SUTRA POČINJE SFF/Miro Purivatra: Ugostit ćemo Quentina Tarantina u Sarajevu - BHPutovanja.ba\nDvedesetšesti Sarajevo Film Festival biće otvoren sutra, svjetskom premijerom filma “Koncentriši se, baba” Pjera Žalice na onlajn platformi “ondemand.sff.ba”. Na veliku žalost brojnih ljubitelja ovog festivala ove godine će, zbog kornavirusa, biti održan u virtualnom svijetu.\nPrije samog početka filma, publiku širom svijeta iz Sarajeva će pozdraviti Mirsad Purivatra, direktor Sarajevo Film Festivala. Voditeljka ceremonije otvaranja ovogodišnjeg izdanja Sarajevo Film Festivala, koji se održava onlajn, je bosanskohercegovačka glumica Belma Salkunić, koja je ostvarila glavnu ulogu u novom filmu Ognjena Sviličića, “Glas”. Publika ga ima priliku pogledati u ovogodišnjem programu “U fokusu”.\nU prethodnim izdanjima Sarajevo Film Festivala uloga domaćina svečane ceremonije otvaranja bila je povjerena glumicama Amili Terzimehić, Zani Marjanović, Vanesi Glođo, Aleni Džebo i Mariji Pikić, te glumcima Albanu Ukaju, Erminu Bravi, Borisu Leru, Adnanu Haskoviću, Feđi Štukan i Igoru Skvarici. 26. Sarajevo Film Festival održava se online od 14. do 21. augusta preko ondemand.sff.ba\nKrajem prošle godine Organizacija Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (UNSCO) objavila je da je Sarajevo dobilo status grada filma. Direktor Sarajevo Film Festivala Mirsad Miro Purivatra je izjavio da se time otvaraju velike mogućnosti za nova partnerstva s drugim gradovima unutar Mreže kreativnih gradova UNESCO-a.\nTakođer je istakao da su uspješna inicijativa i kvalitetna aplikacija gradonačelnika Sarajeva Abdulaha Skake i Grada Sarajeva rezultirali tim priznanjem ne samo gradu Sarajevu, nego i bogatoj bh. filmskoj tradiciji i kulturnoj baštini, Sarajevo Film Festivalu kao i filmskim radnicima koji su, u proteklih 20-ak godina, ostvarili veliki uspjeh u svijetu filma, predvođeni Danisom Tanovićem, Jasmilom Žbanić, Aidom Begić i drugima.\nMagazin Start BiH je sa Purivatrom objavio zanimljiv intervju nakon okončanja prošlogodišnjeg SFF-.Objavljujemo ga u cjelosti:\nJubilarni 25. Sarajevo film Festival (SFF) je svečano završen. Impresije su se malo slegle pa da čujemo rezime prvog čovjeka Festivala?\n- Mislim da je festival bio uspješan. Sve što je bilo planirano uspjeli smo realizovati.\nKoliko često se Vaš ukus podudara s izborom stručnog žirija?\n- Biramo filmove koji su po našem mišljenju ono što je najbolje u regionalnoj filmskoj produkciji. Za nas svaki od izabranih filmova može biti pobjednik.\nKada smo pred festival radili intervju sa mladim rediteljem Vladimirom Biljenkim, Kanađinom bosanskih korjena, kazao nam je da je on svoj film poslao, odnosno sam je aplicirao za učešće na SFF-u. Možete li nam ukratko pojasniti sam način selekcije filmova?\n- Od sedamnaest festivalskih sekcija, prijave se primaju samo za takmičarske programe. Ukoliko film zadovoljava formalne kriterije konkursa, pristupa se gledanju od strane predselektorskog i kasnije selektorskog tima.\nSFF svake godine pomjera granice, i programske, i sadržajne i geografske. Htjeli vi to ili ne, to se će od Vas očekivati i naredne. Šta više uopšte može novo i bolje, imate li već neku ideju?\n- Još uvijek postoje područja u kojima se značajno može razvijati i poboljšavati, a tako i uticati na rast ukupnog kvaliteta SFF-a. Među tim područjima spadaju bh. filmska industrija i infrastruktura festivala.\nNekada davno ste negdje rekli da i kada ste pokretali Festival ratne 1995. imali ste petogodišnju viziju. Koliko daleko danas gledate u budućnost?\n- Živimo u vrijeme velikih tehnoloških i sadržajnih promjena u kreativnoj industriji. Nastojimo na vrijeme reagovati na te nove vjetrove na tržištu. Primjer takvog strateškog djelovanja je uvođenje novog programa posvećenog TV-serijama, prije četiri godine. Jedan od glavnih pravaca djelovanja za SFF u budućnosti je podrška razvoju bh. kinematografije, čime bi i festival dobio dodatni kvalitet.\nSFF je toliko veliki događaj da je apsolutno neminovna saradnja sa brojnim gradskim, opštinskim, kantonalnim i drugim nivoima. Međutim, da li se ikada desilo da neka Vaša ideja iz nekog razloga nije mogla biti realizovana?\n- Da, mnogo puta… Srećom, većinu bazičnih stvari smo uspjeli realizovati.\nKako izgleda prvi dan nakon zvaničnog zatvaranja SFF-a? Da li tada imate neko zasebno druženje ili sastanak sa saradnicima izvan očiju javnosti ili...?\n- Uobičajeno je da se posljednjeg dana festivala, nakon posljednje filmske projekcije, svi okupimo i proslavimo završetak. Najuži dio direkcije festivala okuplja se sljedeći dan i razmjenjuje generalne utiske. Dvije sedmice kasnije, svi šefovi odjela dostavljaju direkciji pismene izvještaje o obavljenom poslu.\nKoliko ljudi je okvirno aktivno angažovano u organizaciji tokom samog festivala?\n- Za potrebe festivala angažuje se oko 600 zaposlenih i oko 300 volontera.\nDa li i koliko SFF ima stalnih uposlenika?\n- „Obala“ ima 11 stalno zaposlenih i desetak vanjskih saradnika.\nKoje su najvažnije vrline koje tražite od svojih saradnika?\n- Posvećenost poslu i profesionalnost.\nDRAŽA OD OSKARA\nNe sumnjam da je bilo pohvala sa raznih strana. Možete li izdvojiti neku koju ste iz bilo kojeg razloga baš dobro zapamtili ili Vas je samo neočekivano iznenadila?\n- I. Inarritu je rekao da mu je nagrada Srce Sarajeva u neku ruku draža od Oskara. „Ne umanjujem vrijednost Oskara, kao nagrade... ali Srce Sarajeva ima dodatnu težinu zbog svega što se veže za ovaj festival...“\nVjerujem da Vas mnogi zovu tokom festivala zbog ulaznica. Ali bude li tu i nekih neobičnih molbi, možete li se sjetiti poneke?\n- Bude tu svega i svačega... Neko želi da se slika sa zvijezdama, a neko da proda svoju „izuzetno zanimljivu priču“ koju Holivud još nije čuo.\nKoliko u prosjeku sati spavate tih dana dok traje SFF?\n- Četiri do pet sati.\nIako to svakako ne bi smjelo biti presudno, za imidž svakog festivala je važno da se pojave slavni glumci, naročito holivudski. Ove godine je to bio Tim Roth. Koliko dugo su trajali pregovori oko njegovog dolaska i kada je njegov dolazak bio definitivno potvrđen?\n- Sa njim smo kontaktu već tri godine. Ova posjeta je realizovana uz pomoć meksičkog reditelja Michela Franca, zajedničkog prijatelja. Tim Roth je bio na snimanju serije i potvrdio je svoj dolazak dan prije dolaska u Sarajevo. Tada smo tek mogli objaviti i vijest o njegovom dolasku.\nKako se uopšte odvija taj proces pregovora kada odlučite da pokušate dovesti neko konkretno ime – koga prvo kontaktirate i koliko u prosjeku traju pregovori?\n- U tim pregovorima najdjelotvorniji su lični kontakti i preporuke gostiju koji su prethodno posjetili SFF.\nKoliko je tim glumcima iz A kategorije novac bitan faktor ili ipak imaju malo senzibiliteta prema našoj ekonomskoj situaciji, ali i poštovanja prema svemu što je do sada postigao SFF?\n- Zvijezde obično putuju po festivalima u okviru promocije svog novog filma, pod ugovornim obavezama. Mi smo tako malo tržište u odnosu na neka svjetska i regionalna tako da biznis nije razlog za njihov dolazak na SFF. Imamo sreću da festival ima tako dobar imidž u svijetu filma da se velike zvijezde rado odazivaju na naš poziv i ne traže nikakav honorar zauzvrat.\nProšle godine niste krili da Vam je želja dovesti Quentina Tarantina. Ove godine imali smo njegov posljednji hit na festivalu. Da li ste uopšte uspjeli doći do njega jer ne sumnjam da ste pokušali?\n- Već neko vrijeme smo u vezi sa Tarantinom i njegovim agentom i vjerujemo da ćemo ga uskoro uspjeti ugostiti u Sarajevu.\nGodinama ste se borili sa vjetrenjačama, ne samo za zatvaranje finansijske konstrukcije, već prije svega u pojašnjavanju važnosti i značaja samog SFF-a. Da li su sada konačno svim „nevjernim Tomama“ začepljena usta ili se još uvijek poneki javi?\n- Za vrijeme trajanja festivala, pozitivna atmosfera u cijelom gradu je očigledna svima koji na svijet oko sebe gledaju bez predrasuda. Ipak, uvijek se nađu oni koji na uspjeh žele gledati iz nekog „drugačijeg“ ugla. To nije ništa neobično, a svaka konstruktivna kritika je dobrodošla.\nU startu ste napravili otklon od politike. Koliki je to bio rizik za opstanak samog Festivala imajući na umu da upravo političari kontrolišu finansije?\n- Bez podrške državnih institucija teško je raditi i razvijati projekat veličine SFF-a. Ono što je bilo najrizičnije u toj podršci je nestabilnost prihoda i neizvjesnost trajnije podrške. Zbog toga smo od početka pokušali razviti stabilnu, dugoročnu podršku naših komercijalnih sponzora. Već duže vrijeme, sponzori i evropski fondovi obezbijeđuju oko 70% našeg budžeta.\nNažalost, kiša je gotovo neizbježan dio svakog SFF-a. Koliko je to u organizacijskom, ali u materijalnom smislu „noćna mora“ za organizatora?\n- Od osnivanja festivala do danas prate nas infrastrukturni problemi. Najveći problem je zamjenska lokacija za Raiffeisen otvoreno kino u slučaju lošeg vremena. Da bismo obezbijedili tu lokaciju, unaprijed zakupljujemo dvoranu Skenderija, na period od desetak dana, bez obzira na to koliko i da li ćemo je uopšte koristiti. Ove godine smo je koristili samo za jednu projekciju.\nČini se da Skenderija, zbog neadekvatne klimatizacije, ali i kapaciteta te položaja tribine u odnosu na platno i nije baš najsretnije rješenje. Da li se možda razmišlja o Zetri kao alternativnoj lokaciji u narednom periodu?\n- Pokušali smo sa Zetrom, prije par godina. Dvije godine je ona bila zamjenska lokacija. Nažalost, procenat neiskorištenih ulaznica u situacijama dislociranja projekcije u Zetru je bio značajno veći nego kad je korištena dvorana u Skenderiji.\nPRIHOD OKO 51 MILION KM\nRađene su i neke ekonomske analize. Koliko prihoda generiše okvirno SFF u gradu Sarajevu i da li je ova godina bila rekordna?\n- Analiza od prije dvije godine britanske agencije Olsberg je pokazala da se tokom SFF-a ostvari prihod od oko 51 milion KM. Ovogodišnji festival je bio do sada najveći i najuspješniji, s ostvarenim porastom od oko 20% više gostiju, izdatih ulaznica i ostvarenih noćenja u hotelima, tako da se može realno očekivati da ukupni prihodi budu veći za približno isti ovaj procenat.\nVaša podrška i sam izgrađeni brend SFF-a može biti veliki vjetar u leđa i drugim, manjim festivalima, manifestacijama, projektima, eventima... Koliko ste otvoreni za tu vrstu saradnje / podrške i kakvi su Vašu uslovi da uopšte razgovarate na tu temu?\n- SFF je inicirao dolazak i redovne sastanke svih bh. filmskih festivala tokom festivalskih dana. Otvoreni smo za saradnju, ali ono što očekujemo od eventualnih partnera je isti visoki stepen profesionalnosti i posvećenosti projektu.\n25 godina je jako dug period. Da li vi svoje životno vrijeme mjerite sa životom i zbivanjima „prije (prvog) SFF“ i „poslije SFF“?\n- Ma ne, ne... SFF jeste moj životni projekat, ali sam naravno ponosan i na sve druge projekte u kojima sam učestvovao i prije i nakon festivala.\nVlada Kantona Sarajevo planira da od 2020. godine krene u implementaciju programa poticaja za snimanje filmova i TV-serija, za koji je planiran grant „Poticaji za filmsku i TV proizvodnju“ u iznosu od 2.000.000 KM. Koliko je to „istorijski“ momenat za bh. filmsku industriju i koliko ste i Vi sami, kako lično, tako i kroz SFF doprinijeli tome?\n- To će biti jedan od najuticajnijih faktora poboljšanja stanja u filmskoj i uopšte kreativnoj industriji u BiH. SFF i ja lično smo uvijek zagovarali ovakav razvoj događaja koji podrazumijeva zakonski uređenu i finansijski stabilnu podršku filmskoj industriji od strane vlasti na svim nivoima.\nKako ocjenjujete aktuelnu situaciju u domaćoj filmskoj industriji, čini se da je i dalje teško snimiti više od jednog filma godišnje?\n- Da, stanje nije dobro, ali vjerujem da će se s inicijativama koje su pokrenute na nivoima Grada Sarajeva i Kantona Sarajevo, stvari značajno unaprijediti. Vjerujem da će se i Federacija BiH priključiti ovom pozitivnom trendu.\nNažalost, iz raznih razloga mnogi građani BiH, pogotovo oni izvan Sarajeva nisu imali prilike pogledati nijedan film. Koja tri sa ovogodišnjeg SFF-a biste im preporučili?\n- SFF tokom godine gostuje u preko 40 gradova i većih naselja, nudeći uvid u dio svog programa bh. publici. U saradnji sa BH Telecomom, preko njihove VOD platforme „Moja TV“, ove godine ćemo pružiti priliku i TV-gledaocima da vide neke od najuspješnijih festivalskih filmova .\nKoliko često idete u kino nevezano za SFF?\n- Vrlo rado gledam filmove iz redovne distribucije.\nLjudi Vas poistovjećuju sa filmom, ali kakva su interesovanja Mire Purivatra izvan filmske industrije i kulture generalno?\n- Kad imam slobodnog vremena, pratim sport.\nImate li ikakvu ambiciju, želju i, na kraju krajeva, živaca da s obzirom na ogroman uspjeh SFF, pokrenete neki potpuno novi projekat od nule?\n- Ne, u ovom trenutku.\nUpravo krećete na odmor. Smije li se znati gdje ćete?\n- Jedna sedmica odmora je već iza mene. Polako se vraćam poslu, na putu sam prema Zagrebu, a onda su na redu Ljubljana i Venecija, gdje namjeravam posjetiti Umjetnički bijenale.\nKada odete negdje u inostranstvo, u kakve prodavnice / institucije / objekte obavezno ulazite?\n- To su lokacije koje su vezane za film, umjetnost, sport... Mrzim kupovinu i idem u prodavnice samo kad moram.\nKoja obaveza ili obaveze prve čekaju kada se vratite?\n- Analiza izvještaja s ovogodišnjeg festivala i izrada plana za 26. SFF.\n(Start BiH br. 531)\nsarajevo sff miro purivatra Quentin tarantino


