Sakrivanje postoperativnih ožiljaka u estetskoj hirurgiji - Estetska\nPLANIRANJE REZA KOD FEJS-LIFTINGA\nOžiljci na licu kao rezultat estetskih operacija su, na sreću, mnogo manji nego na drugim regijama tela. Osim toga, glava je bolje vaskularizovana, zbog čega ožiljci brže zarastaju, a često su lepši od ožiljaka na drugim delovima tela.\nOžiljak je veoma važna stavka pri planiranju fejs-liftinga, zbog straha pacijenta da će se ožiljak. Međutim, razloga za strah nema. Kod fejs-liftinga rez se pravi ili neposredno ispred ilk iznad uha ili iza njega do linije kose. Nema dakle, rezova na samom licu. I dok se kod žena oba ožiljka mogu uspešno sakriti frizurom, kod muškaraca je ožiljak iznad uha znatno teži za pokrivanje, ali, kako ide samom linijom kose, on je dosta dobro maskiran. Veći problem pacijentima predstavlja ožiljak koji ide ispred uha, međutim, on se toliko uklopi u ivicu uha da ga i pacijent primeti tek kada se dobro zagleda u ogledalo.\nMalo veći problem je ožiljak koji se nalazi iza uha prema zadnjem delu vrata koji se pravi prilikom zatezanja kože na vratu. On ide linijom kose i zbog malo veće tenzije kože na tom delu može da bude jedno vreme crven (pa čak i hipertrofičan), ali vremenom i on izbledi. To se pacijentima mora reći, kako bi znali da bez obzira na sve što hirurg uradi da ožiljak bude perfektan (lagano zatezanje kože kako se ne bi stvorila velika tenzija, poseban način ušivanja itd.), uvek postoji mogućnost da on ne bude kakav želimo. I ovaj ožiljak žene mogu uspešno skrivati frizurom, naročito tokom prve godine kada je on najvidljiviji. Muškarce najčešće mnogo manje brine to što će ožiljak posle fejs-liftinga biti vidljiv, samo ako operacija da rezultate koje su očekivali.\nI kod drugih operacija na licu, recimo blefaroplastike, rez kroz koji se izvlači višak masti iz gornjeg kapka i odstranjuje višak kože pravi se u prirodnom udubljenju gde počinje kapak, tako da je on posle zarastanja teško uočljiv. Slično je i kod korekcije ušiju ili nosa.\nZa razliku od lica, telo je mnogo manje vaskularizovano, a rezovi su zbog prirode operacije veći, pa su zato i ožiljci veći i estetski lošije izgledaju. Zato se trudimo da linija reza, odnosno budući ožiljak prati određene linije na telu koje se nalaze u prirodnim naborima lica ili tela, kao i raspored muskulature.\nNa taj način uspevamo da većinu ožiljaka koji nastaju pri operaciji na telu uspešno sakrijemo.\nPLANIRANJE REZA KOD ZATEZANJA STOMAKA\nKada je u pitanju abdominoplastika, veličina i vidljivost ožiljka zavisiće od toga šta se sve ovom procedurom želelo postići. Ako pacijent želi da posle abdominoplastike dobije i tzv. pločaste trbušnjake, hirurg mora da zategne površinsku fasciju (opnu) koja se nalazi ispod kože stomaka, kako bi ona bolje držala sadržaj abdomena. Pri zatezanju ispupčenja ispod pupka pravi se ožiljak koji steže fasciju i potom se uklanja minimalna količina kože, uz minimalni ožiljak. Međutim, ako je ispupčenje iznad pupka, rez je širi, potrebno je odstraniti više kože, pa ostaje i veći ožiljak.\nPri zatezanju trbuha idealno je napraviti rez na liniji bikinija ili ispod nje, kako bi bio pokriven tim delom odeće. Neko ko ima manji višak težine imaće i manji ožiljak. Ako uklanjate 20 cm kože, ne postoji način da ožiljak bude uporediv sa ožiljkom koji nastaje pri uklanjanju 3-4 cm kože.\nPrimer reza posle operacije (levo) i nakon što vremenom izbledi i postane prihvatljiviji (desno) Primer iz bolnice Adonis.\nDERMOLIPEKTOMIJA I CARSKI REZ\nKada žene koje su imale carski rez razmišljaju o abdominoplastici, posebno dermolipektomiji gde se uklanja priličan deo viška kože sa stomaka, obično misle da će ožiljak, osim što će biti veći, po svom kvalitetu biti isti i na istom mestu kao ožiljak od carskog reza. I to im je prihvatljivo, jer ožiljak od carskog reza koji je dužine desetak centimetara, prilično lepo zaraste i nalazi se dosta nisko prema pubičnoj regiji gde ga pokriva donji veš ili kupaći kostim. Međutim, u obe stvari greše i veoma s erazočaraju kada im to saopštimo. Jer, kod dermolipektomije koža se nateže i sa gornje i sa donje strane, što često znači i 15 cm rastojanja. To znači da će se prilikom spajanja zategnuti (podići) i donji deo kože, tako će i ožiljak "krenuti" naviše i izaći iz zone koju pokriva donji veš. To je naročito slučaj kod većih dermolipektomija ili ako pacijent želi da mu koža bude zategnuta kako bi se videle i ,,pločice” ispod nje.\nTaj ožiljak ni po kvalitetu neće biti kao onaj od carskog reza jer je tenzija kože mnogo veća, a tenzija je jedan od najčešćih uzroka nastanka hipertrofičnih, pa i keloidnih ožiljaka.\nIpak, bez obzira na sve, uvek treba težiti da se postigne najbolji mogući ožiljak za svakog pojedinačnog pacijenta.\nPLANIRANJE REZA KOD OPERACIJA GRUDI\nAko ste u dvadesetim godinama i planirate povećanje grudi, na raspolaganju je rez oko areole, u pregibu ispod dojke ili ispod pazuha. Ukoliko ste, međutim, u poznijim godinama pa želite podizanje dojke, to obično znači uklanjanje viška tkiva i kože (redukcija), pa i promenu položaja bradavica (njihovo podizanje). Sve to podrazumeva da se mora ukloniti višak kože, uz ožiljke koje neće biti moguće potpuno sakriti, jer postoji i vertikalni rez sa donje strane dojke od pregiba do ivice bradavice.\nŽene se dosta raspituju o svemu u vezi sa budućim ožiljcima, pa se dešava da u prvi mah odustanu od, recimo, podizanja grudi, kada im objasnim da ožiljak neće biti samo u mamarnoj brazdi, već da će postojati i onaj vertikalni do oreole, pa i ožiljak oko areole. Kada, međutim, shvate da drugog načina nema, pa kad im još objasnim da postoje različite tehnike ušivanja, različiti konci, da ne postoji velika tenzija kože na mestu reza itd, što sve doprinosi da ožiljak bude manji i manje vidljiv, obično se predomisle. Ali strah i oprez postoje. Čak i kod inframamarnog reza, gde ožiljak nije veći od 3-4 cm i koji se nalazi prirodno skriven u pregibu ispod dojke, postoje dileme i pitanja ,,može li on da bude manji” i slično. Ili me pitaju za mogućnost postavljanja implantata kroz rez ispod pazuha. Taj pristup na prvi pogled jeste najprihvatljivija opcija kada je u pitanju budući ožiljak, ali ovaj pristup ima svoja ograničenja i nedostatke, pa se zato i ne radi u puno slučajeva. Kao prvo, on je nešto teži za rad od ostalih, mogućnost komplikacija je veća, kao što je teži i način njihovog rešavanja. Osim toga, nije da se taj ožiljak baš ne vidi, posebno leti kada se nose majice ili haljine bez rukava.\nPostoperativno ožiljci ne izgledaju lepo, (levo) ali vremenom izblede i postanu prihvatljviji (desno) Primer iz bolnice ADONIS\nBRAHIOPLASTIKA: DIVNI REZULTATI, RUŽAN OŽILJAK\nKod odstranjivanja viseće kože na donjem delu nadlaktice, koja se uglavnom javlja kod starijih osoba ili kao posledica velikog gubitka težine, operacijom se postižu izvanredni rezultati: višak kože se odstrani, koža se lepo zategne i postane ponovo glatka, ali sa dugačkim ožiljkom sa donje strane koji se proteže od lakta do sredine pazuha i koji se ničim ne može sakriti. Što je još gore, to je regija koja je, uz regiju ramena i grudnog koša, veoma podložna ožiljcima. Setite se, recimo, velikih ožiljaka koje ste videli na ramenima mnogih ljudi koji su posledica jedne obične vakcinacije u detinjstvu.\nPODIZANJE GUZE I TETOVAŽA PREKO OŽILJKA\nKod operacija na glutealnoj regiji (stražnjici), situacija je dvojaka u zavisnosti od vrste intervencije. Kod klasičnog povećanja stražnjice implantatima, rez je skriven intraglutealno i potpuno je nevidljiv. Međutim, ako neko ne želi implantate, a hteo bi da njegova zadnjica bude podignutija i oblija, radi se tzv. suspenzija, pri kojoj se dobijaju fantastični rezultati, ali su problem budući ožiljci. S obzirom na to da se rez pravi iznad stražnjice na lumbalnom delu leđa, u obliku raširenih ptičijih krila, nemoguće ga je bilo gde sakriti. Ali i ovde su mlađe generacije našle rešenje, pa taj ožiljak jednostavno pokriju nekom tetovažom i to onda izgleda i moderno i lepo. Tetovaža se generalno može nanositi preko ožiljka, posebno tetovaže koje se rade organskim pigmentima.


Starogradski mural Zoranu Đinđiću – Lični stavovi | Čivijaš Radio Šabac\nNaslovnaSNS BratijaAlekasndar VučićStarogradski mural Zoranu Đinđiću - Lični stavovi\nSNS BratijaAlekasndar VučićZajedničke vesti\nStarogradski mural Zoranu Đinđiću – Lični stavovi\nRazlozi za postojanje murala Zoranu Đinđiću baš na Starom gradu su brojni. Na našoj opštini je završio Filozofski fakultet (na čijoj zgradi se mural i nalazi), po povratku iz Nemačke živeo je u ulici Strahinjića Bana, pa na Studentskom trgu, a kao predsednik Demokratske stranke i gradonačelnik i radio je na Starom gradu.\nOvo su odgovori na pitanje zašto baš na tu, ali daleko važniji su odgovori na pitanje zašto baš Zoranu Đinđiću. Đinđić je bio prvi posleratni demokratski gradonačelnik Beograda i premijer Srbije. Đinđić je čovek koji je, bez imalo patetike, probudio nadu ljudima, čovek čiji govori i skoro dve decenije po njegovoj smrti zvuče relevantnije i sa više života nego govori sadašnjih političara. Đinđić je, u pravom smislu te sintagme, čovek ispred svog vremena.\nMural Zoranu Đinđiću na Studentskom trgu je u poslednjih nekoliko godina tri puta crtan i isto toliko puta uništavan. S obzirom da je sadašnji predsednik Srpske napredne stranke, a tada generalni sekretar Srpske radikalne stranke, Aleksandar Vučić svojevremeno prelepljivao uličnu tablu sa imenom Zorana Đinđića nalepnicama na kojima je pisalo Bulevar Ratka Mladića, u prvom momentu su sumnje za ovaj vandalizam pale na naprednjake, kao na duhovne naslednike nekadašnje velike SRS.\nLično nikada nisam verovao da su naprednjaci iza ovog vandalizma, jer je za to potrebno kakvo-takvo ideološko ubeđenje, a verujem da ogromna većina članova SNS nema naročito jaka politička ubeđenja ni po kom pitanju i da bi pri učlanjenju novih članova u SNS ideologija ne igra apsolutno nikakvu ulogu.\nUbrzo nakon prvog uništavanja murala „odgovornost je preuzela“ jedna od neokomunističkih studentskih organizacija, a isto se desilo i posle drugog, odnosno trećeg iscrtavanja murala u organizaciji Demokratske stranke. Mladi marksisti zameraju Zoranu Đinđiću što je posle 5. oktobra započeo proces privatizacije, kao i brojne sporne privatizacije koje su usledile. Ono što ne znaju jeste da je proces privatizacije u Srbiji počeo još devedesetih godina 20. veka, a nekontrolisana „siva“ privatizacija je zapravo bila pljačka na kojoj su se pojedinci bogatili preko noći.\nKako su kroz privatizaciju prošle apsolutno sve evropske bivše socijalističke zemlje, Skupština Republike Srbije je 2001. donela zakon moderan zakon kojim je ovo pitanje uredila. Naravno, nažalost, kao i uvek kada je u pitanju Srbija, i po ovom pitanju je bilo malverzacija, ali od 24 privatizacije koje su označene kao sporne od strane Evropske komisije, samo jedna je povezana sa vremenom tokom koga je premijer bio Zoran Đinđić, i to privatizacija Sartida. DOS je, po dolasku na vlast, otvorio pitanje poslovanja Železare, koja je beležila značajne gubitke, pa je zbog prezaduženosti otvoren stečajni postupak.\nPo mišljenju Saveta za borbu protiv korupcije, ono što je najspornije u ovoj privatizaciji se pre svega vezuje sa samu prodaju, odnosno konkretno: stečajni upravni je 28. marta 2003. dao predlog da se izvrši prodaja JuEs Stilu, a 31. marta Železara je prodata bez javnog oglašavanja. Zoran Đinđić je ubijen 12. marta 2003.\nDrugim rečima, apsolutno nijedna sporna privatizacija se ne može vezati sa Zoranom Đinđićem. Apsurdno je povezivati Zorana Đinđića sa bilo kojom vrstom kriminala, pa i korupcijom, jer je on svoju hrabru borbu protiv kriminalaca platio glavom. On je svesno rizikovao i sopstveni život kako bi, između ostalog, i oni koji sada uništavaju njegov mural živeli u boljoj Srbiji.\nKada se od spomenika radikalu Nikoli Pašiću krene pravo Bulevarom stiže se do biste socijaliste Svetozara Markovića. Kada se od spomenika monarhisti Borislavu Pekiću na Cvetnom trgu prošeta do Slavije stiže\nse do biste republikanca Dimitrija Tucovića. Uz sve njihove ideološke razlike, svi oni su deo srpske istorije, kao i Zoran Đinđić. Demokratska stranka će narednih dana ponovo na istom mestu nacrtati mural Zoranu Đinđiću, a nadam se da će naši mladi sugrađani neokomunisti shvatiti da različiti pogledi na svet čine naše društvo bogatijim i da će u to ime poštedeti mural još jednog uništenja.\nAutor je predsednik Opštinskog Odbora Demokratske stranke Stari grad\nPrethodni tekstГинеколог из Панчева одбио да оперише невакцинисану пацијенткињу! Прете му 4 мере!\nSledeći tekstU Italiji otvoren nacionalni centar za borbu protiv dezinformacija\nОДБРАНА СРПСКЕ ЗЕМЉЕ Грађани блокирали пут у Рековцу због истраживања литјума\nNovi Sad u kandžama naprednjačke vlasti: “Za slobodu se moramo boriti svaki dan!”\n60 deaths, 6,748 new cases


