga, obračun, koji se bazira na predviđenom povraćaju ulaganja u startu podrazumeva veću tačnost i pouzdanost.\n3. Najbolji metod je poznat kao Metod Uporedive Dobiti – MUD (Comparable Profit Method – CPM). U svojoj suštini, ovaj metod se usresređuje na profitabilnost investicije odnosno povraćaj ulaganja, i to pre svega u odnosu na uporedive podatke o kompanijama koje svoje akcije kotiraju na berzama kapitala. Mišljenja stručnjaka su da se vrednost intelektualne svojine odnosno transferne cene najbolje utvrđuju na osnovu sadašnje vrednosti projektovanog budućeg prinosa.\nOstale, generalno prihvaćene metode, obuhvataju:\nMETOD RASPODELE DOBITI (Profit Split Method), kojim se dobit u transakciji raspodeljuje na osnovu relativnog učešća svakog učesnika u kombinovanoj dobiti.\nNABAVNA CENA PLUS (Cost Plus), kojim se obračunava određena dodatna vrednost u odnosu na nabavnu cenu prodate robe ili izvršenih usluga drugoj kompaniji u grupi.\nMALOPRODAJNA CENA / MALOPRODAJNI MINUS (Resale Price / Resale Minus), koji polazi od konačne maloprodajne cene od koje se potom oduzimaju odgovarajuće bruto marže, kako bi se došlo do transferne cene za transakciju unutar grupe.\nTRANSAKCIONA NETO MARŽA (Transaction Net Margin), gde se analizira neto marža ostvarena transakcijom unutar grupe u odnosu na datu osnovicu kao što je promet, nabavna vrednost ili angažovani kapital.\nSmatra se da je najspornije područje procene vrednosti intelektualne svojine način utvrđivanja dobiti od korišćenja patenata, žigova, robnih marki, autorskih prava, lista kupaca ili softvera. Naša stručnost u proceni vrednosti intelektualne svojine omogućava nam da klijentima pružimo savet u vezi prihvatljivih metoda koji bi se mogli primeniti u proceni vrednosti prava na intelektualnu svojinu i pripremimo dokumentaciju kojom se potkrepljuju utvrđene vrednosti ili transferne cene.\nProces procene vrednosti intelektualne svojine\nKao najbolji metod procene intelektualne svojine uglavnom se preporučuje primena usavršene verzije Metoda Uporedive Dobiti. Ovaj metod se zasniva na široko prihvaćenom modelu odnosa između marginalne nabavne vrednosti i marginalnog prihoda.\nVrednost sredstava. Potrebno je proceniti tržišnu vrednost svih sredstava u odnosu na lokaciju i/ili proizvodnu liniju, uključujući i nematerijalnu imovinu. Utvrđivanje cene se mora obaviti na takav način koji omogućuje adekvatan prinos od ulaganja u ova sredstva, i to po lokaciji i/ili po liniji proizvoda.\nDiskontna stopa. Zatim se obračunava cena kapitala za svaku lokaciju i/ili liniju proizvoda i to poređenjem sa kompanijama koje posluju na sličnim tržištima i čije akcije se kotiraju na berzama kapitala.\nPotražnja na tržištu. Izvodi se kriva potražnje za svaku liniju proizvoda na bazi odnosa cene i količine, nakon čega se procenjuje buduća pomeranja u krivi potražnje na osnovu životnog ciklusa proizvoda i promotivne strategije.\nCena ponude. Izvodi se cena koštanja u odnosu na količine za svaku liniju proizvoda, polazeći od cene koštanja na nivou kompanije uvećano za očekivani prinos od investicije.\nNovčani tok. Projektuje se budući novčani tok za svaku liniju proizvoda i lokaciju, koristeći transferne cene kojima se maksimizira dobit na osnovu marginalnog prihoda.\nSadašnja cena. Maksimizuje se sadašnja vrednost budućeg novčanog toka za svaku liniju proizvoda i lokaciju. Model se ponavlja u više iteracija primenom alternativnih transfernih cena kako bi se došlo do optimalne cene.\nZa primenu ovog usavršenog Metoda Uporedive Dobiti pojednostavljeni su zahtevi u pogledu pribavljanja podataka od uporedivih kompanija. Podaci od sličnih kompanija su uglavnom ograničeni na odnos između bete (promene cena akcija u datoj grani kao merilo rizika ulaganja) i racija obaveze prema kapitalu, koji se uobičajeno objavljuju za kompanije čije akcije se kotiraju na berzama kapitala. Podaci za krivu potražnje se mogu dobiti i izračunati na osnovu evidencije same kompanije. Ovaj metod ne zahteva detaljne i uglavnom nedostupne podatke od konkurenata, kao što su podaci o individualnim transakcijama ili detaljni podaci o troškovima i ceni koštanja.