Tanjug, 24sata.hr 0 komentara\nDrama u Varšavi: Avion "Rajanera" prinudno sleteo zbog lažne dojave o bombi\nNa aerodrom u blizine Varšave u četvrtak je prinudno sleteo putnički avion zbog sumnje da se u letelici nalazi "eksplozivna supstance", saopštila je poljska policija. Kako je utvrđeno detaljnim...\nAvion "Džermanvingsa" evakuisan zbog dojave o bombi\nAvion nemačke kompanije "Džermanvings" koji je trebalo da poleti ka Milanu, evakuisan je večeras na aerodromu Keln-Bon, posle dojave o bombi, saopštila je ta kompanija.\nPanika u Češkoj: Evakuacija železničkih stanica zbog dojave o bombi\nZbog anonimne pretnje da će eksplodirati bomba na nekoj od glavnih železničkih stanica, Češke železnice i policija evakuišu i proveravaju stanice u velikim gradovima širom zemlje, pošto nije...\nUzbuna u Varšavi: Anonimne dojave o bombama u 11 ministarstava\nPolicija i njeni pirotehničari pretražuju danas zgrade 11 ministarstava i institucija u Varšavi zbog anonimnih dojava da će u njima eksplodirati podmetnute bombe.\nZagreb: Lažna dojava o bombi u sudu\nU Županijski sud u Zagrebu stigla je dojava da je u toj zgradi postavljena bomba, ali se nakon pretrage zgrade ispostavilo da je dojava o bombi lažna.\n13:05 >> 14:35\ntelegraf.rs, Beta 2 komentara\nPanika u Briselu: Dojava o bombi u Evropskom parlamentu\nBelgijska policija evakuisala je u petak tri zgrade Evropskog parlamenta u Briselu zbog moguće opasnosti od bombe, koju je izazvao sumnjivi automobil parkiran u ulici u distriktu Leopold u kojem se...\nSAD: Bombaške pretnje u dva aviona\nLažna dojava o bombi u Hali sportova u Sjenici\n"Bomba" prekinula meč u Atini!\nUtakmica košarkaša Panatinaikosa i Barselone u Atini, u poslednjem 10. kolu Grupe C Evrolige, prekinuta je zbog dojave o bombi u hali "OAKA".\nEvakuisani putnici zbog dojave o bombi\nPolicija je na aerodromu Kenedi u Njujorku večeras evakusila putnike Amerikan Erlajnza iz Barselone, posle dojave o postavljenoj bombi, prenose večeras američki mediji.\n13:03 >> 13:41\nDeo Novog Beograda blokiran zbog dojave o bombi\nStanar zgrade u Bulevaru Zorana Đinđića na Novom Beogradu prijavio je da je na zidu Direktorata civilnog vazduhoplovstva primetio sumnjivu napravu, za koju je posumnjao da je bomba, sazanje...


Pazova.org intervju - Siniša Tanasković\nsreda, 05 jun 2019 20:29\nBivši reprezentativac Srbije i trener u staropazovačkom klubu dizača tegova Siniša Tanasković, pričao nam je šta ga je sprečilo da učestvuje na olimpijskim igrama u Atlanti i Pekingu i kako i u 42. godini pobeđuje mlađe sportiste.\nRazgovarali smo i o bogatoj istoriji kluba u kome sada pomaže nekim novim klincima da svoje talente iskoriste na pravi način.\nsreda, 22 maj 2019 15:36\nSekretar Saveza amatera opštine Stara Pazova Petar Nerandžić govorio je o 56. Festivalu amaterskih pozorišnih društava Vojvodine koji se ovih dana održava u Staroj Pazovi, kao i o radu Saveza amatera čiji članovi su mnoge kulturne organizacije iz naše opštine.\nčetvrtak, 25 april 2019 19:08\nGlumice Bojana Novaković, Dijana Vlainić Dragin i Ivana Gašić Grbić i režiser Aleksander Bako, govore o svojoj novoj predstavi "Sve o ženama", čijim izvođenjem su prethodnih dana oduševili staropazovačku i novopazovačku publiku.