Svaka cast za secanje i da se nikada to ne zaboravi!Nazalost,i moj brat je poginuo 1999.na Kosovu,ali za ovakav gest se niko nije setio.Jos gore,godinama molim nadlezne institucije da dobijem posao,ali nista,strasno.\nBranio drzavu od nato i terrorisme a ovi sto ga kritikuju nega idu u nato i albaniju\nOdnos prema ovom heroju je samo primer za sledece generacije mladi da netreba zivot dati za zemlju ,nego kao nas precednik baviti se politikom a ne jurisem.\nVecno secanje na naseg brata i heroja Nasera!\n...čudan ste vi narod...proglašavate heroje koji su osvajači tuđeg...u Bjelovaru je " j(a)edan"gospodin digao cijelu kasarnu i okolna mjesta na tlu HR a vi ga proglašavate herojem i dajete mu ulicu...neprocjenjivo...koji karakter od miroljubivosti...e pa ako je i od Srba previše\nNaser bio je mlad nije znao sebe da sačuva??? Nek ti laka zemlja,a nisi znao zašto si Premiere,ove lažovi kažu da si život dao za slobodu košara???e brate šta si tražio na košare...mogao si da braniš tvoj Novi Pazar od Četnika...\nSneska iz Srema\nHvala, nek ti je vecna slava, hrabri junace! Nek ti se ime nikad ne zaboravi, cuvajte i pronosite pricu i hrabrost mladog , prerano preminulog mladog coveka!\nHeroj velicanstven neka bude za primer u udzbenicima kako bi se deca patriotski vaspitavala ali nesme se sakriti da Srbija daje pomoc pevacima norkomanima i pevacicama sa kriminalnim dosijeom a borci po urvrdjenoj praksi jos od prvog svetskog rata postaju beskucnici.\nBrate Nasere nek ti je slava i hvala.\nSvaki od ovih poginulih junaka bi trebalo da ima svoju ulicu u gradu u kojem je ziveo. To je najmanje sto moze ova zemlja da im uzvrati. Ali nazalost ovi sto vode Srbiju su nezahvalni i bezobzirni.\nŠta je radio naš predsednik u to vreme kao 29-godisnjak ?\nZa razliku od nekih koji se pitaju šta država može da uradi za njih, On je pokazao šta se može uraditi za državu. Na najskuplji način!Slava mu\nDugo vam je i trebalo! Da je Naser tako oklevao, danas bi bio ziv! I da, mozda sam sitnicar, a mozda zato sto ne poznajem tako dobro Novi Pazar, ali kao da ste mu dali neko zabaceno sokace!


Istraživački centar američke vojske objavljuje strategiju destabilizacije Rusije -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nPet, 24 Svi 2019 10:49 UTC\nAmerička vojska sudjeluju u vježbama NATO-a u Litvi\nSjedinjene Američke Države mogle bi da primene ekonomsku, vojnu i ideološku strategiju kako bi "preopteretile i uzdrmale" Rusiju, navodi se u novom izveštaju američke vojske koji nudi planove za podelu i destabilizaciju zemlje.\nU ekonomskoj oblasti ovaj izveštaj sugeriše da bi mere poput širenja američke energetske proizvodnje i nametanja strožih trgovinskih i finansijskih sankcija pomogle "opterećivanju" i "degradaciji" ruske ekonomije.\nKomentar: CIA već radi sve te stvari, i još mnogo toga, unutar Rusije (i drugdje).


Kurt Kobejn: Montaža pakla - LookerWeekly.com magazin\nNa 8. Cinema City festivalu koji se održava od 29. juna do 5. jula, na Planet Rock Music Stage-u susrešće se i ove godine muzika i film u okviru popularne selekcije Planet Rock, koja svake godine izaziva veliko interesovanje publike zahvaljujući odličnom odabiru muzičkih filmova.\nOvogodišnju selekciju predvodi film Kurt Kobejn: montaža pakla, scenariste i reditelja Bret Morgena, koji je časopis Rolling Stone okarakterisao kao “najintimniji rok dokumentarac ikada”. Nizaće se muzički filmski hitovi poput Depeche Mode: živi u Berlinu, Potraga za Felom, Ulični svirači i mnogi drugi.\nNa ovogodišnjem festivalu koji se održava pod sloganom Na pravom mestu u pravo vreme, u novoj kreativnoj četvrti, koju čine Kineska četvrt i Limanski park u Novom Sadu, publici će biti predstavljeno 70 filmskih ostvarenja. Među njima su filmovi o muzičkim zvezadama i legendarnim bendovima, njihove neverovatne životne priče i karijere koje donose na veliko platno proslavljeni reditelji i glumci, a koji kao i svake godine čine srce selekcije Planet Rock.\nDobro poznatu selekciju na istoj sceni – Planet Rock Music Stage & Open Air Cinema, prati sjajan muzički program Cinema City festivala koji ove godine čine 7 koncerata raznovrsnih mladih bendova i stvaralaca: Jarboli, Threesome, Stray Dogg, Iskaz, Zemlja Gruva, Vis limunada, kao i DJ-evi Rasheed & Flip, Future Sound of Danube.


Sjevernokorejski lider Kim Jong Un izjavio je na sastanku politbiroa vladajuće Radničke partije da je Sjeverna Koreja spriječila da koronavirus uđe u zemlju, objavila je u petak državna novinska agencija KCNA.\n- Temeljito smo spriječili upad zloćudnog virusa i zadržali stabilnu epidemiološku situaciju uprkos svjetskoj zdravstvenoj krizi, što je sjajan uspjeh - poručio je Kim Jong Un.\nUpozorio je i pozvao stanovnike Sjeverne Koreje da ostanu "maksimalno oprezni", navodi se u objavi KCNA.\nSjeverna Koreja opeto je otvorila škole, ali zadržala je zabranu javnih okupljanja i propisala obavezno nošenje maski na javnim mjestima, izjavio je u srijedu izvor iz Svjetske zdravstvene organizacije (WHO).\nIako ta država još uvijek nije potvrdila nijednu zarazu, njeno ministarstvo zdravstva prijavilo je da je do sada 922 osoba testirano negativno. Stotine ljudi, uglavnom onih zaposlenih u lukama ili na granicama, redovno je na observaciji.


Turistički potencijal opštine Crna Trava – Info Centar Juga\nNajznačajniji turistički potencijal opštine Crna Trava jeste Vlasinsko jezero, udaljeno 10 km od same Crne Trave, na teritoriji opštine Surdulica. Reke Cemercica i Vlasina su sa regulisanim granitnim koritima i estetski prelepim mostovima na njima daju posebno lep utisak i uz izgradnju mini akumulacija na prilazu Crnoj Travi moze da zaživi sporski ribolov na pastrmku.\nPrelepo okruženje, netaknuta priroda i čist vazduh daju velike mogućnosti i za razvoj seoskog turizma.\nPavlova gremada nalazi se na 2 km od asfaltnog puta na putu prema Predejanu (8 km putem od crne Trave) ima dva desetokilovatna dalekovoda u prolazu i niskonaponsku. Sa svojih 15 km od Predejana, 42 km od Leskovca, 23 km od Grdelice, 30 km, Vladicnog Hana sa 33 km, pa i Nisa sa 85 km, moze sluziti i za dnevno skijanje skijasa iz ovih gradova. Turističkim aktiviranjem Crne Trave aktivirao bi se i turizam na Vlasinskom jezeru, bez utroška velikih materijalna sredstva i ne narušavanja ekologija jezera.\nNebojša Nenadović, predsednik opštine Bojnik čestitao slavu Aranđelovdan\nArsić obišao radove na uređenju prostora kod Vidikovca – U planu izgradnja amfiteatra\nSeoski turizam: Selo Darkovce


Apelacioni sud ukinuo oslobadjajuću presudu po tužbi Vukašina Obradovića protiv TV Pink | N1 Srbija\n26.11.2018. |13.35 |\nObradović je u tužbi naveo da su Mitrović i Gmitrić objavljivanjem teksta 2016. godine "Otvoreno pismo: vlasnik TV Pink Vukašinu Obradoviću!" na portalu i informativnim emisijama ove televizije povredili njegovu čast i ugled tvrdnjama da je "Obradović prvo pristao da učestvuje u emisiji 'Teška reč' a zatim odustao".\nU "Otvorenom pismu" je rečeno da je kao razlog odustajanja Obradović naveo to što "Željko Mitrović misli da je tužilac nedovoljno inteligentan", kao i da "tužilac pokušava da TV Pink oduzme pravo na prikazivanje dokumentarnog programa o društvenim devijacijama". Mitrović je u "Otvorenom pismu" napisao i da moli Obradovića da mu sledeći put poruku pošalje "u treznom stanju".\nVukašin Obradović TV Pink Tužba NUNS\nJutka se pojavio na sudu, ali po tužbi koju je podneo protiv novinara 02.07.2020.\nStudent tužio studenta prodekana Pravnog fakulteta u NS zbog prisluškivanja 25.06.2020.\nNUNS i UNS traže da se hitno utvrdi ko je novinarki KRIK oduzeo telefon 11.06.2020.\nАко је укинута ослобађајућа,ваљда ће га сад осудити за повреду части и угледа новинара; колико је тај јуловац написао отворених писама нападајући и вређајући појединце,да је заслужио дугогодишње лежање у затвору!\nŠta je to PINK? Mnogo smrdi...\nŽeljko je pun kao brod, pare u džakovima iznosi u inostranstvo.