Na četvrtom protestu u Beogradu tražena smena ministra Stefanovića - KRIK\nObjavio/la KRIK.rs decembar 29, 2018\nU Beogradu je večeras održan četvrti protest protiv nasilja pod parolama ,,Stop krvavim košuljama“, ,,Jedan od pet miliona“ i ,,Počelo je“. Više desetina hiljada građana šetalo je od Trga republike do Slavije, a organizatori protesta istakli su i novi zahtev – smenu ministra policije Nebojše Stefanovića.\nPre nego što je započela šetnja, okupljenima su se obratili glumac Branislav Trifunović, novinar Srđan Škoro i predsednik Mesne zajednice Rakite Desimir Stojanov.\n„Prošle nedelje su iz zatvora pušteni Cafta, Šapa i Buvac, ona tri čoveka, nazovimo ih tako, koji su prebili Borka (Stefanovića) u Kruševcu“, rekao je Trifunović navodeći nadimke osumnjičenih za napad na lidera Levice Srbije Borka Stefanovića.\nTrifunović je podsetio i na slučaj paljenja kuće novinara Milana Jovanovića i rekao da pruža podršku Davoru Dragičeviću, ocu ubijenog Davida Dragičevića koji mesecima u Banja Luci protestuje tražeći da se pronađu ubice njegovog sina.\nOkupljenima je poručio da, ako ih pitaju ko je organizator protesta, odgovore – predsednik Srbije Aleksandar Vučić, jer protesta ne bi ni bilo da nije njega.\nSrđan Škoro u svom obraćanju kritikovao je predstavnike vlasti navodeći njihove dosadašnje afere, dok je Stojanov prisutne upoznao sa problemima koje meštani njegovog sela imaju sa investitorom koji želi da napravi mini hidroelektranu. Rekao je da stanovnici Rakite žele samo „mir i reku“.\nOkupljeni na ulicama Beograda (foto: KRIK)\nOsim zahteva da se reši ubistvo Olivera Ivanovića, napadi na Borka Stefnovića i novinara Milana Jovanovića, kao i da se opoziciji omogući prostor na RTS-u, organizatori su večeras istakli još jedan – smenu ministra policije Nebojše Stefanovića.\n„Od večeras tražimo, i verujte istrajaćemo u tome, da doktor Nebojša Stefanović, umesto što broji koliko ljudi ima na svojim slikama (sa protesta), izbroji koliko ubistava ima u ovom gradu, u ovoj zemlji“, kazao je Trifunović.\nKolona je večeras prošla pored RTS-a, a organizatori su pozvali okupljene na naprave buku: „Budimo glasni, nek nas čuju kad već neće da nas gledaju“.\nOkupljeni su zastali i ispred zgrade „Studija B“ gde je Trifunović pozvao prisutne da „pozdrave“ predsednika Aleksandra Vučića, koji je večeras gostovao na ovoj televiziji. Ljudi su potom uzvikivali „Vučiću lopove“.\nŠetnja je završena na Slaviji gde je predstavnica organizatora Jelena Anasonović poručila prisutnima da će se protesti nastaviti i da će se okupljati u sve većem broju dok zahtevi ne budu ispunjeni. Sledeći protest najavljen je za subotu 5. januar.\nOvo je četvrta subota u Beogradu da veliki broj ljudi šeta ulicama centra grada protestujući protiv atmosfere nasilja u društvu za koju krive vlast na čelu sa predsednikom Vučićem.\nPovod za prvo okupljanje bio je napad na lidera Levice Srbije Borka Stefanovića u Kruševcu krajem novembra ove godine.\nPrvi protest održan je pod parolom „Stop krvavim košuljama“.\nPošto je nakon toga predsednik Aleksandar Vučić rekao da neće podleći pritisku makar na proteste izašlo pet miliona ljudi, protest je dobio novu parolu – „Jedan od pet miliona“.