Ferari je ponovo HIT Formule 1: Ko može da (pre)stigne moćnog Leklera?! | Mondo Portal\nSarl Lekler hit Formule 1 Treca uzastopna pol pozicija na trci u Singapuru 2019.html\nFerari je ponovo HIT Formule 1: Ko može da (pre)stigne moćnog Leklera?! 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nOstali sportovi 21.09.2019. / 16:35 16:52\nFerari je ponovo HIT Formule 1: Ko može da (pre)stigne moćnog Leklera?!\nAutor mondo.rs 21.09.2019. / 16:35 16:52\nOd 4. avgusta i Hungaroringa, Formulom 1 dominira samo jedan vozač - Šarl Lekler!\nSebastian Vettel no. 1\nSamo da naglasim da je Sebastian pobedio i da je bio brzi😉\nJa frakcijaš,a tata mi srki\nSamo sam navijao za Alonsa,a sada si me oduševio. Bravo !!!\n21.09.2019. / 18:52\nUpravo gledate Poslušajte: Da volim crno-bele ponovo u "Pioniru"! 0 Ostalo Pre 32 min Navijači Partizana ispunili su dvoranu u kojoj je njihov košarkaški klub decenijama rušio velikane evropske košarke....\nUpravo gledate Tomane nije uspeo, ali Pavkov JESTE! Ovako je Zvezda povela protiv Rada 1 Ostalo Pre 22 min Samo šest minuta trebalo je crveno-belima za gol u duelu sa Radom. Strelac je bio Milan Pavkov, koji je prethodno...


Ivan Vučković prvi čovek Timoka: Prvi smo obavestili oficira za integritet FSS - Tempo Naxi radio\n– Tokom pomenute utakmice u Pančevu primetili smo sa tribina da se neki naši igrači ponašaju sumljivo i neprofesionalno na terenu, da se ne zalažu i ne pružaju maksimum. Posle utakmice održali smo vanrednu sednicu Upravnog odbora kluba, na kojoj smo sa događajima upoznali i ostale članove rukovodstva kluba, a potom smo o našim sumnjama i čudnom ponašanju nekih naših fudbalera odmah i prvi upoznali oficira za integritet FS Srbije. Odmah smo uzeli izjave od svih fudbalera i članova stručnog štaba i sve to prosledili FS Srbije, a sa sumljivim igračima smo raskinuli ugovore i za njih su vrata Timoka zatvorena – rekao nam je Ivan Vule Vučković, prvi čovek zaječarskog Timoka.\n– Kao klub sa bogatom i dugom tradicijom uvek smo se zalagali za poštenu, fer i korektnu igru i time se ponosimo. U 103 godina postojanja Timoka (Timok je osnovan 1919. godine) nikada i niko nije bacio mrlju na ovaj klub, koji je sa ponosom sinonim sportskog Zaječara. Istakao bih i da smo do sada uvek imali izvanrednu i obostranu saradnju sa čelnicima FS Srbije, FS RIS, FSZO i GFS Zaječara. Tako je bilo ranije, tako je sada, a tako će sa sigurnošću biti i u narednom periodu. Uvek. Sa ponosom ističem da je Timok nosilac razvoja fudbala u Timočkoj krajini i šire. U našim redovima osim seniorskog pogona sa puno uspeha funkcioniše još šest mlađih kategorija, sa preko 300 talentovanih poletaraca, koji su budućnost kluba – kaže Vučković.\nNovica Petković Skela


Novi most u gradiću Monster nije samo za pešake i bicikliste – njega će takođe koristiti i čudesna bića s kožnim krilima.\nArhitektonski biro NEXT Architects isprojektovao je most Vlotwateringbrug u danskom mestu Monster. Konstrukcija mosta, dugačkog 25 metara, je betonska a most je obložen opekom i drvenim lajsnama koje će kolonijama slepih miševa, veoma rasprostanjenim u ovim krajevima, obezbediti mesto za život i razmnožavanje.\nMost je pre svega zamišljen kao pešački i biciklistički, međutim projektanti su hteli da naprave korak više i da ga što bolje uklope s prirodom i potrebama životinjskog sveta. Betonska konstrukcija obezbeđuje dobru termalnu masu pa samim tim i zaštitu tokom hladnih zima, dok će drvene lajsne sjajno poslužiti šišmišima da naprave leglo i prošire svoju koloniju.\nEkspert za slepe miševe Marcel Schillemans iz udruženja Mammal Society prokomentarisao je da ovo „sjajan primer kako novi objekti mogu biti u službi prirode“.\nDrvene lajsne služe i kao ograda mosta koja čija gornja linija prati liniju terena.\nStudio NEXT Architects ima veoma zanimljive projekte a o jednom od njih, mostu inspirisanim kineskim motivima, već smo ranije pisali.\nPogledajte još zanimljivih projekta iz naše sekcije o pešačkim mostovima.\n#monster #most #NEXT architects #pasarela #pesacki most #sismis #slepi misevi


NIŠTA NOVO Kovačević: SDA je i u prošlom mandatu SDS na silu ugurala u vlast na nivou BiH | Dnevnik.ba\n- Oni će pokušati učiniti sve ne bi li onemogućili SNSD sa našom koalicijom, kao izborne pobjednike iz Republike Srpske, da postane sastavni dio novog Vijeća ministara, odnosno da naš čovjek bude predsjedavajući - smatra Kovačević.\n- Mirko Šarović /ministar vanjske trgovine i gospodarskih odnosa u Vijeću ministara u tehničkom mandatu i lider SDS-a/ mora konačno shvatiti da vlast biraju građani i da su građani Republike Srpske izabrali Milorada Dodika /srpskog člana Predsjedništva BiH i lidera SNSD-a/, SNSD i našu koaliciju, a da su njemu i cjelokupnom SDS-u nikada uvjerljivije rekli da ih ne žele ni blizu vlasti, a kamoli kao nositelje - ocijenio je Kovačević.\n- Vitalni interes Republike Srpske je da ne bude preglasavana i da ne dozvolimo da se bilo ko miješa u unutarnja pitanja suverenih zemalja, jer ni mi ne dozvoljavamo da se bilo ko miješa u unutrnja pitanja Republike Srpske. Ne želimo da na pitanjima koja se ni na koji način ne tiču Republike Srpske stvaramo neprijatelje koji bi nakon toga radili sve da naštete Srpskoj - smatra Kovačević.\n- SNSD vodi ozbiljnu i odgovornu politiku za šta su nas građani birali. Mi ćemo dijalogom rješavati sva otvorena pitanja i u najskorije vrijeme počet će izgradnja mosta na Savi u Gradišci, a odlaganje nuklearnog otpada na Trgovskoj gori biće onemogućeno i riješeno u interesu Republike Srpske - poručio je Kovačević.\nOn je podsjetio da je u prošlom još uvijek tehničkom mandatu Vijeća ministara u kojem sjede Šarović, Dragan Mektić /ministar sigurnosti/ i Igor Crnadak /ministar inozemsnih poslova/ moglo biti dosta toga urađeno po pitanju Trgovske gore, ali oni nisu ni prstom mrdnuli, sjedili su i čekali da se to pitanje riješi samo od sebe, dok su institucije Republike Srpske činile sve da ne dođe do odlaganja nuklearnog otpada.\n- Institucije Srpske sada ojačane i srpskim članom Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom riješit će ovo pitanje u interesu Republike Srpske i njenih građana - rekao je Kovačević.


Željko Joksimović i Nataša Bekvalac na Beoviziji | Ćaskanja\nŽeljko Joksimović i Nataša Bekvalac na Beoviziji\nŽeljko je uradio numeru s kojom će Bekvalčeva nastupiti na Beosongu, a oboje su uvereni da će otići i u Malme na Evrosong.\nNataša Bekvalac pronašla je recept kako da se dokopa nastupa na Evrosongu u Švedskoj - za nju je pesmu uradio Željko Joksimović. Ali to se drži u strogoj tajnosti iako je Nata uredno prijavila numeru za takmičenje na Beosongu. Kao što su mediji već pisali, ona je jedan od favorita na izboru za našeg predstavnika u Malmeu, a da bi to i potvrdila, angažovala je kolegu koji je već učestvovao na Pesmi Evrovizije.\n- O saradnji između njih dvoje zna samo nekoliko ljudi. Sve se drži u velikoj tajnosti jer zvanično još nije objavljen spisak učesnika, niti autora kompozicija. Nataša odavno želi da učestvuje na Evrosongu, ali godinama nije bila zadovoljna numerama koje su joj nudili razni autori. Sada su i ona i Željko uvereni u pobedu - kaže naš izvor i dodaje:\n- Ona veoma ceni Joksimovićev rad i smatra da je saradnja sa velikim evrovizijskim hitmejkerom pravi potez u njenoj karijeri i korak napred.\nNe bi me cudilo ni da posalju Zeljka opet....


XII Međunarodni investicioni forum “Soči 2013” | TIK RF\nXII Međunarodni investicioni forum “Soči 2013”\nObaveštavamo Vas da će se u periodu od 26-29. septembra tekuće godine održati XII Međunarodni investicioni forum pod nazivom „Soči 2013“. Zvaničnu podršku ovoj manifestaciji će pružiti Trgovinsko-industrijska komora Ruske Federacije.\nUčesnici foruma će imati mogućnost da diskutuju o planovima za poboljšanje investicione klime u Rusiji, strategijama za privlačenje stranog kapitala, uticajima klastera na ekonomski razvoj države, inovacijama na polju uspostavljanja saradnje između državnih institucija i privatnih organizacija. Posebna pažnja će se pokloniti pitanjima uloge međunarodnih sportskih manifestacija u razvoju državne privrede.\nDetaljnu informaciju o uslovima učešća, prijavni formular i program foruma možete naći na ruskom i engleskom jeziku na sledećem sajtu: http://www.forumkuban.ru/.