GRAĐANI PROTIV EKO TOPLANA: Nepotizam i sukob interesa na račun korisnika grijanja | Radio Televizija BN\nGRAĐANI PROTIV EKO TOPLANA: Nepotizam i sukob interesa na račun korisnika grijanja\nSve ukazuje da je nakon pokrenute teme u javnosti, gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić natjerao rukovodstvo "Eko Toplana" da zaključe novi ugovor sa Darijom Mirnić-Majstorović, kako bi se njeno zastupanje ograničilo samo na parnične postupke.\nRepublika Srpska 03.11.2020 | 08:44\nBanjalučko preduzeće „Eko Toplane” izdalo je generalnu punomoć za zastupanje u svim postupcima pred sudovima advokatici Dariji Mirnić-Majstorović, iako ova firma ima zaposlene pravnike.\nMajstorović se počela baviti advokaturom nekoliko mjeseci nakon početka rada „Eko Toplane Banjaluka“, jer joj je, prema izvorima Žurnala, unaprijed obećano da će zastupati to pravno lice. To što su “Eko Toplane” izabrale baš nju nije slučajno.\nRiječ je o supruzi Milenka Majstorovića, koji je prema sudskom registru član Upravnog odbora ove firme.\nNema sumnje, radi se o klasičnom sukobu interesa, jer je Milenko Majstorović, kao član Upravnog odbora preduzeća „namjestio“ posao pravnog zastupanja svojoj supruzi Dariji Mirnić-Majstorović.\nTo što su “Eko Toplane”, koje su sve osim ekološke, angažovale posebnog advokata da ih zastupa u postupcima pred sudom protiv građana koji ne izmiruju svoje obaveze (dobar dio s pravom, jer je kvalitet grijanja u mnogim dijelovima grada katastrofalan), u većini predmeta čini troškove postupka veoma visokim.\nTroškovi postupka, na čije plaćanje sudovi obavezuju potrošače, u konačnici predstavlja prihod navedene advokatice. To se može smatrati pljačkanjem potrošača, a najveći dobitnik je advokatica Mirnić-Majstorović. Krenimo redom.\nKredibilan izvor Žurnala iz „Eko Toplana“ potvrdio je da je advokatica Darija Mirnić- Majstorović zastupala ovu firmu i u izvršnim i u parničnim postupcima od samog osnivanja tog preduzeća 2018. godine.\nAdvokaturom je počela da se bavi 27. aprila 2018. godine, dva mjeseca nakon osnivanja “Eko Toplana”, u čijem Upravnom odboru je njen muž Milenko Majstorović.\nLogično pitanje glasi - čime je jedan advokat početnik zaslužio da zastupa jedno veliko preduzeće? Podjednako bitno pitanje je - da li uopšte postoji potreba da se angažuje advokat za zastupanje, kada „Eko Toplane” imaju zaposlene pravnike?\nIz Osnovnog suda u Banjaluci Žurnalu je odgovoreno da su “Eko Toplane” pokrenule ukupno 3800 predmeta protiv građana koji ne izmiruju nakanade za troškove grijanja. Visina troškova na ime sudske takse određuje se prema vrijednosti predmeta spora i to u skladu sa važećim zakonom o sudskim taksama.\nVisina ostalih troškova postupka određuje se u skladu sa važećom Tarifom o nagradama i naknadi troškova za rad advokata. Odluku o tome koja stranka će snositi troškove postuka donosi sud i to prema tome koja stranka je dobila spor. U najvećem broju slučajeva građani su ti koji gube spor, što znači da su oni obavezni da snose troškove postupka.\nU Osnovnom sudu Banjaluka, kako nam je potvrđeno, troškovi postupka koje sud odredi rješenjem o izvršenju odnose se na troškove sudske takse u iznosu od 100 KM, troškove za sastav prijedloga za izvršenje u iznosu od 160 KM i ostale troškove, poput paušalne nagrade od 25 posto od ovog iznosa, ukoliko stranku zastupa punomoćnik.\nTakođe, u toku postupka, sud određuje troškove potrebne za preduzimanje izvršnih radnji (rad sudskog izvršitelja) u iznosu od pet do deset maraka, u zavisnosti od udaljenosti mjesta u kojem se izvršne radnje preduzimaju, navodi se u odgovoru iz Osnovnog suda Banjaluka.\nU čemu je kvaka? Svi ti postupci započinju kao izvršni postupci, odnosno „Eko Toplane“ podnose sudu prijedlog za izvršenja protiv građana koji nisu izmirili svoje obaveze. U predmetima u kojima izvršenik (tuženi) izjavi prigovor, predmet se upućuje na parnični referat, te se dalje postupak odvija u formi parničnog postupka. Što se tiče troškova postupka, ukoliko je predmet završio u parničnom postupku, troškovi postupka ne mogu biti manji od 800,00 KM.\nSa druge strane, ukoliko izvršenik u izvršnom postupku ne izjavi prigovor, troškovi su manji, s tim da ne mogu biti manji od 344 KM, uključujući 100 maraka sudske takse, 160 maraka za sastav prijedloga za izvršenje, 40 maraka paušalne nagrada, 34 KM PDV i 10 maraka za sudskog izvršioca.\nZa sada je 158 predmeta prešlo na parnični referat. To nije konačan broj, jer će i u velikom broju trenutno izvrših predmeta, njih 3.800, tuženi građani uložiti prigovor, pa će i ti predmeti biti okončani u parničnom postupku.\nU svakom slučaju, za tužene građane trošak od 344 marke nije beznačajan, posebno ako se uzme u obzir činjenica da se radi o jednostavnim predmetima. Advokatica Darija Mirnić - Majstorović je angažovana samo kako bi na lak način ostvarila dobru zaradu, jer za svaki dobijeni spor dobije 25 posto od iznosa koji protiv građana presudi sud.\nDa zaposleni pravnici "Eko Toplana" preuzmu zastupanje firme pred sudom, što im i jeste posao, građani bi snosili samo troškove postupka koji se odnose na sudske takse i sudskog izvršioca, odnosno 100 KM, što je opet povoljnije od minimalnih 344 KM u izvršnom postupku ili 800 KM u parničnom postupku.\n„Toplana“ d.o.o. Banja ranije je takođe masovno podnosila tužbe protiv građane zbog neizmirenih obaveza, mada je grijanje u Banjaluci u zimskom period za njihovog vakta bilo katastrofalno, ali su tu firmi pred sudovima zastupali pravnici zaposleni u tom preduzeću, zbog čega su troškovi postupka, koje na kraju snose potrošači, bili minimalni (samo sudske takse).\n“Eko Toplane Banjaluka imaju Ugovor o zastupanju sa advokatom Darijom Mirnić-Majstorović, koja u ovom momentu zastupa Privredno društvo isključivo u parničnim postupcima, sve u skladu sa Zakonom o advokaturi RS i Zakonom o parničnom postupku.\nPrema navedenom ugovoru, ‘Eko Toplane’ ne plaćaju paušal Mirnić - Majstorović, a nagrada za rad advokata obračunava se po zvaničnoj advokatskoj tarifi”, saopšteno je Žurnalu iz ovog preduzeća.\nIz ovakvog odgovora, da se zaključiti da advokatica trenutno zastupa "Eko Toplane" samo u parničnim predmetima. To može značiti samo da je u skorije vrijeme, nakon što je u javnosti pokrenuta ova tema, gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić natjerao rukovodstvo "Eko Toplana" da zaključe novi ugovor sa Mirnić-Majstorović, kako bi se njeno zastupanje ograničilo samo na parnične postupke.\nU Banjaluci trenutno postoje dva pravna lica koja su registrovana za poslove proizvodnje i isporuke toplotne energije potrošačima. To su „Toplana“ d.o.o. i „Eko Toplane Banjaluka“ d.o.o.. Faktički, samo „Eko Toplane” vrši isporuku toplotne energije potrošačima i to od 1.februara 2018. godine, dok se „Toplana“ d.o.o. trenutno bavi jedino iznajmljivanjem postrojenja „Eko Toplanama”.\n„Toplana“ d.o.o. Banja Luka je stopostotno u vlasništvu Grada Banjaluka i njen direktor je Mićo Milovanović, kadar SNSD-a.„Eko Toplane Banja Luka“ d.o.o. je u suvlasništvu Grada Banjaluka i Društva sa ograničenom odgovornošću za energetiku i ekologiju „IEE“ Banja Luka, pri čemu udio Grada u kapitalu iznosi 15,7 miliona KM (48,97 %), dok udio firme “IEE” u kapitalu iznosi 16,3 milina KM (51,03 KM).\nRiječju, “IEE” je većinski vlasnik “Eko Toplana”, mada je grad u ovaj projekat uložio 15,7 miliona KM. Praktično, “Eko Toplane” su izgrađene novcem građana Banjaluke i hladno predate na upravljanje privatnoj firmi.\nKompanija „IEE“ Banjaluka je dio “ELNOS GRUPE”. Vlasnici “IEE” su Borko Torbica i Dragiša Zečević, dok je vlasnik “ELNOS GRUPE”, Dušan Torbica, otac Borka Torbice. U Gradiški kao posebno preduzeće postoji “IEE Toplana Gradiška“, koje takođe zastupa advokatica Darija Mirnić - Majstorović. Vlasnik te toplane je preduzeće koje je i većinski vlasnik "Eko Toplana Banjaluka”.\nNema sumnje, radi se o istoj matrici sukoba interesa, nepotizma i forsiranja interesa pojedinaca, bez obzira na to što, i u ovom slučaju, najdeblji kraj izvlače građani.\nJoj šta se radi majko draga?! Otvoreno kradu, otimaju, a sve u skladu sa zakonom. Juče oko 16h kod Asa-a na Starčevici stoji postavljen promotivni sto SNSD-a, tik ispred vrata. Neka žena se pobunila zbog čega su tu i pita šta su uradili za tolike godine vlasti i tako....pominje da joj je neko poginuo u ratu u 21.godini života, a ovi sad sve uništiše i urnišu po poginulim borcima, RVI, njihovim porodicama i demobilisanim porodicama i na RS. Kad skočiše na ženu, odmah njih 5,6 dušebrižnika se nadjoše. Svađaju se sa ženom. Mislim, nema ni njoj mane u svađi, ali razlika između njih je da je ona sve u pravu. Podržala sam ženu, naravno.\nОдавно избјегавам објекте пред којима су билборди и пропагандни мат, странака , у БЛ месница и локал преко пута касарне Козара објесио све одборнике а фискални рачун никад није донио док сам ишао у тај објекат.\nPoslo sam im dopis da ne zelim njihovu uslugu ali oni i dalje salju racune i dobijam od suda prijetnje.LJudi kako se zastititi od ovih gulikoza i lopova .Necu da imam nikakva posla sa mafijom ne treba mi njihovo grijanje\nСекташи црвени и мени шаљу рачуне банда лоповска.\nSa burlinim odabranim facama u RS sve je teški kriminal, svima poznat u njegovom drmanju RS.\nObjavite molim vas sliku doticne ,da vidimo ko nas uz eko toplanu pljacka. Hvala.\nradila jedno vrijeme i u Elektroprenosu, odakle je taj isti muz izvukao za kosu, pitamo se zbog cega....\nsvi znaju zasta sluzi taj pajac Milenko. Nikakva on figura tu nije, pa oni su maltene bijeda, iako vole da se pokazu da dobro zive. Kompleks sela je cudo.\nslozna braca kucu grade a topla eko toplanu\nKod nas je to sve normalno. Kad je Toplana raskinula Ugovor sa mnom i kad je ova Eko Toplana počela s grijanjem ja sam im poslao dopis da ne želim da imam nikakav odnos s njima. Imao sam zavrnut kalorimetar 2 godine i nisam koristio njihovo grijanje ali sam uredno dobijao račune za usluge koje nisam koristio. I na kraju me tužili. Kucali na vrata neki izvršitelji. Ostavljali ceduljice da se plati. Ponašaju se kao najgori zelenaši i kamataši i sve to odobrava Grad, gradonačelnik i Sud. Gradonačelnik to još javno ohrabruje i govori da tako mora. Lopovluk, bahatluk, bezobrazluk preko leđa jadnog naroda..jad i čemer..\nPa mora podrzavati kad ima finansijsku korist od eko toplane, omogucio privilegovanim pojedincima da zaradjuju milione kroz eko toplanu\nA uprani i nadzorni odbori su im puni ljudi koji nemaju pojma o grijanju,energetici i tehnickim stvarima uopsteno.\nNeka ide u CG.\nNisam vjerovao koliko bahatih i bezdušnih ljudi imamo...ali su me uvjerili definitivno!\nNe mogu da vjerujem da Banjalučanin može da glasa za ovu sektu dotakli smo dno.\nИма гријања, и не смрди.\nPa šta im rade pravnici?\nKo je ta Darija?\nSamo pobjeda režima na izborima može značiti bolji život za građane. Oni koji i dalje misle da će SNSD nakon 22 godine nerada i pljačke postati narodna stranka koja radi za narod, oni nisu normalni\nMozemo mi pisati sta hocemo doticna gospoda advokatica je kupila dva stana i poslovni prostor a bijeda koja je zbog opstrukcije i nakaradnog zakona za iskljucenje sa toplovodne mreze mora da koristi grijanje moze samo na sud drugo im nista ne preostaje.To gospodin gradonacelnik zna vrlo dobro a sta ocekivati od ove nenarodne vlasti da ce se zauzeti za gradane. Nebi to izglasali na skupstini grada a grdonacelnik je bijo najglasniji kad su se donosile odluke na statu gradana i stvio se na stanu Eko Toplane koja je sve samo nije Eko.Zato srusiti ovaj rezim a izbori su za 12 dana.\nIgor Radojicic, taj "divni" gradonacelnik, onaj kojeg svi vole, koji je kao "drugaciji" od ostalih SNSD-ovaca stoji iza svega i snosi najveci dio odgovornosti za sve lose sto se desava u BL. On je taj koji je osmislio Eko toplane da bi pogodovao privatnom kapitalu, on je taj koji se hvali kruznim tokovima dok cistoca nije kadra organizovati odvoz smeca, dok veci dio teritorije okoline grada nema vodu, dok sve kanalizacije idu direktno u Vrbas...da, za 200 miliona godisnjeg budzeta su uspjeli staviti saksije u gospodsku ulicu, novu fasadu na banski dvor i poplocati par stotina kvadrata ispred palate preddsjednika.... da se radi o nekom filmu bilo bi smjesno, ovako je zalosno\nBravo za Ekotoplanu. Otidjite tako u Njemacku, Austriju ili Svicu, pa nemojte platiti rezijski racun, vidjet cete kako cete proci.\nZaboravio si reći da u Švici plaćaš ono što dobijaš, a ne tjera te niko da plaćaš uslugu koju ne želiš ili ne dobijaš.\nDajte što prije zatvorite tu tako zvanu eko toplane jer će nam biti sto puta gore nego korona svi ćemo oboliti od karcinoma a gradonačelnik sjecko Radojičić samo uzima profit\nZa razliku od naše Eko-toplane koja NE GRIJE u pojedinim dijelovima grada, te toplane na zapadu griju.Nemoj ti nama soliti pamet sa tom tvojom Švicom(valjda Švajcarska se zove)znamo mi sve,kako splaća račun i koliko iznosi.Trpimo ,smrzavamo se,apelujemo a oni nas ignorišu.Šta tebi nije jasno?\nNije ni Švica ni Švajcarska, već je Švicarska.\nAko sam dobro razumio tačno se zna visina sudske takse, cena sastavljanja tužbe i sve ostalo, zašto advokati nemaju fiskalne kase i da li advokati u našem društvu mogu imati ikakvu odgovornost. U Republici Srpskoj nesretan je svaki čovek koji upozna advokata ili notara, bilo kako.\nDraško rješi kriminal oko EKO toplane, zaštiti građane i na sledećim izborima ćeš biti Predsjednik Republike Srpske. Pokaži da si borac protiv kriminala, korupcije i drugih devijacija u društvu.


DŽABA EUFORIJA: Crvenu zvezdu i Partizan briga za futsal selekcije!\nMIHAEL ŠUMAHER TAJNO SNIMLJEN U SVOM DOMU DOK LEŽI U KREVETU: Fotografije 30\t84\nTAČKA U NOVAKOVOM UHU KRIJE TAJNU USPEHA ŠAMPIONA! Svi mislili da je mladež, 37\t360\nNOVAK EKSPRES: Đoković pregazio Nišioku! Srbin uradio nešto nezabeleženo 9\t573\nZBOG MOJIH GRUDI MIRKO NIKAD NIJE POD STRESOM: Prsata Iva zapalila region 13\t76\nDESETKOVANA ZVEZDA POKLEKLA U FINIŠU: Crveno-beli posle drame pali u Barseloni! 6\t9\nNOLE PRE PRVIH PETLOVA: Đoković zatvara program na Rod Lejveru! Evo kada 493\nVečiti ne razmišljaju da osnuju timove u malom fudbalu\n10.02.2016. 01:14h 24.05.2017. 21:14h\nNemamo novca za ovaj sport, uglas su za Kurir rekli predsednici Ivan Ćurković i Svetozar Mijailović, ne sporeći sjajan rezultat naše futsal reprezentacije na Euro u Areni\nEuforija zbog futsala dostiže vrhunac zahvaljujući sjajnim rezultatima naše reprezentacije i fenomenalnoj atmosferi u beogradskoj Areni tokom Evropskog prvenstva. A da li je 11.000 ljudi na svakom meču futsalera nateralo Crvenu zvezdu i Partizan na pomisao da osnuju futsal selekcije u okviru svog sportskog društva, pitali smo predsednike dva fudbalska giganta.Prvi čovek privremene uprave Partizana Ivan Ćurković podseća na primer vaterpola.- Setite se kako je nedavno bila velika euforija zbog vaterpola, a kad se završilo Evropsko prvenstvo u Areni, Aleksandar Šoštar opet ne zna kako da plati grejanje bazena vaterpolistima Partizana. Naš rukometni klub je pred gašenjem i kako onda da razmišljamo o stvaranju futsal ekipe Partizana - pitanjem daje odgovor Ćurković.\nJoš jedna pobeda i eto medalje... Kocić\nNije lako napraviti tim\nNa ivici egzistencije su mnogi klubovi i savezi, a naredni meseci i godine ne obećavaju dolazak boljih dana za srpski sport.- Ljudi pogrešno veruju da je jednostavno napraviti futsal klub, jer misle da je to samo obezbediti nekoliko lopti, dresove, tuširanje i salu gde će igrati i trenirati. Treba naći novac za još 20 plata da bi igrači i treneri živeli od svog rada, a Partizan već ima 300 ljudi koje plaća svakog meseca. Dakle, ako klub ne može da stvori svoj tim, a sponzori se javljaju, ostaje još samo Savez da pomogne. Kada biste mogli da vidite koliko je klubova uzelo pozajmice od Saveza i ništa ne vraća. Zato je nedavno doneta odluka FSS da više nikome ništa ne pozajmljuje dok se ne vrati novac koji je pre uzet.Predsednik FK Crvena zvezda Svetozar Mijailović smatra da je ideja pokretanja futsal sekcije u okviru fudbalskog kluba apsolutno dobra, ali da zbog hronične besparice ne zna kad će to biti moguće.- Pošteno govoreći, nije bilo govora o futsal ekipi Crvene zvezde. Teška je materijalna situacija, iako znam da neki naši igrači vole i igraju futsal u okviru pauza koje imaju. Svi znaju koliki je dug kluba, tako da ne verujem da sad ima mogućnosti da se tako nešto odradi. Sve to treba dovesti na profesionalni nivo, plaćati igrače, obezbediti salu za treninge i utakmice. Nama su trenutno prioritet omladinska škola i prvi tim. Ako bude bilo novca, što da ne oformimo i futsal ekipu u narednom periodu - rekao je Mijailović i dodao:\nZreo za zlato... Rajčević\nVeć smo igrali futsal\n- Sećam se da smo osamdesetih godina prošlog veka redovno kao Crvena zvezda učestvovali na turnirima u Francuskoj u Parizu, a devedesetih smo igrali neke turnire u Nemačkoj sa bundesligašima u okviru zimske pauze.\nDva jaka kluba u SrbijiKALČA I EKONOMAC JURE TITULUSrpska prva futsal liga ima 12 članova, a tri druge lige Vojvodina, Zapad i Istok po 10 timova. Ekonomac iz Kragujevca je najbolje organizovani klub, a pored njega profesionalni tretman postoji i u klubu Kalča Memoris iz Niša, koji je trenutno lider prvenstva. Dobro se radi u Smederevu i Deusu iz Sremske Mitrovice. Na poluprofesionalnom nivou su klubovi Novi Pazar, FON iz Beograda, Niš 92, Nova Pazova, Vranje, Kopernikus Niš, Mašinac Kragujevac i Fleš Bečej iz Valjeva. Do pre nekoliko godina jaka je bila i ekipa Marbo iz Beograda, ali se taj klub rasformirao.\nArena radosti Predsednik FSS oduševljen TOLE: SIMIĆEV GOL NIJE SLUČAJNOST!Predsednik FSS Tomislav Karadžić smatra da je pogodak Miloša Simića tri desetinke pre kraja četvrtfinalnog duela sa Ukrajinom na EP u beogradskoj areni nagrada igračima i selektoru za predanost treningu u pripremi za svaki meč na šampionatu.- Svaka čast momcima i selektoru na svemu što su do sada prikazali, a gol protiv Ukrajine tri desetinke pre kraja meča po meni nije slučajnost, već nagrada za uloženi napor i ogromnu posvećenost u pripremi pred svaki meč na šampionatu - rekao je Karadžić.Odlična organizacija prvenstva, kao i rezultati ekipe selektora Ace Kovačevića, još jedan su dokaz za Karadžića da Srbija u sportu ima svoj najbolji proizvod.- Srbija je zemlja sporta, rekao bih našeg najboljeg proizvoda. Talenat i znanje niko ne može oduzeti, a strast i energija koju naši sportisti, kao sada futsaleri, unose u svaki minut meča, govori o shvatanju trenutka.\nAutor: Dejan Petković, Aleksandar Radonić, Foto: Dado Đilas, Foto: Saša Pavlić\nfutsalreprezentacija srbijeCrvena zvezdaPartizanivan ćurkovićSvetozar Mijailović\nMIHAEL ŠUMAHER TAJNO SNIMLJEN U SVOM DOMU DOK LEŽI U KREVETU: Fotografije na crno dostigle cenu od 1.2 miliona evra! 30\t84\nTAČKA U NOVAKOVOM UHU KRIJE TAJNU USPEHA ŠAMPIONA! Svi mislili da je mladež, a sada rešavamo MISTERIJU velikog Noleta 37\t360\nNOVAK EKSPRES: Đoković pregazio Nišioku! Srbin uradio nešto nezabeleženo u svetu tenisa! VIDEO 9\t573\nZBOG MOJIH GRUDI MIRKO NIKAD NIJE POD STRESOM: Prsata Iva zapalila region svojom izjavom! Blago golmanu Hrvatske! FOTO 13\t76


Kada je dobro izabrati sivi laminat za dom? - Sumedija\nNavika je takva da su podovi ili tamni ili svetliji, ali se braon boje teško odvikavamo. Tu je promenu napravio prodor belih podova, koji su došli zajedno sa trendom minimalizma i potražnje belog nameštaja u velikoj meri. Međutim, šta se dešava kada se pomene sivi laminat?\nPrva asocijacija mnogima govori da če se postiću sumornost u enterijeru, dosadan izgled, koji uz sve to negativno utiče na postojanje opuštene i pozitivne atmosfere. Ta siva boja se skoro bez izuzetka povezuje sa tmurnim vremenom, oblacima i jesenjim kišama. Ali, to nije tako. Siva je sve više u upotrebi kada se uređuju životni prostori, a posebno je to izraženo kroz odabir sivih podova. Zato je sivi laminat polako počeo da dobija ozbiljnu popularnost, zbog čega su arhitekte enterijera veoma ponosne. Hajde da otkrijemo i zbog čega.\nUticaj sivog laminata na enterijer\nKrenimo od boje. Iako se čini da siva utiče depresivno na osobe koje su u njenom okruženju, to nije istina. Siva boja opušta, relaksira, bar kada su u pitanju nijanse sive koje se koriste za podove. Ne zaboravite na postojanje nijansi, pa da siva ne predstavlja crnu boju, već sivu boju koja se uklapa u celokupan enterijer. Psiholozi kažu da sivi laminat svojim delovanjem kroz boju utiče na postojanje ravnoteže kod osoba, kao i na dobijanje samokontrole i njeno jačanje. Znači, padoše teorije o negativnom uticaju u vodu. Ali, šta tačno sivi laminat znači za celokupan enterijer?\nU pogledu prostora, sivi podovi su perfektna podloga. Svojom bojom omogućavaju da se nameštaj i detalji u enterijeru više primete, da budu vidljiviji. Zato se uz sive podove uvek biraju nameštaj u nekim bojama, poput žute, smaragdno zelene, tamno ljubičaste, a prostor dekoriše brojnim detaljima koji postaju vidljivi konstituent enterijera, jer se uz tamno braon ili svetle podove ne bi toliko ni primetili. Zato sivi laminat i jeste sve popularniji, jer pruža zaista mnogo mogućnosti u uređenju i dekorisanju, a da sve to bude primećeno.\nNijanse sivog laminata\nKao što smo već i napomenuli nijansa i njen odabir jeste nešto što je glavno u svemu ovome. Nije svaka nijansa sive boje odličan izbor. Svetlo sivi laminat, sa bisernim odrazom, čini da prostorija dobije potrebnu svežinu. Usled toga se dobija i nešto više strog, aristokratski izgled enterijera. Kada želite da ostvarite dinamiku u prostoru, neki jači i primetniji kontrast, onda se bira laminat u boji mokrog asfalta, grafitno sive boje, jer ona to dozvoljava i pruža. Ali, kada želite da prostor utoplite, da dobije nežniji i topliji „vajb“, onda se biraju sivo-braon ili sivo-bež tonovi. Na ovaj način odabran, sivi laminat ostvaruje ogroman uticaj na lepotu celokupnog enterijera.\nPostizanje minimalizma uz sivi laminat, u pogledu postavljanja isključivo sivih tonova, ne predstavlja dobar izbor, jer se tako već utiče na dobijanje sumornih prostorija. To je moguće u umetničkim studijima za slikanje, nekom kutku, međutim, uređenje životnog prostora na takav način nije preporučljivo, jer on zahteva određenu živost, toplu atmosferu, prijatnost tokom boravka, a ne postizanje hladnog efekta koji ne bi uticao pozitivno.