Sporni ruski respiratori stigli u SAD - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Sporni ruski respiratori stigli u SAD\nModel ruskih respiratora, koji je u toj zemlji pod istragom zbog izazivanja nekoliko smrtnih slučajeva, stigao je u Njujork i Nu Džersi, bez dozvole zdravstvenih vlasti Sjedinjenih Američkih Država, prenosi Rojters.\n1Piše: FoNet 22. maja 2020. 21.07\nFoto: Beta/ AP Photo/Fernando Vergara)\nReč je o 45 respiratora Aventa-M, poslati u SAD pošto su američki predsendik Donald Tramp i njegov ruski kolega razgovarali telefonom o pošiljci 30. marta.\nOpremu je primila agencija FEMA 1. aprila u Njujorku.\nU to vreme, zvaničnici Njujorka i Nju Džersija suočavali su se sa talasom pacijenata obolelih od korona virusa i bili su u „očajničkoj“ situaciji kada je reč o potrebi za respiratorima, kako bi im se omogućilo disanje.\nKremlj i Stejt Department hvalili su pošiljku kao primer saradnje u borbi protiv zajedničkog neprijatelja.\nAmerička Federalna služba za lekove je, kako bi pomogla borbu sa korona voirusom, čak omogućila hitne protokole da bi respiratori bili dostavljeni bez detaljne provere agencije, samim tim smanjujući i vreme u kojem bi mogli biti stavljeni u upotrebu.\nRespiratori iz Rusije, međutim, nisu prošli ni tu ubrzanu proceduru FDA, rečeno je Rojtersu.\nRanije ovog mesesa, Rusija je povukla iz upotrebe neke od respiratora marke Aventa-M pošto je šetoro ljudi umrlo u bolničkim požarima u kojima su ti aparati bili uključeni.\nAmerički zvaničnici naveli su da respiratori nikad nisu upućeni u lokalne bolnice, jer nije bilo potrebe za njima i da su vraćeni u FEMA.\nMedicinski zvaničnik u Nju Džersiju rekao je za Rojters sa respiratori Aventa-M zahtevaju voltažu struje koja nije kompatibilna sa elektroenergeetskim sistemom u SAD.\nИзгледа да нису компатибилни ни са руском електричном мрежом…


IZVJEŠTAJ O HNS-U Čović: Ništa ne može ugroziti put BiH ka NATO-u, a Izborni zakon će biti izmijenjen | Poskok\nIZVJEŠTAJ O HNS-U Čović: Ništa ne može ugroziti put BiH ka NATO-u, a Izborni zakon će biti izmijenjen\nNakon 19. sjednice Predsjedništva Hrvatskog narodnog sabora medijima se obratio predsjednik HNS-a Dragan Čović. Ključna tačka sjednice bila je aktuelna politička situacija, a govorilo se i o Izvještaju o radu Glavnog vijeća HNS-a.\n“Jednoglasno je dogovoreno da HNS o svim ključnim i strateškim pitanjima mora imati konsenzus i zajednički nastup, da to ni na koji način ne sputava pluralnost ili višestranačje unutar HNS-a. Dogovoreno je i da na dnevni red narednih sjednica stavimo neka vitalna pitanja vezana za hrvatski narod, odnos prema nekim zakonima koje smo uputili u proceduru, Izborni zakon, Zakon o RTV sistemu, demografsku strategiju hrvatskog naroda u BiH i odnose unutar naših stranaka kako bi na kvalitetan način dočekali izbornu kampanju, jer vjerujemo da mi o izborima nećemo govoriti do proljeća naredne godine”, kazao je u uvodu Čović.\nNa pitanje novinara našeg portala kako se SNSD-ovo blokiranje puta naše zemlje prema NATO-u odražava na njegov odnos prema Miloradu Dodiku, Čović je kazao kako ništa ne može blokirati taj put.\n“Naš NATO put ne može niko blokirati, iako se u javnosti špekulira na različite načine. Sve srpske stranke imaju jedinstven stav i vidjet ćete kako će sve to jačati prije svega dolaskom predsjednika Aleksandra Vučića u četvrtak i petak u Bosnu i Hercegovinu. Oni stav o NATO savezu usaglašavaju sa Srbijom, ali što se tiče MAP-a stav svih srpskih stranaka pa i SNSD-a da on ide dinamikom i ja sam uvjeren kad u decembru bude ministarsko zasjedanje da ćemo dobiti aktiviranje plana”, odgovorio je Čović.\nČović je još jednom izrazio uvjerenost da će u ovoj godini doći do izmjena Izbornog zakona, dodavši da će za to vjerovatno trebati usaglašene verzije koje budu usvojene na dva parlamentarna doma. Stav HNS-a je i dalje onaj da svako rješenje koje garantira da hrvatski narod bira svoje predstavnike u Domu naroda i Predsjedništvu je prihvatljiv.\nČović je odbio komentarisati šta znači Ljubićeva izjava “o prelasku Rubikona”, ako ne dođe do izmjena Izbornog zakona, kazavši da je duboko uvjeren da će se izmjene desiti, da je to njegov posao i on vjeruje da će biti uspješno završen.\nNa pitanje oko prijetnji HDZ 1990 da će izaći iz HNS-a jer je on postao “servis jedne stranke”, Čović je kazao da je to volja svake od stranaka, da HNS radi krajnje profesionalno te da ima najava da će i neke nove stranke koje su obezbijedile uslove biti pozvane da im se pridruže. Čović je kazao da nijedna odluka nije donesena preglasavanjem, da je sve išlo postignutim konsenzusom.\nKomentarisao je i Čović negativnu ocjenu CCI-a o radu Vijeća ministara kazavši da on odgovora o radu Predsjedništva BiH te da tu nema nijednog akta koji čeka. Kazao je i da je imao sastanak sa predstavnicima Vijeća ministara te ustvrdio da se izgubila parlamentarna većina.\nOd skorašnje posjete Aleksandra Vučića našoj zemlji Čović mnogo očekuje. Kaže da je i sam najviše radio na tome.\n“Susjedi treba da imaju posebno mjesto u Bosni i Hercegovini, šta god neko mislio o tome. To smo postigli sa Crnom Gorom, jer smo u zadnje vrijeme imali nekoliko sastanaka na svim nivoima. Na isti način to želimo i sa Srbijom i Hrvatskom. Nažalost sa Srbijom već duže nismo uspjeli realizirati posjetu predsjednika na službenom nivou i zbog toga smo poradili da posjeta gospodina Vučića bude jedna od prvih nakon izbora”, kazao je član Predsjedništva BiH.\nČović je i najavio sutrašnju posjetu Plenkovića našoj zemlji, kao i onu predsjednice Republike Hrvatske Kolinde Grabar-Kitarović za mjesec ili dva. Još je najavio uspostavu trilaterale sa zemljama u regiji, sve u cilju aktivnije komunikacije.


BELDOCS EHO: Revija dokumentarnih filmova sa Festivala Beldoks 2018 - PressLider.rs\nBELDOCS EHO: Revija dokumentarnih filmova sa Festivala Beldoks 2018\n3. decembra 2018. Marina Trmčić\t0 Comments Beldoks 2018, Dokumentarni filmovi, Dom kulture Čačak\nČačak – Od ponedeljka do petka, 03. do 03. decembra, u Maloj sali Doma kulture biće prikazana ostvarenja sa ovogodišnjeg Festivala dokumentarnih filmova Beldoks 2018 (Beldoks Eho). Projekcije počinju u 20 časova.\n„VELIČANSTVENI GUBITNICI: DRUGAČIJI SVET“\n„NOKIJA, POVEZIVALI SMO LJUDE“\n„POSLEDNJA AVANTURA КAKTUS BATE“\n← ŠANSA budućim zvezdama stiže u ČAČAK: Kasting kao iz bajke u hotelu AVENY\nDVA DRAGOCENA BODA za Železničar: Trijumf nad ekipom Zlatara →