Nemačka ulaganja u Srbiji podstiču zapošljavanje | RUBRIKE | DW | 27.12.2004\nNemačka ulaganja u Srbiji podstiču zapošljavanje\nProjekat zapošljavanja u sektoru malih i srednjih preduzeća\nU godinama posle političkih promena, Savezna Republika Nemačka je Srbiji, uglavnom preko donacija i jeftinih investicionih kredita, dala 350 miliona evra, uglavnom za obnovu vodovoda, toplana, energetskih sistema, kreditiranje malih i srednjih preduzeća, pomoć u oblasti ekonomskog zakonodavstva i rekonstrukciju poreskog sistema. Medjutim, ova pomoć nema samo snagu fascinantne sume. Novac uložen u ove investicione projekte omogućio je otvaranje novih radnih mesta, u Srbiji važnih, a u odredjenom smislu i važnijih od same novčane pomoći. U uticaju donacija i drugih ulaganja na zapošljavanje, Gordana Lazarević, Pomoćnik republičkog ministra za ekonomske odnose sa inostranstvom kaže:\n" U okviru pomoći postoje različiti projekti. Jedan od njih je i Projekat zapošljavanja u sektoru malih i srednjih preduzeća. Tu je odobrena tehnička pomoć našim bankama sa većinskim domaćim vlasništvom za obuku kod odobravanja i procenjivanja kreditnih linija takvim preduzećima i preduzetnicima. Recimo, kod hidroelektrane Bajina bašta, najveći deo pomoći dat je za rekonstrukciju i potencijalnu dogradnju kapaciteta, znači potencijalno zapošljavanje i povećanje efikasnosti celokupne sprske privrede."\nRealizacija sveukupne novčane pomoći obavlja se preko KfW-a, finansijske institucije nemačke Vlade, koja uz to sprovodi i poseban program namenjen zapošljavanju. O tome govori Johanes Fajst, direktor ove institucije:\n"Mogu da tvrdim da je jedan od naših glavnih ciljeva brzo ulaganje sredstava. Kada su u pitanju mala i srednja preduzeća vreme se meri nedeljama. Što se brže realizuju krediti ljudi će brže početi da rade".\nOvakve investicije pokreću zapošljavanje. Što su veće – više je i novih radnih mesta.\n"U okviru KfW", nastavlja Fajst, " postoji tim mladih kompetentnih stručnjaka koji nastoji da osmisli i realizuje otvaranje tih mesta pre svega u okviru malih i srednjih preduzeća. Skoro svake nedelje u Srbiji se održava poneki skup na tu temu. Medjutim, nemački plan predvidja i afirmaciju srpske izvozne privrede. Od pre godinu dana skoro da nema nekog bitnog sajma u Nemačkoj na kome ne učestvuju srpski privrednici. Afirmacija izvoza takodje će doneti nova radna mesta", kaže Johanes Fajst.


MALOGRAĐANI ILI (U)TISAK U OGLEDALU – Palanačke novine\nMALOGRAĐANI ILI (U)TISAK U OGLEDALU\nIzjasnićemo se, odmah na početku: pridružujemo se protestima zbog gašenja emisije „Utisak nedelje“. Doduše, ne spadamo u one koji bezrezerno i nekritički glorifikuju lik i delo Olje Bećković. Isto tako, prema našem mišljenju, ne treba zabranu emisije, koja očigledno nije po ukusu vladajuće elite, napadati pozivanjem na demokratske tekovine: demokratske institucije u liberalnom društvu formirane su radi odbrane interesa krupnog kapitala. Dermokratska javnost, u tom smislu, nije tako „slobodna“ i „spontana“ kao što tvrde glasnogovornici građanskog društva. Drugim rečima, i najliberalnije socijalne zajednice kontrolišu javno mnenje, uspostavljanjem posebnog sistema vrednosti, koji mediji usvajaju kao gotovu matricu.\nKada je reč o „Utisku nedelje“, međutim, reč je o nečemu sasvim drugačijem. To što se događa u stvari je anahrono i regradirajuće. Ne radi se o samoj „zabrani“ popularne emisije, već o raznovrsnim stupidnim medijskim opravdavanjima ovog „događaja“, počev od jeftine i glupe apologije zadriglog poslanika vladajuće partije, do bočnih i podmuklih udaraca sa strane, sumnjivih, marginalnih tipova koji vole da dosole, čim se neko nađe u nevolji. Dakle, ako svaka vlast kontroliše medije, odnosno ukoliko su mediji i organi vlasti samo odrazi društvenog poretka,zbog čega je vlasti potrebno da se pravda? Vidimo, oni i dalje uživaju većinsku podršku biračkog tela. Ako gledamo ankete na televiziji, zapazićemo da „obični ljudi“ iskreno opravdavaju „socijalne rezove“. Dečko, kako je Njega imenovala sama Bećkovićeva, i dalje je najpopularniji političar, bez premca, i uvereni smo da mu halabuka u vezi sa „Utiskom“ neće pomutiti slavu. Čemu onda ovo grozničavo pravdanje? Čemu napadi (kao najbolja odbrana)? Oni koji podržavaju Olju, još ranije su pokazali da nisu spremni da odustanu od kritike, uprkos tome što vladajuća partija beleži rekordnu podršku birača. Sa druge strane, oni koji su se zakleli na vernost aktuelnoj vlasti – teško da će zbog Olje promeniti mišljenje. Jeste li gledali onu nepristojnu emisiju, na još nepristojnijoj televiziji? Trojica zrelih ljudi, ne računajući onu kreaturu od voditelja, više od šezdeset minuta, svaki iz svog zabrana, dokazivali su nam da vlast nema ništa sa Oljinom emisijom, da je reč o principima tržišne ekonomije, da je to normalno i očekivano u demokratskom društvu. Jeste, slažemo se – mi koji i inače ne verujemo u tu horsku pohvalu demokratije. Ali, zbog čega tome posvetiti emisiju, kada se već unapred, po imence, mogu nabrojati kako zakleti branitelji, tako i nepopravljivi kritičari – zeleni, plavi, žuti, ili, kao mi ovde – crveni? I upravo na ovom mestu pomalja se pomenuti atavizam. Napadi na one koji su očigledno u manjini, opoziciju u skupštini ili Bećkovićevu – odraz su malograđanskog duha, koji ni u čemu ne želi da vidi išta drugo osim sebe samog.\nMalograđanski duh se, u stvari, ne reflektuje. U slici unutar ogledala on vidi samo vlastiti narcisoidni lik, nipošto odraz (koji nam uvek kaže nešto više od one slike koju imamo o sebi). Zbog toga je malograđanima izlišno govoriti „da se pogledaju u ogledalu“.\nDosledno „psihologiji konvertita“ malograđani ne trpe ništa što se ne uklapa u učmalu i memljivu svakodnevicu. Zbog toga će svaki, makar i sasvim slabašan glas biti smesta ućutkan, a čak i bezazleni nestašluci prokazani kao opasno ugrožavanje javnog reda i mira. Ništa ne sme da pomuti taj malograđanski mir, u kome je svaka stvar postavljena na svoje mestu, u kome se zna ko kosi a ko vodu nosi. Sve treba uniformisati, dok i poslednja kolumna ne bude skrojena po ugedu na pisanije Aleksandra Apostolovskog.\nU ovom kontekstu, na udaru smo i mi, mali autori malih tekstova u malim novinama. Smemo se kladiti da ćemo, kad-tad, biti makar uzgredna tema u nekom od malograđanskih tabloida.\nZa razliku od belosvetskih opsena demokratije, medijske slobode i, kako to Markuze jezgrovito kaže – „represivne tolerancije“, ovde je sve još uvek u predgrađanskom miljeu, i upravo je to ono što daje nadu. Zbog svoje rigidnosti, malograđanska sredina u jednom trenutku postaje balast za nesputani razvoj kapitala. Ovaj trenutak, kao i svaka društvena kriza, pogodan je i za drugu stranu, koja, ako se oslobodi malograđanskog miljea, stiče istorijsku šansu da uspostavi socijalno odgovorno društvo. Ne znamo da li će ova šansa biti bolje iskorišćena od one petooktobarske. Nismo sigurani ni da ćemo dočekati tu „godinu sunčevog smirenja“. Upkos tome, načisto smo sa tim da nećemo pristajati na to bezlično „se“, da mislimo kako „se“ misli, i radim kako „se“ radi, samo zbog toga što je neko ustanovio da „to tako treba“. Istinski bi nas obradovalo da nas u tom nastojanju, u sredini u kojoj delujemo, barem neko javno podrži.\nDEDA MRAZ JE NEGDE TAMO (umesto novogodišnje čestitke)\nCIPRAS ILI JAGODA U GRLU\nNext story Evropska federacija novinara: ODLUKA B92 O UTISKU NEDELJE „MIRIŠE NA CENZURU“\nPrevious story „Večera budala“ u četvrtak u Gradskom pozorištu