Pokrivanje krova, majstor za krov, Obrež (Varvarin) :: Daibau.rs\nPOKRIVANJE KROVA, MAJSTOR ZA KROV, OBREŽ (VARVARIN)\nTražim dobrog krovopolagača: Skupili smo i proverili krovopolagače, koji rade u mestu Obrež (Varvarin) i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za krov će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan majstor za krov Obrež (Varvarin), koji može da uradi:\tnovogradnja krova, obnova krova, prekrivanje krova, izolacija krova, ugradnja krovnog prozora, nastrešnica za auto, krov na dve vode, renoviranje krova po povoljnoj ceni, krovopokrivački majstor, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Preminuo senator Džon Mekejn,Tramp neće biti pozvan na sahranu - Jutarnji GLASnik\nDonald Tramp, predsednik amerike je na tviteru objavio:“Moje najdublje saučešće i poštovanje za porodicu senatora Džona Mekejna. Naše srce i molitve su uz vas“. Mekejn je u julu oštro napao Trampa posle njegovog samita sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, tako da izvori bliski Mekejnu naveli su da Tramp neće biti pozvan na senatorovu sahranu.\nRepublikanski senator i ratni heroj Džon Mekejn preminuo je u 81. godini.\nMekejn, jedan od najuticajnijih američkih senatora, bolovao je od tumora na mozgu, koji mu je dijagnostikovan u julu 2017. godine. Karcinom mu je otkriven tokom operacija uklanjana krvnog ugruška iznad oka. U decembru iste godine je napustio Vašington, a u petak je, prema saopštenju porodice, odlučio da prekine da uzima terapiju.\nNjegova supruga Sindi saopštila je na Tviteru: „Preminuo je onako kako je i živeo, pod svojim uslovima, okružen ljudima koje je voleo, u mestu koje je najviše voleo“.\nDžon Mekejn je u Senatu zastupao Arizonu u šest mandata, a 2008. godine je bio i predsednički kandidat Republikanske stranke. Na izborima je izgubio od Baraka Obame, prvog afro-američkog predsednika SAD.\nOdajući poštu svom nekadašnjem političkom rivalu, Obama je u saopštenju naveo da su on i Mekejn, uprkos „potpuno različitim životnim iskustvima“ i političkim razlikama, delili „vernost nečem višem – idealima za koje su se generacija Amerikanaca i imigranata borile, marširale i žrtvovale se“.\nPredizborna debata Baraka Obame i Džona Mekejna\n„Naše političke borbe smatrali smo privilegijom i prilikom da budemo nosioci tih visokih idela kod kuće, i da ih unapređujemo širom sveta“, napisao je Obama.\nMekejn je imao i neuspešnu kandidaturu za predsedničku nominaciju Republikanske stranke 2000. godine, kada je izgubio od Džordža Buša mlađeg.\nKarikatura Mekejn Foto: In4S\nKonzervativac saradnik demokrata\nU Senatu je bio poznat kao konzervativac, ali je sarađivao je sa demokratama na pitanjima reforme imigracionog sistema, klimatskih promena, finansiranju kampanje.\nBio je centralna figura jednog od najdramatičnijih trenutaka u Kongresu, za vreme Trampovog mandata, kada se vratio u Vašington ubrzo nakon što mu je otkriven rak i onemogućio usvajanje zakonskog predloga kojim je trebalo da bude ukinut Obamin Zakon o reformi zdravstvene zaštite.\nMekejn posle odluke da glasa protiv ukidanja Obamakera\nNedugo nakon što je oboleo od raka, održao je govor u Senatu 25. jula 2017. godine u kojem je, između ostalog, pozvao republikanske kolege da se suprostave Trampu, a sve članove Kongresa da rade zajedno da bi Amerika i dalje bila „svetionik slobode“ u svetu.\n„To je povod koji nas veže i koji je mnogo moćniji i vredniji od malih razlika koje nas dele“, poručio je tada Mekejn.\nMekejn je rođen 29. avgusta 1936. godine u američkoj pomorskoj bazi u zoni Panamskog kanala – američkoj teritoriji u to vreme.\nMekejn posle oslobađanja iz Vijetnama\n„Šampion Amerike i slobode“\nMekejnova ćerka Megan na Tviteru je saopštila: „Dani i godine pred nama neće biti isti bez mog oca – ali će biti dobri dani, ispunjeni životom i ljubavlju zbog primera koji nam je dao svojim životom.“\nPredsednik Donald Tramp, kojeg je Mekejn često oštro kritikovao, tvitovao je: „Moje najdublje saučešće i poštovanje za porodicu senatora Džona Mekejna. Naše srce i molitve su uz vas“. Mekejn je u julu oštro napao Trampa posle njegovog samita sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, navodeći u saopštenju da je njihova zajednička konferencija u Helsinkiju bila „jedan od najsramnijih nastupa jednog američkog predsednika ikada“.\nIzvori bliski Mekejnu naveli su da Tramp neće biti pozvan na senatorovu sahranu.\nMekejnov kolega u Senatu Lindzi Grejem takođe se oglasio na Tviteru: „Amerika i sloboda izgubili su jednog od njihovih najvećih šampiona…a ja sam izgubio jednog od najdražih prijatelja i mentora“.\nZastava ispred Bele kuće spuštena je na pola koplja u znak počasti senatoru Mekejnu.\nDugogodišnji zagovornik većeg angažmana SAD na Balkanu\nSenator Džon Mekejn bio je zainteresovan za dešavanja na Balkanu i često je tamo putovao. Takođe je bio snažan zagovornik članstva Crne Gore u NATO-u, a u martu 2018. godine je odlikovan Ordenom crnogorske zastave prvog stepena zbog doprinosa razvoju bilateralnih odnosa SAD i Crne Gore.\nU poslednjem intervjuu za srpski servis Glas Amerike u aprilu 2017. Mekejn se, između ostalog, založio za veći angažman SAD na Balkanu.\nPogledajte Mekejnov poslednji intervju za srpski servis Glas Amerike.\nIzvor:Glas Amerike Foto:Printscreen\nObrukali se pred Amerima:Tači i Haradinaj međusobnim uvredama prebacivali krivicu jedan na drugoga pred Trampovim ljudima\nDojče vele: Tramp, propovednik mržnje\nTagged MEKEJN, TRAMP\nVučić: Mene Tači ne voli, a ni ja njega,ali rešavamo problem star 200 godina


Istorijske lekcije, jedan vijek istih grešaka i problema – Nebojša Vukanović info blog\nIstorijske lekcije, jedan vijek istih grešaka i problema\nPoučna i zanimljiva četitka pravoslavne nove 1937. godine srpskog patrijarha Varnave, koji iskazuje zabrinutost za stanje u državi i društvu samo 4 godine prije njenog nestanka, jasno pokazuje da se ništa suptinski nije promijenilo skoro 100 godina, jer su korupcija, podmićivanje, nepotizam, strančarenje i ucjene razarale Kraljevinu Jugoslaviju, kao danas Republiku Srpsku i BiH, ostale zemlje regiona nastale raspadom Jugoslavije. Patrijarh Varnava nije bio marioneta u rukama kralja, poslušan i odan vlasti, već je prkosio i suprostavljao se vlastima, organizovao proteste zbog Konkordata Kraljevine Jugoslavije i Vatikana, zbog čega je otrovan i umro pod čudnim i nerasvijetnjenim okolnostima u ljeto 1937. godine, upravo kada su poslanici pod pritiskom glasali u Skupštini o Konkordatu, kao što se sada nešto slično dešava u Crnoj Gori.\nPo naredbi predsjednika Vlade Milana Stojadinovića tajna policija uz pomoć dvojice ruskih monaha otrovala je patrijarha, ali su njegova žrtva, krvava litija i protesti ulicama Beograda spriječili vlasti da provedu odredbe Konkordata, zbog pritiska javnosti i građana koji su protestvovali. Pročitajte zabranjenu čestitku nove 1937. godine patrijarha Varnave Rosića, čije štampanje i distribuciju širom države su vlasti branile i opstruisale, i shvatićete da se suštinski u načinu upravljanja državom nažalost ništa ne mijenja više od jednog vijeka..\n„Ja se pozivam na sve vas kao svjedoke, da je zaista korupcija zahvatila naš život. Ne gleda se ni karakter ni poštenje nego se sve cijeni prema partijskoj boji i prema partizanskoj revnosti. Ne nagrađuje se činovnik prema savjesnom radu nego prema uslugama partiji. Od glasanja za ovoga ili onoga zavisi sudba ljudi, zavisi sreća ili nesreća svih činovnika i njihovih porodica. Obećanja, koncesije, bakšiši, to su savremene metode kojima se lome karakteri u jednoj naciji koju nijesu mogla slomiti ni zavojevanja, ni okupacije, ni interniranje, ni sve inostrane tiranije niti dugovječna robovanja. Na vidiku svega ovoga, ja ne znam kako da vam čestitam Novu godinu i kako da izustim onaj radosni pozdrav: Srećna vam Nova godina!“\nDIO GOVORA I POSLANICE PATRIJARHA VARNAVE O SRPSKOJ NOVOJ 1937. GODINI\nnepotizam Varnava društvo korupcija Patrijarh Poslanica\nSretna nova godina i po Julijanskom kalendaru\nČemu služi Zakon o slobodnim zonama\nPrva zvanična čestitka Krivokapiću, Bečiću i Dritanu\nLustracija krivosuđa i uspostavljanje pravne države su...\nIzliv srpstva u glavu Srđana Mazalice\nZašto ne daju da se govori o zapostavljenom istoku...\nKad jaganjci na vlasti utihnu\nDemaskiranje prevare zvane aerodrom Trebinje u...\nFlaša vode sa Drine za premijera Viškovića\nStriptiz Petra Đokića na vrhuncu ludila\nUpoznajte Vukana Stankovića, budućeg načelnika Foče


Sušeni cvet nevena-cene na pijacama\nSušeni cvet nevena\nProdajem sušeni svet nevena, sušen prirodnim putem, neprskan.\nCena za količinu za 1kg je 580din, za veće količine dogovor ( poslati poruku pre kupovine ) .\nCena: 580 Din/Kg


Novembar 16, 2019 12:08\nZorana Mihajlović je u saopštenju za javnost istakla da je važno da, kada se obeležava Dan tolerancije, da ljudi u Srbiji budu ponosni na svu lepotu različitosti našeg društva, ali i da svi zajedno radimo više kako bi postali još tolerantniji i sa više brige i empatije jedni prema drugima.\n"Pored države koja sprovodi zakone, u skladu s demokratskim načelima poštovanja ljudskih prava, važno je da promovisanje čestitih vrednosti na sebe preuzmu svi – od škole i porodice, da učimo decu da poštuju i uvažavaju jedni druge, do medija koji značajno mogu doprineti tolerantnijem od nasilja oslobođene zajednice", rekla je Mihajlovićeva.\nPotpredsednica Vlade posebno je ukazala na težak položaj romske nacionalne manjine, ali i žena iz višestruko diskriminisanih i ranjivih grupa.\nZorana MihajlovićMeđunarodni dan tolerancije


Održana osnivačka Konferencija mladih Crvenog križa Olovo – Radio Olovo\nPočetna/Olovo/NGO i udruženja/Održana osnivačka Konferencija mladih Crvenog križa Olovo\nRadio Olovo Send an email 15. Novembra 2017.\nDanas je u auli OŠ „Olovo“ održana osnivačka Konferencija mladih Crvenog križa općine Olovo.\nOd prisutnog velikog broja mladih delegata iz svih škola sa područja općine Olovo ,danas su izabrani članovi Predsjedništva Konferencije mladih CK Olovo njih sedam od kojih će uskoro biti izabran predsjednik .\nRifet Sokolar član CK Olovo i delegat u Federalnoj Skupštini CK koji je rukovodio radom prve osnivačke Konfenrencije mladih kaže da su se konačno stekli uslovi da na nivou općine Olovo CK konstituiše konferenciju mladih CK.\n– Cilj nam je da uključimo što više mladih kroz dvije osnovne i srednju školu u Olovu,da uvežemo rad mladih CK sa Centrom za socijalni rad i drugim institucijama uključivanjem djece u svim MZ na području naše općine u humanitarne aktivnosti.. Pored toga izabrali smo i članove Konferencije mladih CK ZDK koji će učestvovati u radu ove kantonalne organizacije,kaže Sokolar.\nTreba pomenuti da je u radu CK Olovo i do sada učestvovavo veliki broj mladih volontera zahvaljujući kojima su realizovane brojne humanitarne akcije.\nDirektor DZ Olovo Dr.mr.Izudin Kućanović pozdravio je sve mlade članove i poželio im sretan rad uz obećanje da će DZ Olovo uvijek biti podrška mladima .U svom obraćanju prisutnima Bajro Hodžić član predsjedništva CK Olovo je naglasio važnost uključivanja djece od malih nogu u humanitarne aktivnosti jer kroz edukaciju i druženja stiču nova znanja i vještine u humanitarnom radu kako bi bili korisni prvo sebi a onda i široj društvenoj zajednici.A.M\nČlanovi TKD"Akademije "Olovo na taekwondo takmičenju "Mostar Open 2017" osvojili tri medalje\nSaopštenje za javnost producenta prestave "Audicija " o neisitinama pojedinih srbijanskih medija nakon nastupa Emira Hadžihafizbegovića