Virus ne bira na osnovu pola i roda, ali žene su prve na udaru\nspecifičnosti koje se tiču profesionalne perspektive\nInfektološkinja iz bolnice u Velesu dr Slavica Trajkova bila je u prvoj grupi ljekarki i ljekara koji su se dobrovoljno javili da liječe pacijenate u Debru, gradu u zapadnoj Makedoniji, koji je prvi stavljen u karantin zbog pojave zaraze izazvane virusom kovid 19\n4737 pregleda\t1 komentar(a)\nMnoge nevladine organizacije koje se fokusiraju na žene i na njihova prava dijele stav da su žene podložnije zarazi koronavirusom od muškaraca i to zbog specifičnosti koje se tiču profesionalne perspektive.\nNaravno, najrizičnijima se smatraju zdravstvene radnice, koje su bile u prvim borbenim redovima; te radnice u tekstiloj industriji i prodavačice. Dok je veći broj žena koje se bave nekim drugim profesijama mogao da izabere da radi od kuće, ove tri grupe morale su ostati na svojim radnim mjestima.\nDr Slavica Trajkova: Ja bih opet izabrala da budem prva i ponovo bih izabrala da odem u Debar\nInfektološkinja iz bolnice u Velesu dr Slavica Trajkova bila je u prvoj grupi ljekarki i ljekara koji su se dobrovoljno javili da liječe pacijenate u Debru, gradu u zapadnoj Makedoniji, koji je prvi stavljen u karantin zbog pojave zaraze izazvane virusom kovid 19. Dok su mnoge njene koleginice i kolege vagale u sebi hoće li se riješiti na takav korak ili ne, što je tad značilo i suočiti se s nepoznatim i nepredvidljivim virusom – ona kaže da uopšte nije razmišljala o riziku, nego, naprotiv, samo o tome što bi mogla uraditi za pacijente.\n„Ako me zdravlje posluži i ako se pojavi neka slična situacija, opet ću odabrati da budem u prvim borbrnim redovima kao što sam to uradila u Debru. Daću sve od sebe i založiću se da pomognem pacijentima stručno, odgovorno i profesionalno u skladu sa svojom infektološkom specijalnošću. Naravno, bez obzira na to što sam žena – ne bojim se izazova!”, kaže dr Trajkova.\nPrema naučnim istraživanjima, rizik od profesionalne izloženosti zdravstvenih radnika SARS-KOV-2 može se odrediti vjerovatnoćom direktnog, indirektnog ili bliskog kontakta s osobom zaraženom virusom. To uključuje direktan fizički kontakt ili njegu, kontakt s kontaminiranim površinama i predmetima, postupke koji nekoga izlažu aerosolima pacijenata zaraženih virusom kovid 19 bez odgovarajuće lične zaštite ili rad sa zaraženim osobama u zatvorenom i pretrpanom prostoru s neadekvatnom ventilacijom. Prema posljednjim dostupnim podacima, u zdravstvu je do 2019. godine zaposleno 20.618 osoba, od čega su 14.926 (ili 72,39%) žene, dok je muškaraca samo 5692 ili 27,61%. Ovo znači da je čak tri puta više žena radilo s pacijentima tokom korone od muškaraca.\nPrema podacima nevladine organizacije ESEM, broj žena zdravstvenih radnica veći je od broja muškaraca, pa se može zaključiti da je najveći dio problema s kojima su se susretali zdravstveni radnici i radnice pogađao upravo žene. Zbog toga glavnu rizičnu grupu i čine izabrane ljekarke i medicinske sestre koji rade s njima.\n„Nadležni su se suočili s ozbiljnim problemima da nabave ličnu zaštitnu opremu, posebno u prvim mjesecima pandemije. Tad je nedostajalo maski, rukavica i gelova, a izabranim ljekarima je prepušteno da sami nabavljaju ovu opremu. Zbog nemogućnosti pravovremene nabavke kvalitetne zaštitne opreme, ljekari i medicinske sestre bili su pod povećanim rizikom. Izabrani ljekari i ljekarke osjetili su se obespravljenima, jer je država sve vrijeme osiguravala ličnu zaštitnu opremu za medicinsko osoblje u JZU – dok matični ljekari, iako predstavljaju dio zdravstvenog sistema, gotovo da nijesu uopšte dobili adekvatnu opremu ove vrste. Pritom, država ne samo da im nije finansijski pomogla, već im nije pružila ni bilo kakvu logističku podršku da o svom trošku mogu nabaviti ličnu zaštitnu opremu“, rekao je Darko Antić iz ESEM-a.\nMinistarstvo zdravstva ne daje konkretne podatke niti odgovore na pitanja koliko je – među zdravstvenim radnicima koji su bili u kovid centrima, ali i u primarnoj zdravstvenoj zaštiti – bilo žena, a koliko muškaraca. Kažu da su svi imali isti tretman bez obzira na pol i rod. Tokom pandemije zdravstveni sistem bio je organizovan i pripremljen za potpunu amortizaciju priliva pacijenata kroz mobilizaciju i organizaciju svih raspoloživih resursa u zemlji.\n„Na infektivnim odjeljenjima i na klinikama na kojima su se liječili bolesnici s kovidom, sistemom rotacije angažovan je cjelokupni zdravstveni personal, čime je omogućen prijem i dobar tretman svih pacijenata kojima je to bilo potrebno. Zabrana korišćenja godišnjeg odmora tokom trajanja pandemije bila je odluka koja se jednako odnosila na sve zdravstvene radnike, a zdravstvene radnice nijesu bile izuzete od prava na korišćenje mjera za trudnice”, kažu iz Ministarstva zdravlja.\nOd početka pandemije umrlo je 36 zdravstvenih radnika od posljedica izazvanih infekcijom virusom kovid 19. Uprkos tome što su bili prvi na udaru, ljudi poput doktorke Trajkove svoj zadatak prihvatili su kao društveno odgovorni, hrabri, uporni i istrajni profesionalci.\n„To smo mi, ljudi u skafanderima, koji su svoj privatni život stavili u službu profesionalnog! Neko će pitati: Do kada? Ne znam koliko će to trajati, ali znam jedno: izdržaćemo!”, rekla je Trajkova.\nŽene suočene s otkazima u korona krizi – najviše su stradale tekstilne radnice\nKlaster tekstilnih radnica bio je jedan od najvećih u vrijeme vrhunca pandemije korone. Virus kovid 19 brzo se širio među zaposlenima u fabričkim halama, a desetine zaposlenih izgubile su živote. Ipak, pogodio ih je još jedan virus. Otkazi. Ni u ovom sektoru nema oficijalnih brojeva o omjeru kad je riječ o polovima, ali činjenica je da je među zaposlenima najviše žena. Prema podacima Društva za istraživanje i analizu u tekstilnom sektoru u 2020. godini bez posla su ostale 6783 osobe. Ali ono što zabrinjava je da se trend otpuštanja nastavio i naredne godine.\n„Sve veći broj nezaposlenih u ovoj branši pokazuje da je tekstilnoj industriji potrebna transformacija i dodatna podrška države, ali i cijelog sistema, kako bi ova grana privrede postala konkurentnija, s obzirom na to da naša tekstilna industrija u najvećoj mjeri zavisi od narudžbina iz inostranstva”, kaže Viktor Mitevski iz organizacije ZMAI.\nTekstilna industrija zapošljava preko 30.000 ljudi u zemlji i čini 10 posto ukupnog izvoza. Iz društva Glasni tekstilac kažu da najveće žrtve u ovoj krizi nijesu bile samo tekstilne radnice, već i trudnice; hronične bolesnice; majke djece do 10 godina, koje su bile obuhvaćene mjerama, a koje su dobile otkaze zbog navodnih prekršaja reda i discipline, te su bile prinuđene da daju sporazumne otkaze ili im nijesu bili obnavljani ugovori o radu.\n„Država je mogla i morala da koordiniše svoje aktivnosti i da odgovori na sve zloupotrebe kad je riječ o pravima radnika, isplatama zarada, o pravu na zdravstveno osiguranje, pravu na povećanu naknadu u slučaju privremene nezaposlenosti i da svi imaju pravo da tu naknadu i dobiju, bez obzira na vrstu otkaza; a za trudnice koje su ostale bez posla da se omogući minimalno plaćeno porodiljsko odsustvo”, rekla je Kristina Ampeva iz udruženja Glasni tekstilac.\nESEM je napravio istraživanje o uticaju krize nastale usljed korone na žene i, prema njihovim podacima, u 16 od 25 zanimanja u kojima su žene radile u 2020. godini došlo je do smanjenja broja zaposlenih. Od ukupno 421 ispitane žene, njih 55 je promijenilo radni status, odnosno dobile su otkaz. Ali najveće promjene uočavaju se kod onih žena koje su bile zaposlene na određeno vrijeme, na osnovu ugovora o radu ili na one koje su bile zaposlene o svom trošku.\nBroj žena kojima je bila potrebna pomoć države tokom pandemije je 100% veći nego što je to bio slučaj prije njenog početka. Ali zbog lošeg stanja s kojim su se suočile porodice, njihovu pomoć su koristili i ostali članovi domaćinstava u kojima žive. Prema istraživanju, većina žena koristila je finansijsku pomoć za nabavku proizvoda i za aktivnosti u turizmu. Ima i žena koje su se prijavile za neku vrstu pomoći i podrške, a nijesu je dobile. Podaci Ministarstva za rad i socijalna pitanja pokazuju da je uz šest paketa ekonomskih mjera, koje je donijela država, sačuvano 80 hiljada radnih mjesta. Kako navode iz Ministarstva, operativnim planom zapošljavanja za 2021. predviđeno je da radnici koji su ostali bez posla u razdoblju pandemije imaju prednost u korišćenju različitih mjera pri zapošljavanju.\n„Operativnim planom su po prvi put ove godine predviđena tri principa prema kojima prioritet imaju oni koji su ostali bez posla: princip gubitka posla usljed pandemije izazvane virusom kovid 19, zatim princip diverziteta i inkluzivnosti i princip ravnomjernog regionalnog razvoja. Posebna pažnja posvećuje se dugoročno nezaposlenim licima, ranljivim grupama, Romima, nezaposlenim ženama i mladima, kao i nezaposlenim osobama kojima je prestao radni odnos zbog pandemije uzrokovane virusom kovid 19”, poručuju iz Ministarstva za rad i socijalnu politiku.\nPrema podacima Ministarstva, posljednjom mjerom za subvencioniranje plata osigurano je 100 miliona denara da bi se novim mjerama obuhvatili i nezaposleni. Posebna će se pažnja posvetiti zaposlenima u tekstilnoj industriji. Time se predviđa da će sa 866 osoba, koje su bile obuhvaćene ovom mjerom, njihov broj povećati na 1.304. Tako će se ukupan broj nezaposlenih koji će biti obuhvaćeni ovim operativnim planom povećati sa 10.279 na 10.717 osoba.\nU karantinu se povećalo nasilje nad ženama, a umjesto pomoći – dobijale su turističke vaučere\nU karantinu sa zlostavljačem, satima i danima bez mogućnosti bijega od kuće – tako se može opisati situacija žene žrtve porodičnog nasilja u vrijeme kad su važile mjere donesene u vanrednom stanju tokom kojih su postojale dugoročne zabrane izlaska van mjesta stanovanja. Nevladine organizacije koje se bave zaštitom ženskih prava kao što su HERA i ESE istakle su da se u takvim uslovima, osim s dotad češće bilježenim problemima vezanim uz porodično nasilje, poput razvoda ili starateljstva nad djecom – žene žrtve porodičnog nasilja suočile i sa specifičnim problemima, poput psihološkog i ekonomskog nasilja; sudski postupci su se odlagali i policijske istrage nijesu bile efikasne. Prema podacima Nacionalne mreže za borbu protiv nasilja nad ženama, intenzitet nasilja se povećao tokom vanrednog stanja, a u sredinama u kojima je postojao veći potencijal za nasilje, sprovođenje restriktivnih i karantinskih mjera bilo je katalizator za njegovo intenziviranje. Ograničena radna sposobnost centara za socijalni rad i odgađanje sudskih ročišta u predmetima porodičnog nasilja doprinijeli su smanjenju broja klijenata koji su se obraćali za pomoć i podršku.\n„Međuopšinski centar za socijalni rad funkcionisao je putem dežurnog telefona, a zahtjevi za ostvarivanje prava građana podnošeni su putem e-maila. Ovakav način komunikacije ograničavao je pristup pravdi osobama koje nemaju kompjuter i internet, i ne znaju da koriste elektronske uređaje. Neefikasno postupanje policije u slučajevima porodičnog nasilja nastavljeno je i tokom vanrednog stanja. „Naime, u više navrata dokumentovani su slučajevi nasilja u porodici koje je žrtva prijavila, a nakon obilaska policije, žrtva je bivala ostavljana kod kuće s nasilnikom, a slučaj je zavođen kao pritužba”, kazali su iz nevladine organizacije Hera.\nPotvrđuju to i podaci MUP-a iz drugog tromjesečja 2020, kad je bilo najviše dana u kojima je bilo ograničeno kretanje zbog uvedene mjere karantina. Naime, u razdoblju od aprila do juna 2020. godine u Ministarstvu unutarnjih poslova registrovano je ukupno 985 pritužbi, što je 34% više u odnosu na 2019, odnosno 50% više u odnosu na isto razdoblje 2018. godine. Ovakvu situaciju bilježi potvrđuje i izjava Ministra unutarašnjih poslova, prema kojoj je broj prijava porodičnog nasilja za mjesece april i maj 2020. godine povećan za 44,6% u odnosu na isto razdoblje prošle godine.\n„Važno je napomenuti da država nije pružila pravovremenu i adekvatnu institucionalnu zaštitu žrtvama nasilja u porodici, jer su donesene hitne državne mjere sprečavanja i zaštite od širenja virusa kovid 19 istovremeno onemogućile i pristup ženama kojima je bila potrebna zaštita od porodičnog nasilja. Zbog neodgovarajućih mjera Vlade za ugrožene kategorije građana, nekoliko nevladinih organizacija direktno je reagovalo dopisima Vladi. Iako je država uvela nove ili izmijenila postojeće mjere kako bi žrtvama olakšala pristup prijavljivanju i zaštiti od nasilja u porodici, podaci pokazuju da takvi propusti imaju nepopravljive posljedice za žene, poput gubitka posla i pada u siromaštvo praćeno povećanim seksualnim, psihičkim i fizičkim nasiljem”, rekao je Darko Antić iz ESEM-a.\nU Ministarstvu rada i socijalne politike nemaju objašnjenje u vezi s tim što se dogodilo u najrizičnijem razdoblju. Ali kažu da je u januaru 2021. godine donesen novi Zakon o prevenciji i zaštiti od nasilja nad ženama i nasilja u porodici, te se u proteklom razdoblju intenzivno radilo na njegovoj punoj implementaciji, što je u potpunosti u skladu s Istanbulskom konvencijom Vijeća Evrope, koju je ratifikovala i Republika Sjeverna Makedonija.\n„U borbi za veću podršku ženama žrtvama nasilja posebno je važno osnivanje 13 specijalizovanih službi za zbrinjavanje žena žrtva porodičnog nasilja i rodno baziranog nasilja u 6 planskih regija, tri krizna centra za žrtve seksualnog nasilja, 10 specijalizovanih savjetovališta za žene žrtve nasilja i nasilja u porodici i osam novih specijalizovanih savjetovališta za psihosocijalne tretmane počinitelja nasilja u porodici”, saopšteno je iz Ministarstva za rad i socijalnu politiku.\nNevladine organizacije apeluju da se u budućnosti napravi analiza stvarnih potreba koje imaju žene koje trpe porodično nasilje kako se ne bi ponovio primjer da, umjesto da dobiju pomoć za zbrinjavanje i ekonomsko osamostaljivanje, dobijaju turistički vaučer koji nemaju ni kad, ni gdje da iskoriste.\nSjeverna MakedonijaMakedonijaSlavica Trajkovakoronavirusprava ženaNasilje nad ženamaVeles\nUŽIVO "U ruskim udarima u blizini Odese stradalo 19 ljudi"; Rusija kaže da je zauzela rafineriju nafte u Lisičansku\n14:24 h\t3\npredsjednik turske o ukidanju veta na kandidature za članstvo u nato\nErdogan: Sporazumom sa Finskom i Švedskom nije okončana procedura, treba da ispune obećanja\nu napadima stradalo 19 osoba\nPogledajte kako izgleda Belgorod-Dnjestrovski nakon granatiranja\n11:55 h\t4\nRegulatorna agencija sprovela presudu\nTurska blokirala pristup stranama Glasa Amerike i Dojče velea na turskom: "Eto slobode medija i napredne demokratije"\n01.07. 06:15 h\t35088\n01.07. 07:24 h\t24830\t3\n01.07. 06:50 h\t21817\n01.07. 06:45 h\t17037\n30.06. 20:53 h\t15754\n01.07. 07:24 h\t6\t3\n01.07. 11:04 h\t5\n01.07. 06:15 h\t4


Forest Park 3* - Kriopigi leto 2020 Kasandra hoteli 3* i 2* Kasandra Halkidiki - Agencija Travelland travelend travellend travel lend\nMallas Hotel 2* Nea Kalikratija leto 2020\nPalladium Hotel 3*+ Kriopigi leto 2020\nBellagio Blue Hotel 2* - Hanioti leto 2020\nHIT! Xenios Loutra Beach Hotel 3* Agia Paraskevi leto 2020\nStratos Hotel 3* Afitos leto 2020\nKasandra hoteli 3* i 2* > Forest Park 3* - Kriopigi leto 2020\nLOKACIJA: Forest Park se nalazi na poluostrvu Kasandra, 2 km od mesta Kriopigi, 3.5 km od mesta Kalitea, 70 km od aerodroma "Makedonia" u Solunu. Zgrada na tri nivoa, nalazi se na brdu iznad puta, sobe su renovirane 2011.god.Hotel je udaljen od mora oko 300m. Smesten je u prelepom okruzenju: prepunom zelenila, maslinjaka, okruzen borovom sumom.\nSADRZAJ: Recepcija, restoran, bar, otvoreni bazen sa delom za decu, bar pored bazena, Wi-Fi internet, lezaljke i suncobrani uz doplatu.\nUSLUGA: Polupansion (svedski sto) i light All inclusive.\nLista usluga koje se pružaju gostima hotela na sistemu "Light all Inclusive".\nObroci u restoranu:\nDoručak (švedski sto) od 08:00 do 09:30\nAlkoholna pića samo za goste starije od 18 godina.\nSOBE : Sve sobe imaju telefon, klima uređaj, SAT-TV, kupatilo, fen za kosu i balkon.\nOko 22m2, smestaj za jednu odraslu osobu + beba.\nOko 22m2, dva standardna lezaja\nOko 22m2, dva odvojena lezaja i krevet na rasklapanje ili standardni lezaj za trecu osobu.\nOko 45m2, 2 spavace sobe (jedna od njih prohodna,druga sa vratima), francuski lezaj i 2 odvojena lezaja.\nTip dodatnog lezaja - sofa/fotelja/krevet na rasklapanje.\nU CENE JE URAČUNAT POPUST 20%\nPOLUPANSION i LIGHT ALL INCLUSIVE\nHOTEL POČINJE SA RADOM 26.06.2020.\nHOTEL POČINJE SA RADOM 03.07.2020.\nHOTEL POČINJE SA RADOM 06.07.2020.\nHIT! Naias Hotel 3* Hanioti leto 2020\nU blizini centra Haniotija, na samo nekoliko minuta udaljenosti od peščane plaže,\nLocirani na plaži, ovi apartmani nude gostima moderno opremljen smeštaj.\nLepo pozicioniran i udoban sa velikim terasama i raznim sadržajem...\nSmešten u tradicionalnom mestu Afitos.\nDaphne Holiday club se nalazi u Haniotiju, 700 m od plaže


Koncert kvarteta Adoro Klasika i Tango | Studentski Dnevni List\nMilena Stojković 13.3.2019.  Komentari\nU velikoj sali Niškog kulturnog centra 14. marta održaće se koncert kvarteta Adoro pod nazivom Klasika i Tango. Početak je zakazan za 20 časova.\nKvartet Adoro je mladi ansambl nastao u Kragujevcu u sastavu Jelene Stanić Stefanović (flauta), Milice Đurović (violina) i Isidore Filipović (violončelo). Članice sastava obrazovanje su stekle na prestižnim univerzitetima u zemlji i inostranstvu. Nastupaju kao solistkinje, ali i kao orkestar i kamerni ansambl. Ovim kvartetom žele da osveže muzičku scenu i pokažu muzikalnost i visok nivo profesionalizma. Kvartet je ostvario zapažene rezultate nastupajući u Kragujevcu, Smederevu, Beogradu i na Kopaoniku, a u Nišu je ovo njihov premijerni nastup. Inspiracija za koncert je u delima klasične, filmske i tango muzike.\nCena ulaznice je 300 dinara. Za studente i penzionere sa popustom 200 dinara.\nkoncert,kvartet,adoro,klasika i tango,nkc,kultura,\n13.3.2019. „Iznad vremena” u Betovenovu čast\n13.3.2019. Lidija Vukićević otvorila „City Fest” u Domu Vojske\n13.3.2019. Koncert „Abraševića” uskoro u Domu Vojske\n13.3.2019. Otvaraju se Niške muzičke svečanosti u Narodnom pozorištu\n13.3.2019. Promocija knjige Putovanje zaboravljenim brodom\n13.3.2019. „After: Posle pada” na platnu bioskopa „Cine Grand”\n13.3.2019. „Ainbo: Dobri duh Amazonije” na velikom platnu bioskopa „Cineplexx”\n13.3.2019. Poslednje veče festivala u znaku dodela nagrada i predstave o lepim sećanji...\n13.3.2019. Film o Tomi Zdravkoviću u bioskopu „Vilin Grad”\n13.3.2019. „Toma” na platnu bioskopa „Cine Grand”


Četiri razloga zašto izbeći partnerstvo sa po 50% vlasništva u privrednom društvu | Naumović & Partneri\nU praksi se često dešava da Vi imate ideju a Vaš partner novac za investiciju. Ta je ideja primamljiva ali može da se pretvori u poslovni promašaj. Zbog toga, morate imate u vidu sledeće. 1. Problem odgovornosti kod ortačkog društva Osnivanje privrednog društva u obliku ortačkog društva bi uvek kada je to moguće trebalo izbegavati, zbog neograničene solidarne odgovornosti ortaka celokupnom ličnom imovinom za obaveze društva, pri čemu se ta obaveza ne može ograničiti prema trećim licima. Ukoliko postoje samo dva partnera, suočavate se sa rizikom da u slučaju insolventnosti drugog partnera samo vi odgovarate za dugove ortačkog društva celokupnom svojom imovinom.\nU praksi se često dešava da Vi imate ideju a Vaš partner novac za investiciju. Ta je ideja primamljiva ali može da se pretvori u poslovni promašaj.\nZbog toga, morate imate u vidu sledeće.\n1. Problem odgovornosti kod ortačkog društva\nOsnivanje privrednog društva u obliku ortačkog društva bi uvek kada je to moguće trebalo izbegavati, zbog neograničene solidarne odgovornosti ortaka celokupnom ličnom imovinom za obaveze društva, pri čemu se ta obaveza ne može ograničiti prema trećim licima. Ukoliko postoje samo dva partnera, suočavate se sa rizikom da u slučaju insolventnosti drugog partnera samo vi odgovarate za dugove ortačkog društva celokupnom svojom imovinom.\n2. Problem fleksibilnosti\nPovećanu odgovornost i smanjenu fleksibilnost partnerstva sa po 50 % vlasništva u društvu sa ograničenom odgovornošću, predstavlja Zakonska obaveza da prilikom prenosa udela trećem licu, prenosilac udela mora imati saglasnost drugog vlasnika, u suprotnom ima na raspolaganju samo dve opcije, da ostane u društvu ili da iz istog istupi.\n3. Problemi stabilnosti\nBudući da svaki od partnera ima pravo da istupi iz privrednog društva, dolazi do prestanka partnerstva u slučaju da jedan od partnera istupi iz društva, što u slučaju ortačkog i komanditnog društva može da značiti da će vaše privredno društvo prestati sa radom.\n4. Pitanje ovlašćenja\nOdlučujuću ulogu svakog od partnera možda će biti teže odrediti kada postoje samo dva partnera. Iako možete podeliti ovlašćenja ravnomerno, odlučivanje o podeli ovlašćenja može dovesti do ličnih i profesionalnih sukoba. Takođe, sam proces odlučivanja može biti otežan, usled činjenice da ukoliko članovi imaju jednake udele u društvu i njihova glasačka prava su jednaka, te ukoliko su stavovi partnera suprotstavljeni, to može dovesti do blokade odlučivanja, a na kraju voditi i do likvidacije društva odlukom partnera zbog nemogućnosti da se društvom adekvatno upravlja.\nNa kraju, ali ne i najmanje bitno je da ukoliko razmišljate o otpočinjanju partnerstva sa vlasništvom od po 50 % u privrednom društvu ili istupanju iz društva, blagovremeno angažujete advokata iskusnog u oblasti privrednog prava.


Kuća prodaja | NJIVICE (KRK), PRIMORSKO-GORANSKA | VITUS d.o.o. MALINSKA | REC ID# 230359 | Detalji nekretnine | Ponuda nekretnina | Nekretnine Hrvatska - RealEstateCroatia.com - Portal za nekretnine u Hrvatskoj\nREC ID: 230359\nNjivice, dvojna kuća na lijepoj lokaciji! (k519)\nNamješteno, Blizina mora, blizina škole, velika terasa, uređena okućnica, parkirno mjesto, za adaptaciju, septička jama, gradski vodovod, kvalitetna gradnja, telefon, vlasnički list, Uporabna dozvola u tijeku, dvojni objekt - Kuća Njivice/Prodaja kuća otok Krk/Nekretnine Njivice: Na prodaju je dvojna kuća u Njivicama, na 3 etaže sa 3 stambene jedinice i 420 m2 uređene okućnice, na lijepoj lokaciji, 200 m od mora, potrebna djelomična adaptacija! Sukladno Pravilniku o energetskim pregledima građevina i energetskom certificiranju zgrada (Narodne novine 81/12, 29/13) za predmetnu nekretninu u postupku je izrada energetskog certifikata.\nUpit za nekretninu: Kuća, NJIVICE, 240m2, 245,000 € RECID: 230359\nKod kontakta obavezno navesti šifru nekretnine: REC-230359