Placevi - Oglasi za zemljište, njive i farme - Velika baza oglasa iz cele Srbije - Mojtrg.rs\nPlacevi, njive, farme - oglasi za prodaju i kupovinu placa, zemlje i gazdinstva - Mojtrg.rs\nSvi 1-50 od 5340\nFizička lica, 5183\nBeograd , 1867\nNovi Sad , 519\nUžice , 316\nNiš , 301\nS.Mitrovica , 236\nKragujevac , 208\nKraljevo , 184\nValjevo , 162\nSmederevo , 140\nKruševac , 121\nČačak , 119\nPančevo , 117\nPožarevac , 115\nVranje , 113\nPriština , 94\nZrenjanin , 57\nKikinda , 44\nBor , 38\nAko ste zainteresovani za prodaju placa za kuću ili drugu izgradnju, prodaju njive ili farme, preko Mojtrg.rs možete na najjednostavniji način da postavite oglas. Pogotovo placevi kod nas imaju interesovanja od strane kupaca. Jednostavno napravite oglas, dodajte nekoliko slika, kratak opis vašeg placa, njive ili farme, navedite cenu i sačekajte da vas kontaktiraju potencijalni kupci.\nDanas 11:56 Placevi/Njive i farme , Užice\nDanas 10:05 Placevi/Njive i farme , Beograd , Mladenovac\nJuče 11:07 Placevi/Njive i farme , Šabac , Bogatić\n25 maj 21:58 Placevi/Njive i farme , Užice , Bajina Bašta\n25 maj 21:13 Placevi/Njive i farme , Užice , Kosjerić\nPlacevi/Njive i farme , Beograd , Stari Grad\n24 maj 16:18 Agencija za nekretnine Placevi/Njive i farme , Beograd , Grocka\n24 maj 15:46 Agencija za nekretnine Placevi/Njive i farme , Beograd\n24 maj 15:44 Agencija za nekretnine Placevi/Njive i farme , Beograd , Grocka\n24 maj 15:43 Agencija za nekretnine Placevi/Njive i farme , Beograd , Grocka\n24 maj 15:37 Agencija za nekretnine Placevi/Njive i farme , Beograd , Zvezdara\n24 maj 15:25 Placevi/Njive i farme , Beograd , Voždovac\n24 maj 11:31 Placevi/Njive i farme , Užice , Čajetina\n23 maj 07:19 Placevi/Njive i farme , Beograd , Sopot\n23 maj 07:16 Placevi/Njive i farme , Beograd , Sopot\n23 maj 07:15 Placevi/Njive i farme , Beograd , Sopot\n23 maj 07:14 Placevi/Njive i farme , Beograd , Sopot\n23 maj 07:11 Placevi/Njive i farme , Beograd , Lazarevac\n23 maj 07:11 Placevi/Njive i farme , Kragujevac , Aranđelovac\nPlacevi i zemlja na prodaju\nPogledajte naše oglase gde se prodaju placevi i zemlja. Od obradivih parcela do građevinskih zemljišta. Mojtrg.rs oglašava placeve i zemljište za izgradnju kuće ili neke druge namene. Parcele su različitih površina, na različitim lokacijama i prodaju se širom Srbije. Najveća ponuda parcela, zemljišta, njiva i farmi prodaje se u Beogradu, Novom Sadu (i drugim mestima u Vojvodini), Užicu, Nišu, Kragujevcu i Kraljevu.\nPlacevi - potrebne informacije\nIako se kuća gradi od temelja kao što izreka kaže, pre nego što uopšte možete da gradite treba da kupite plac. Placevi, kao i druge nekretnine, zahtevaju da se obrati pažnja na više detalja prilikom procesa kupovine, kako ne biste kasnije imali neprijatnosti ili nepredviđenih troškova. Ovde ćemo navesti na koje stvari treba posebno da obratite pažnju prilikom kupovine placa.\n1. Zatražite kopiju plana placa\nPrilikom započinjanja procesa kupovine placa zatražite od prodavca kopiju plana placa. Placevi moraju da imaju plan koji je izdat od Geodetskog zavoda i koji ne sadrži samo plan već i spisak korisnika zemljišta. Potrebno je da se ovaj spisak korisnika slaže sa spiskom korisnika iz vlasničkog lista. Ukoliko se ova dva papira ne slažu biće potrebno da se ažurira uknjiženje pre nego što vi postanete korisnik placa. Takođe, od prodavca zatražite potpuni vlasnički list.\nTakođe, placevi sadrže na kopiji plana još korisnih informacija kao što su vrsta i klasa zemljišta i stvarna površina placa. Posebno je bitno obratiti pažnju na to da li se plac vodi kao poljoprivredno zemljište ili građevinske jer ako želite nešto da gradite potrebno je da se vodi kao građevinsko a ako to nije slučaj preregistracija može dosta da košta.\n2. Pravo korišćenja na zemljištu\nPotrebno je da zatražite od prodavca rešenje iz člana 84 Zakona o planiranju i izgradnji koji prodavac vadi iz opštine koji je dokaz da on ima pravo da koristi neizgrađeno građevinsko zemljište. Naravno, potrebno je da prodavac bude na tom rešenju ali isto tako je bitno da ako prodavac nije jedini na tom rešenju stupite u kontakt sa svima ostalima koji su isto na tom rešenju.\n3. Placevi i detaljni regulacioni plan\nVeoma je bitno da proverite u Sekretarijatu za urbanizam i građevinske poslove da li plac koji želite da kupite ima detaljni regulacioni ili urbanistički plan za područje gde se plac nalazi. To iz razloga da vidite šta se može graditi na datom placu.\nAko želite da se bavite ili se već bavite povrtarstvom, ratarstvom ili voćarstvom, potrebno vam je obradivo poljoprivredno zemljište, kako bi započeli ili dodatno razvili svoje poslovanje. Najčešći radovi na njivi su oranje, sejanje, prskanje zaštitinim srdestvima i naravno žetva, pa treba voditi računa i o kvalitetu zemljišta. U našoj ponudi oglasa možete da pronađete plodno i obradivo zemljište, na kome se mogu uzgajati usevi.\nKupovina placa kupovina njive prodaja zemlje kupovina placa Beograd placevi Novi Sad placevi Užice prodaja placa Divčibare kupovina zemljišta Niš prodaja placa\njezero stara planina rtanj jastrebac vikendice ili placevi zemljiste jezero Vocnjak seosko domacinstvo Homolje plac sa sumom i izvorom vode banovci sumu muta gorenje Homolje Licni oglasi ona trazi njega seosko imanje plac 3 ara Rudnik Tara fruska gora Pester Traktor rtanj vinograd plac sa sumom i izvorom vode prolom banja plac dunav Zlatibor grmovac strug vinograd ha kuca na selu vlasotince becmen deliblatska pescara Pas plac seosko imanje stara planina gornji milanovac suma domaćinstvo zemun imanje Velika plana na savi cortanovci surduk gornji milanovac Divcibare obrenovac jezero medjuvrsje Zlatar vrujci sumom halo oglasi Jastrebac plac stanovi u lebanu kupujem ili prodajem kuca sokobanja Merrjep kosova dunav slankamen vlasotince Arandjelovac golubinci vikendica na savi starcevo Kosmaj Pomeranian Erem velika mostanica surcin imt 539 Zlatar Markovacko jezero Planina kuce KUĆA petrovac na mlavi Jelica njiva lipolist krusevac turija zemun seosko imanje rtanj Krivi Vir Povlen jabuka vocnjak Traktori sumu 10 hektara Licni oglasi ona trazi njega vrbas hektara jastrebac vikendice ili placevi zemljiste


PREDSTAVA "JESTE LI ZA BEZBEDNOST": Solidarnost sa Biljanom Jovanović | Kultura | Novosti.rs\nM. A. K. | 06. jun 2019. 08:28 | Komentara: 0\nPredstava "Jeste li za bezbednost" na sceni "Raša Plaović". Vanja Ejdus: Ovo društvo zaboravlja vredne ljude\n"Jeste li za bezbednost", Foto Narodno pozorište / Biljana Jovanović, Foto Arhiva Novosti\nIMAMO mnogo izuzetnih žena na koje ova sredina nikada nije obratila izuzetnu pažnju, istakla je v. d. direktora Narodnog pozorišta Ivana Vujić najavljujući premijeru predstave "Jeste li za bezbednost" u režiji Anđelke Nikolić, koja je inspirisana životom i aktivizmom prerano preminule književnice Biljane Jovanović (1953-1996).\n- Takvih žena bilo je mnogo u svim vremenima i sve su bile pod znakom pitanja, a mi ovom predstavom hoćemo da to promenimo u znak uzvika - istakla je Vujićeva.\nOvo, međutim, neće biti omaž Jovanovićevoj, naglasila je dramaturg Branislava Ilić, već njoj na ponos, predstava koja će progovoriti o problemima koji nas se tiču i danas. Pored priča objavljenih pod naslovom "Jeste li za bezbednost", u ovom projektu, koji će premijerno biti predstavljen 10. juna na sceni "Raša Plaović", korišćena je i prepiska između Biljane Jovanović, Maruše Krese, Rade Iveković i Radmile Lazić u prvim godinama ratnih sukoba na teritoriji nekadašnje Jugoslavije.\nPROČITAJTE JOŠ - Premijera Pajinog "Parsifala"\n- Predstava se u velikoj meri bavi ratom - naglasila je rediteljka Nikolić, dodajući da ne pretenduje na istorijsko tumačenje, već prati ono što su te žene preduzimale pokušavajući da zaustave nadolazeće razaranje.\nZa direktorku Drame Tanju Šljivar, oduvek je, kako je rekla, bilo pitanje zašto Biljana Jovanović, kao važna pojava u jugoslovenskoj kulturi nikada nije dobila NIN-ovu nagradu za svoja dela, pa je za nju odluka da se radi predstava "Jeste li za bezbednost", neka vrsta ženske solidarnosti, koja omogućava da se sačuva zdrav razum.\n- Igram Biljanu Jovanović o kojoj ništa nisam znala - priznala je Vanja Ejdus, kojoj je pripala uloga književnice. - Ona je zaboravljena i kada sam čitala o njoj bila sam zaprepašćena kako ovo društvo zaboravlja vredne ljude.\nU PREDSTAVI Marušu Krese igra Sena Đorđević, Radu Iveković - Anastasia Mandić, dok Radmilu Lazić tumači Milena Đorđević. Sedam mladih glumaca pojavljuje se u ulogama pripadnika JNA, dezertera, zarobljenika, bolničara, teritorijalaca... Autorski tim čine i scenograf Vesna Popović, kostimograf Olga Mrđenović, kompozitor Irena Popović.


Čitaoci javljaju: "Frenki" proredio polaske, nedeljom nema polazaka za Vučje u ispekciji kažu da je sve u redu. - JUGPRESS\nČitaoci javljaju: “Frenki” proredio polaske, nedeljom nema polazaka za Vučje u ispekciji kažu da je sve u redu.\nČitaoci Regionalne informativne agencije JUGpress javljaju da je autobusku prevoznik “Frenki” proredio polaske na linijama koje pokriva, da je takva situacija više od godinu dana i da nedeljom uopšte nema polazaka iz Leskovca za Vučje.\nPišu nam i da je ovo jedna od najčešćih tema bila i na jučerašnjoj slavi i da građani vrlo ljutito negoduju i za ovakvo stanje kada su odsečeni od Leskovca , ako nemaju svoj automobil, kritikuju lokalnu vlast.\nSa druge strane, povereni posao prevoza putnika je takodje javni resurs koji se na ovaj način zloupotrebljava.\nNa ovaj problme čitaoci vrlo često ukazuju JUGpressu, ovakve poruke smo dobijali i krajem oktobra i tada smo tražili odgovore na ove primedbe od Odeljenja za inspekcijske poslove Gradske uprave grada Leskovca.\nU ovoj upravi tvrde da , recimo “Prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora nad nadziranim subjektom\nFRENKI-KOMERC DOO, ZAGUŽANE u javnom prigradskom saobraćaju na pravcu\nLeskovac – Vučje, nisu utvrđene nepravilnosti u postupanju nadziranog\nOvo bi moglo da bude u skladu sa floskulom ” da li veruješ meni ili misliš svojom glavom.\n1. Da li saobraćajna inspekcija vrši kontrolu poštovanja reda vožnje u prigadskom saobraćaju od strane izabranih auto prevoznika koji su dobili dozvolu da obavljaju taj posao?\n2. Da li je kontrolisano poštovanje reda vožnje na liniji Leskovac-Vučje od strane auto prevoznika “Frenki”?3. Da li ovaj auto prevoznik ima saglasnost, i od kog organa, za značajno redukovanje reda vožnje na ovoj relaciji na dnevnom nivou i ukidanje prevoza nedeljom?\n4. Da li je inspekcija na bilo koji način kaznila ovog auto-prevoznika zbog toga?\n5. Da li ste obavestili nadležne i gradsku vlast o ovome?\n6. Da li je auto prevoznik odgovoran i zbog obmanjivanja putnika jer na njihovom sajtu postoje polasci kojih u praksi već mesecima nema, javlja nam više čitalaca?\n1.Saobraćajna inspekcija Odseka za poslove građevinske i saobraćajne\ninspekcije Odeljenja za inspekcijske poslove Gradske uprave grada\nLeskovca, redovno vrši inspekcijske nadzore po pitanju poštovanja redova\nvožnje od strane autobuskih prevoznika u javnom prigradskom saobraćaju.\n2.Od strane nadležnih inspektora Odeljenja za inspekcijske poslove,\nGradske uprave grada Leskovca, vršeni su kako preventivni tako i\nvanredni inspekcijski nadzori poštovanja reda vožnje od strane prevoznika\nLeskovac – Vučje.\n3.Uredbom o merama za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti COVID-19\n(„Službeni glasnik RS”, br.151/20, 152/20, 153/20, 156/20, 158/20, 1/21,\n17/21, 19/21, 22/21, 29/21, 34/21, 48/21, 54/21, 59/21, 60/21, 64/21,\n69/21, 86/21, 95/21 i 99/21), propisano je da su počev od 3. septembra\ngodine do 1. novembra 2021. godine autobuski prevoznici u obavezi\nda obavljaju polaske za koje postoje iskazane potrebe putnika, ali ne\nmanje od 75% prethodno objavljenih polazaka sa registrovanih redova vožnje.\n4.Prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora nad nadziranim subjektom\nOdgovori na pitanja 5. i 6. sadržani su u tekstu odgovora na pitanja 3. i\nNista nije bolji ni Goran Dobrotin. Nedeljom nijedna linija, ostalo redukovano. Blagi užas, treba da se stidimo na šta smo spali.\nU mojoj firmi ima dosta zaposlenih koji nedeljom ne mogu da dođu na posao ,iako su im mesečne karte uredno kupljene.Mi se bavimo delatnošću koja i nedeljom radi .Nedeljom i autoprevoznici rade…Molim inspekciju ,autoprevoznika da ne pravi problem svima nama.Ne mogu samo ljudi iz grada raditi vikendom..


Kenija: Ekstremisti ubili tri učitelja i oteli jednog | MONDOBA\nKenija Ekstremisti ubili tri ucitelja i oteli jednog\n8. April, 12:27\nKenija: Ekstremisti ubili tri učitelja i oteli jednog 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n13.01.2020. / 08:49\nKenija: Ekstremisti ubili tri učitelja i oteli jednog\nAutori mondo.rs Tanjug 13.01.2020. / 08:49\nPripadnici ekstremističke grupe El Šabab, povezane sa Al Kaidom ubili su tri učitelja nemuslimanske veroispovesti.\nIzvor: Guliver/getty images/iStock / Getty Images Plus/zabelin\nJednog učitelja muslimanske veroispovesti kidnapovali su u Kamute centru na istoku Kenije, saopštila je danas policija.\nEkstremisti iz susedne Somalije napale su Kamute centar u okrugu Garisa i tom prilikom otvorili vatru na policiju i pokušali da unište telekomunikacijski vod, prenosi AP.\nKako se navodi, napadači su poštedeli život medicinskoj sestri zbog njenog pola.\nAl Šabab je obećao osvetu Keniji jer je kenijska vojska u Somaliji prisutna od 2011. godine zbog borbe protiv militanata.\nRanije ovog meseca, ta grupa je napala vojnu bazu koju koriste kenijske i američke trupe i tom prilikom ubila trojicu Amerikanaca i uništila avion i drugu mašineriju.\nRusi spriječili teroristički napad zahvaljujući Amerikancima\nKenija terorizam ekstremisti\nUpravo gledate Stepi, kako je u Frankfurtu? "Žena pere prozore, ja je kontrolišem!" 0 Video Pre 5 min Legendarni srpski trener javio se za Arenu Sport iz Frankfurta i opisao kako provodi dane u izolaciji...\nUpravo gledate Miroslav Đukić iz epicentra pandemije: Već 15 dana smo u karantinu 0 Video Pre 16 min "Dva slučaja se spominju kao ključna - utakmica između Atalante i Valensije u Milanu, gde je bilo 40.000 ljudi...


Suarez i Kavani predvode Urugvajce - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Suarez i Kavani predvode Urugvajce\nIskusni strateg – Oskar Tabarez koji trenutno obavlja funkciju selektora reprezentacije Urugvaja, objavio je konačan spisak igrača koje će imati na raspolaganju na predstojećem izdanju “Copa America” u Brazilu.\nVelikih iznenađenja nema, te se ponajbolji fudbaleri Urugvaja i nalaze na listi poput – Edinsona Kavanija, Luisa Suareza, Dijega Godina itd…\nGolmani – Fernando Muslera (Galatasaraj), Martin Kampanja (Independijente), Martin Silva (Libertad)\nDefanzivci – Sebastijan Koates (Sporting), Marselo Sarači (RB Lajpcig), Dijego Godin (Atletiko Madrid), Hoze Marija Himenez (Atletiko Madrid), Dijego Laksalt (Milan), Martin Kaseres (Juventus), Đovani Gonzales (Penjarol)\nVezisti – Rodrigo Betankur (Juventus), Matijas Vesino (Inter), Gaston Pereiro (PSV), Naitan Nandez (Boka Juniors), Nikolas Lodeiro (Sijetl), Lukas Toreira (Arsenal), Federiko Valverde (Real Madrid), Đorgijan de Araskaeta (Flamengo)\nNapadači – Luis Suarez (Barselona), Edinson Kavani (PSŽ), Kristijan Stuani (Đirona), Maksi Gomez (Selta), Džonatan Rodrigez (Kruz Azul)\nUrugvaj će u grupnoj fazi takmičenja “odmeriti snage” protiv selekcija – Ekvadora, Čilea i Japana.\nPrethodni tekstRamos otkrio gde nastavlja karijeru\nSledeći tekstIzabran idealan tim Lige Evrope!


Bild: Odšteta za Džeku je 40 milijuna eura – Nacional.hr\n31.12.2009. / 17:59\nBild: Odšteta za Džeku je 40 milijuna eura\nEdin Džeko jedan je od najtraženijih napadača na europskom nogometnom tržištu, a njemački Bild piše da odšteta za ''bosanskog brilijanta'' iznosi 40 milijuna eura\nEdin DžekoEdin Džeko jedan je od najtraženijih napadača na europskom nogometnom tržištu, a njemački Bild piše da odšteta za ''bosanskog brilijanta'' iznosi 40 milijuna eura.\nTalijanski gigant AC Milan već je tijekom prošlog ljetnog prijelaznog roka pokušavao u svoje redove privući Džeku, kojeg je u Wolfsburg iz čeških Teplica 2007. godine za 4 milijuna eura doveo Felix Magath, stručnjak koji je prošle sezone vodio ''vukove'' do povijesnog, prvog naslova pobjednika u Bundesligi, a uoči ove sezone je postao trener Schalkea.\nU međuvremenu se mnogo jakih europskih klubova ''predbilježilo'' za Džeku, ali on, prvenstveno, želi na San Siro. Potvrdio je to sam u nekoliko navrata, izjavljujući ''da je Milanov navijač od malih nogu''.\nWolfsburg se prošlog ljeta ''obranio'' od Milanove ofenzive na Džeku, te je s 23-godišnjim Sarajlijom produžio ugovor do 2013. godine.\nBild saznaje i piše da je Džeko s novim ugovorom dobio i novu godišnju plaću, 5 milijuna eura umjesto dotadašnjih 650.000. Međutim, novi ugovor sadrži i aneks prema kojem zainteresirani klub koji želi u svojim redovima vidjeti Džeku mora izdvojiti 40 milijuna eura odštete!