Grci : Hamfri Dejvi Findli Kito : 978-86-07-01817-8 : Knjizara.com: Knjige\nHamfri Dejvi Findli Kito (autor)\nNaslov originala: The Greeks / H. D. F. Kitto\n"Grci" su od prvog objavljivanja (1952) više nego zasluženo postali klasično delo. Autor nije fokusiran toliko na pitanje kako su se i zašto baš (stari) Grci našli u temelju evropske kulture, koliko da istakne značaj samog tog pitanja.\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Grci , Stari vek , Kulturna istorija , Istorija civilizacije\n2008; ćirilica; 23 cm; 300 str.; 978-86-07-01817-8;\nIzdavač: Prosveta - Beograd; 2008; ćirilica; 23 cm; 300 str.; 978-86-07-01817-8;\nTri knjige o Staroj Grčkoj\nU proteklih godinu dana ovde su objavljene tri značajne knjige o istoriji Grčke. To jest: "Grci" Hemfrija Dejvija Finlija Kitoa, "Istorija Grčke" Morisa Sartra i Bjurijeva "Istorija Grčke" u dva toma\nKad iz Naupliona krenete gore ka Mikeni ili Argu ili još dalje na levo pa levo preko planina do Sparte ili Pila, lokalnim putem pored kog s leve strane prolazi železnička pruga, a svud okolo pogled ukrašavaju trska, vinogradi, voćnjaci i maslinjaci, na oko pet kilometara iznad Naupliona gotovo sigurno promaći će vam Tirint. Osim ako ga ne tražite, naravno. To je nevolja putovanja kolima; imali smo sreću – auto, tada, ne – pa smo do Tirinta dopešačili i temeljito obišli. Zašto je Tirint važan, osim kao grad Herakla – jednog od mnogih istoimenih heroja? Pa, zato što smo prošlog leta, tridesetak godina kasnije, videli koliko je propao. Kiklopski zidovi su počeli da padaju, neki su provizorno poduprti, Tirint okružen upozorenjima da je pristup zabranjen zbog opasnosti od rušenja. Pa se, tako, ono što je trajalo više od hiljadu godina kao poluzatrpana ruševina dok je krajem XIX veka nije otkopao Hajnrih Šliman, posle nekoliko decenija slave u obliku turističke atrakcije, sada vraća propasti.\nKakve to veze ima? Tirint je bio jedno od prva tri – Mikena i Orhomen su druga dva – arheološka mesta čije je "otkriće" istoriju Grčke produžilo (u prošlost, naravno) za gotovo hiljadu godina, umesto da, kao do tada, počinje s "prvom" Olimpijadom, 776. godine stare ere.\nA u proteklih godinu dana ovde su objavljene tri značajne knjige o istoriji Grčke. Tojest: "Grci" Hemfrija Dejvija Finlija Kitoa (Prosveta, Beograd), "Istorija Grčke" Morisa Sartra (Adresa, Novi Sad) i Bjurijeva "Istorija Grčke" u dva toma (Zavod za udžbenike, Beograd). Za ovdašnje čitateljstvo nov je samo Moris Sartr – nema nikakve veze s onim Žan Polom i Simon de B. – no, ipak počinjemo od Bjurija.\nReč je o "udžbeniku istorije" koja je i sama, kažu, "učiteljica života". Džon Bagnel Bjuri napisao je svoju istoriju Grčke 1900. godine, u vreme kada su Mikena, Tirint i Orhomen bili viđeni kao naselja nekih osvajačkih severnih plemena naoružanih gvožđem ili savremenici Homerovih junaka, a priča o kritskom vladaru Minoju izmišljotina dokonih prosjaka-pevača. Bjuri je 1913. objavio drugo izdanje svoje knjige, prošireno tada već sasvim senzacionalnim otkrićima njegovog zemljaka i potonjeg viteza britanske krune Artura Evansa – otkrića koje je, uzgred rečeno, horizont grčke i evropske istorije udaljilo za još jedan milenijum u prošlost. Ali tu nije kraj: Bjuri je sredinom prošlog veka dobio koautora, Rasela Migsa Garsintona. Za razliku od beskonačnog broja udžbenika ili "istorija" čija relevatnost traje koliko i lepak na uvezu, Bjuri-Migsova "Istorija Grčke" nastavlja da živi; izdanje kojim nas je obradovao Zavod za udžbenike je prevod četvrtog engleskog izdanja (A History of Greece, Macmillan Publishers Ltd, 1975; srpski prevod Ljiljane Vilićević). Nema slike a čita se u dahu.\nAko nastavimo istorijski, po autorima, na redu su Kitoovi "Grci". Pisac je od 1963. godine, kada je knjigu objavila Matica srpska u ediciji "Korist i razonoda" (prevod Veselina Kostića), poznat kao H.D.F. Kito, umesto pod punim imenom Hemfri Dejvi Finlija, dugovečnog profesora starogrčke književnosti univerziteta u Glazgovu (1920-1944) i Bristolu (od 1944. do smrti, 1982). Njegov opus je, nažalost, mali, ali "Grci" su od prvog objavljivanja (1952) više nego zasluženo postali klasično delo. Ne bakće se i ne gubi u hronologiji, fokusiran ne toliko da odgovori na pitanje kako su se i zašto baš (stari) Grci našli u temelju evropske kulture, kako god mi na to gledali, koliko da istakne značaj samog tog pitanja.\nNajzad, Sartr. Ako je Bjuri sjajna istorijska monografija a Kito neka vrsta savršene sinteze jednog "monolitnog" pogleda na Grke, Moris Sartr (1944) je još bolji predstavnik "nove" istoriografije. To jest, bavi se periferijom starogrčkog sveta, tamo negde od Sicilije na zapadu, preko Sirije, Palestine i Egipta, sve do Avganistana i Indije, na istoku. U 43 kratka i neverovatno zanimljiva poglavlja vidimo jedan veliki svet iz kog iskaču dobro poznati, "naši stari Grci" od kojih tri četvrtine to uopšte nisu – osim po jeziku koji govore i kulturi koju dele. Grafiti na nozi Ramzesa II ili grčki plaćenici i trgovci u Egiptu faraona, Uništićeš veliko carstvo ili proročanstva i proroci, Tužbalica jednog kopileta ili Periklov zakon o pravu građanstva, Hipolitova molitva Zevsu ili žene u gradu-državi, Nag i nenaoružan u noći ili vaspitanje i inicijacija spartanske omladine, Kapitel na obalama Amu Darje ili Grci u Baktriji i Indiji, Lista pobeda jednog atlete iz Mileta ili takmičenja i grčka kultura, Smrt Hipatije ili ostati paganin u hrišćanskom svetu... Eto nešto naslova već pominjanih poglavlja, a ostala su još zanimljivija.\nAko ove tri knjige – i neke koje ovde, nažalost, nisu mogle biti pomenute – unose nadu da ćemo se ubuduće češće radovati, ima i stvar koja se, još više nažalost, jedva menja. Prevod Kitoovih "Grka" Veselina Kostića vredan je koliko i original koji potpisuje jedan obrazovan, duhovit, lucidan i ironičan Kornvolac. Na prevod Bjurijeve istorije može se staviti nešto zamerki, a još nešto više na prevod Sartrove. Ako je za utehu što su to, generalno, bolji prevodi od mnoštva drugih, za žaljenje je što prevodioci koji znaju jezik originala (engleskog i francuskog, u ovom slučaju) nemaju volje, vremena ili nečeg trećeg – da pitaju o čemu se radi kad "štitovi u obliku osmice" prevedu kao "osam štitova".


Međunarodni sajam hortikulture Beoplantfair - Beogradski sajam - 04.04.2013. - 07.04.2013. - DOGAĐAJI - Svet Plus\nMeđunarodni sajam hortikulture Beoplantfair - Beogradski sajam - 04.04.2013. - 07.04.2013.\nBeogradski Sajam, hala 3, hala 3a\nNa Beogradskom sajmu će od 4. do 7. aprila biti održan 18. međunarodni sajam hortikulture �Beoplantfair" i 16. izložba lekovitog bilja i preparata od meda �Darovi prirode". Kako se navodi u saopštenju Beogradskog sajma, na te dve manifestacije više od 80 izlagača iz Srbije i inostranstva predstaviće aktuelnosti i dostignuća u svim oblastima hortikulture.\nMeđu izlagačima biće udruženja i zemljoradničke zadruge iz oblasti voćarstva, vinogradarstva, pčelarstva, gajenja lekovitog bilja, proizvodnje sadnica i semenskog materijala, uzgajanja cveća i cvetnog materijala, uzgoja i održavanja zelenih površina, pejzažne arhitekture, a čija je zajednička misija očuvanje prirodne sredine i zdravog života.\nNa izložbi �Darovi prirode" biće ponuđeni čajevi i melemi, lekovito i aromatično bilje, med i preparati od meda, gljive i šumski plodovi, kao i fitokozmetički i fitofarmakološki preparati. U saopštenju se naglašava da će biti održani i brojni prateći programi, a novina je i izložba parkovskih mašina na kojoj će se predstaviti nekoliko svetski poznatih proizvođača i distributera.\nSajam će se održati u halama 3 i 3a Beogradskog sajma i biće otvoren od 10.00 do 19.00. Cena pojedinačne ulaznice biće 150 dinara, a grupne 80 dinara, dok parking košta 100 dinara na sat.


Nina Kolundžija bolesna | Lifestyle | Poznati\nNIJEDAN UPOZORAVAJUĆI SIMPTOM, KRVNA SLIKA MI JE BILA ODLIČNA: Nina Kolundžija ovako saznala da ima rak pankreasa 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nAutor Marija Milenković 23.11.2021 17:01\nDa je bolesna Nina Kolundžija saznala je u julu 2020. godine.\nRak pankreasa je vrlo smrtonosan, a simptomi ove podmukle bolesti su nespecifični, pa ih zato pacijenti često zanemaruju i smatraju prolaznim tegobama. Najčešće se navode bol u stomaku, osećaj nadutosti, problemi sa varenjem, kiselina, mučnina... Međutim, kod voditeljke Nine Kolundžije bilo je drugačije. Njoj je u julu 2020. dijagnostikovan tumor pankreasa, a kako kaže, nije imala nijedan simptom.\n"Rak sam ustanovila redovnim sistematskim pregledom. Rak pankreasa je jedan od najpodmuklijih jer se obično otkriva u kasnoj fazi. Kad osetite simptome, tada je najčešće kasno. Nisam imala apsolutno nikakve simptome. Baš ništa nisam imala od onoga što nabrajaju da bih mogla da posumnjam. Na pregledu su mi ustanovili da imam problem sa žučnom kesom i da pratim stanje njenog rasta. Kad sam išla na kontrolni pregled, to više nije bio problem. Ustanovili su da imam nešto cističnog oblika na pankreasu", rekla je voditeljka i otkrila da joj je krvna slika bila odlična.\n"Daljim ispitivanjem se ustanovilo da je reč o benignom tumoru pankreasa, koji se naziva predmaligni, jer je muciozni-cistični tumor. Na ultrazvuku abdomena se videla promena. Krvna slika mi je pri tome bila odlična", ispričala je u emisiji "Puls Srbije" na Kurir TV Kolundžija koja se nakon operacije pridržava svih saveta koje su joj lekari dali.\n"Godinu dana sam čekala, jer su bolnice bile u kovid režimu. Posle operacije sam dve nedelje bila u bolnici. Imam ogroman rez na stomaku. Glavni utisak kad sam izašla iz bolnice je da sam ostala malo bez snage. Mesec dana od operacije mi je bilo potrebno da zaličim na staru sebe. Disciplinovana sam. Sve što su mi lekari rekli, slušam. Promenila sam način ishrane, šetam. Prva velika kontrola me očekuje krajem januara, šest meseci posle operacije. Na kontrolama je do sada bilo sve dobro. Ne pijem nikakvu terapiju, hirurgija je sve rešila", rekla je voditeljka,\nZNALA JE DA NEĆE DOČEKATI ARANĐELOVDAN: Prijatelj otkrio poslednje reči Merime Njegomir


Izrada web stranice - Konsalting u turizmu\nWeb prezentacije su danas must have u marketingu! Sigurno ste i sebe uhvatili kako prvo neki proizvod pretražujete, pa se tek onda nakon prikupljenih informacija, odlučujte za kupovinu. Danas svi živimo nekim drugačijim životom, nego što je to bilo pre 20 godina. Danas se živi dosta brže, sve je manje vremena za luksuzne stvari (gde svrstavamo i kupovinu). Zato je od velike važnosti da vaš biznis (bez obzira da li je veliki, mali ili srednji) ima web prezentaciju.\nPri izradi sajta vodim računa da je prilagođen za sve tipove uređaja: desktop, tablete i mobilne telefone. Posebno je bitno da web stranice budu optimizovane za telefone, jer se najviše poseta danas ostvaruje upravo na taj način.\nIsto tako, važna stvar je i pozicija na google-u! Ne ispunjavaju svi sajtovi sve uslove da ih google dobro pozicionira. Zato prilikom unosa stranica i članaka, vodim računa o SEO optimizaciji sajta. Ukoliko još uvek niste sigurni, pogledajte u odeljku ispod zbog čega je turizmoblog pravi izbor za kreiranje vašeg sajta.\nNe koristim gotove teme. Svi sajtovi su napravljeni po želji klijenata i isti sajt sigurno nećete videti na drugom mestu.\nWeb stranica objedinjuje celokupnu ponudu Vašeg preduzeća. Asortiman se u svakom trenutku može menjati (izbrisati ili proširiti).\nSajtovi se rade na veoma lakoj WordPress platformi koji, uz malo truda, mogu koristiti svi zaposleni u vašem preduzeću.\nCene promocije usluga su prilagođene i malim i srednjim preduzećima. Napravićemo cenu usluge da odgovara vašem budžetu i poslovanju. Zbog kompleksnosti posla, ne postoji jedinstven cenovnik. Cena će se formirati na osnovu zahteva naših klijenata.\nDETALJNIJE O SVIM USLUGAMA