Filmska recenzija: "Ćurke na slobodi" | CityMagazine\nIako će stariji podići obrvu kako na ideju filma tako i na komplikovan narativ povratka u prošlost, Ćurke na slobodi je ultimativni dečji film koji pored svega postoji i kao emotikon na fejsbuk mesendžeru. Iako ima nekih dodirnih tačaka s Velikim bekstvom, britanskim animiranim filmom u kome pilići u najboljoj tradiciji istoimenog ratnog klasika beže sa farme na kojoj bi postali pita, u pitanju je mnogo prizemniji ali mnogo više zaslepljujući film, pre svega o vrlini biti neprilagođen i drugačiji, a onda i o konačnom političko-socijalno-rasnom pomirenju crvenokožaca i došljaka, jer deca možda ne znaju, ali možda je najveći i najduži genocid trajao upravo na području dve Amerike.\nOno što je publici važno jeste osloboditi ćurke porodičnog bremena Dana zahvalnosti i započeti sasvim novu istoriju i tradiciju koja se neće previše odraziti na tok američke istorije kakvu znamo. Vrednost ovog filma je upravo u svojoj jedinstvenoj kontroverzi i ambivalentnom duhu, jer ne postoji film u skorijoj istoriji dečjih animiranih filmova, koji će roditelji i potomci gledati toliko različito, uz dobranu dozu zabave, smeha i akcije.\nMožda će poneko dete za Dan zahvalnosti tražiti tofu umesto ćurećeg batka, a to će spasti neke pripadnike ćurećeg roda do sledećeg praznika. U svakom slučaju, Ćurke na slobodi je za roditelje politička satira, za decu puka zabava sa 3D preslatkim karakterima, a subverzivni mod neće promeniti ni istoriju filma ni istoriju kuvara.\nNatura se pitanje eventualnog sličnog projekta kod nas, u kome bi se dva praseta vratila u vreme pre Prvog srpskog ustanka i uticala na malog Karađorđa da se mane masne rabote da postane najpoznatiji svinjar u regionu. Zvuči dobro kao kafanski vic.\nGlumci: Woody Harrelson, Owen Wilson, Dan Fogler\nU bioskopima: „Tarzan 3D“ curke na slobodi · film · recenzija


DNEVNI HOROSKOP: Pred Vodolijama je dan PREISPITIVANJA, dok se Lavovima preporučuje da USPORE sa naglim odlukama! Evo i zašto! | Topvita | Ekologija | Ishrana | Zdravlje\nVi ste velikodušni prema mnogima, ali kada je reč o vašem emotivnom partneru, nailazite na poteškoće da mu udovoljite. Ne bi bilo loše da naučite jednu važnu lekciju – da kažete "ne". Ne dozvolite da vas iko iskorištava, pa čak i kada se radi o vama bliskim ljudima. Ne donosite nikakve drastične poslovne odluke, a ukoliko ste u potrazi za poslom, sačekajte povoljniji momenat.\nDNEVNI HOROSKOP: Škorpije se konačno vraćaju u sedlo, dok je pred OVNOVIMA izrazito NAPORAN DAN – OVO JE RAZLOG!


Zaplijenjena velika količina oružja u Bosanskom Brodu\nPripadnici SIPA-e su u noći s četvrtka na petak izveli akciju na području Bosanskog Broda u kojoj su uhapsili dvije osobe i pronašli veliku količinu oružja, municije, eksplozivnih naprava i vojne opreme.\nSlobode su lišeni I. L. (1961) i J. G. (1950).\nPretresima kuća i pomoćnih objekata osoba lišenih slobode pronađene su četiri automatske puške, poluautomatska puška, vojnička puška M48, puška tzv. pumparica ručne izrade, dvije malokalibarske puške, pet lovačkih karabina, tri lovačke puške, pištolj browing 7,65, dva pištolja sa manevarskom municijom (tzv. plašljivac), 2.389 komada municije različitih kalibara, četiri optike za lovačku pušku, 11 okvira za automatsku pušku, pet ručnih bombi, sporogoreći štapin oko šest metara sa četiri kapsule, šest fišeklija za bombe, dvije fišeklije za municiju.\nUhapšene osobe će nakon saslušanja u prostorijama SIPA-e, uz izvještaj o počinjenom krivičnom djelu, biti predane Okružnom tužilaštvu u Doboju. Akcija koja je započela jučer, a završila kasno sinoć, je izvedena po naredbi Osnovnog suda u Derventi.


Prestoni Kragujevac: U javnom prostoru - Obštestvo kragujevačko; Obrasci ponašanja\nKoncentracija stanovništva i prostorno sažimanje u varoškim naseljima podrazumevali su složeniju organizaciju života i rada od one koja je postojala u seoskim sredinama. Društveno organizovanje, staranje o javnom redu i miru, ličnoj i imovinskoj sigurnosti, higijenskim i sanitarnim prilikama – neki su od aspekata života u urbanim sredinama koji su u Kragujevcu bili aktuelni već 20-ih godina 19. veka. Država je rano počela da interveniše na polju komunalne organizacije; politika državne intervencije, koja je bila naročito intenzivna tokom 30-ih godina, ogledala se prvenstveno u izdavanju sve većeg broja propisa kojima je regulisan život u varoši. Njihovo sprovođenje nailazilo je, međutim, na mnoštvo prepreka, od tehnološke zaostalosti i siromaštva do mentalitetskih osobenosti koje se nisu dale lako menjati.\nVaroško stanovništvo predstavljalo je društvenu celinu – opštinu, koja je u izvorima nazivana obštestvo ili, nešto ređe, obština.176 Opštinu su činili svi varošani – i čaršilije i stanovnici kragujevačkih mala. Knez i predstavnici vlasti su se u različitim prilikama obraćali obštini kragujevačkoj, obštestvu kragujevačkom ili obštestvu čaršije i varoši ovdašnje. Na primer, u jesen 1820. godine, činovnici su izvestili kneza da su „jutros svu Obštinu Kragoevačku pred Muselimov Konak sobrali i poslate Buruntie točno pred Narodom pročitali”. Na opštinu se apelovalo u slučajevima kada je bilo potrebno obratiti pozornost na neku opasnost u varoši, kakvu su predstavljali požari, epidemije, razni krivični prestupi i sl.177 I opština se u različitim prilikama obraćala knezu. Tako je, na primer, opština molila kneza da joj postavi učitelja u „gornjoj školi”, kao i da se u varoši otvori više kasapnica; članovi opštine umeli su i da se požale knezu na ponašanje njegovih činovnika, a verno obštestvo kragujevačko redovno je knezu čestitalo praznike.178\nSvaki potencijalni stanovnik varoši prolazio je kroz inicijaciju: pred Kragujevačkim sudom se obavezivao na primereno vladanje, a jedan član opštine je tom prilikom za njega jemčio. U sudskom protokolu bi potom bila napravljena zabeleška kao u sledećem slučaju: „Obvezuje se Đorđe Banković koji je prie nekoliko dana iz Kruševca doselio se ovdi, s kućom svojom, da neće ni u kakvo rđavo delo stupiti nego da će raditi kao i ostali ljudi domaći posao. Jemac za njega Sava Vučković meandžija”.179 Znatan broj doseljenika, često privremenih, bili su muškarci u potrazi za poslom, koji su kao sluge stupali u službu kod kragujevačkih majstora i trgovaca. Nestalnost njihovog položaja u opštini bila je element koji ih je, bar u očima varošana koji su već bili „ukorenjeni” u Kragujevcu (kao porodični ljudi i/ili vlasnici imovine), činio potencijalnom opasnošću po sigurnost, najčešće imovinsku. Stoga je svaki majstor – „gazda”, po prijemu sluge u službu morao da jemči za njega da neće „ni u kakvo rđavo delo stupiti”. Ukoliko bi sluga rđavo delo ipak učinio i iz varoši pobegao, krivična odgovornost i nadoknada za učinjenu materijalnu štetu padali bi na teret gazde.180 Odgovornost čitave opštine i svakog njenog člana za red i mir u varoši često je naglašavana. Na primer, u jesen 1834, zbog pogoršane bezbednosne situacije u varoši, Kragujevački sud je našao za shodno da se obrati opštini: „Budući da se od nekog vremena u varoši ovdašnjoj na nekoliko mesta poara pojavila, zato je sud naš za dobro našao obštestvu čaršije i varoši ovdašnje preporučiti da bi svaki o tom dobro pozor imao, da bi se lopovi pronaći mogli, odmah sudu prijaviti, no pri tom kmetovima, trgovcima i majstorima strogo se nalaže da svi složno i svaki u svom esnafu sve dobro motri i izvidi i da jemče za svoje članove – majstore, kalfe i sluge”.181\nKragujevačka opština imala je važnu ulogu u proslavama državnih praznika i održavanju različitih svečanosti u prestonici. Masovno učešće stanovnika Kragujevca uveličavalo je svaku državnu ceremoniju i doprinosilo slavljenju srpskog kneza. Naročito svečani bili su dočeci kneza po njegovom povratku iz diplomatskih misija. Od svog osnivanja, 1834. godine, Novine srbske su građanima Srbije dočaravale velelepnu atmosferu koju su stanovnici prestonice u takvim prilikama priređivali svom vladaocu. Doček kneza u Kragujevcu u novembru 1834, po povratku sa puta na kojem je dobio visoko tursko odlikovanje, detaljno je opisan u zvaničnom srpskom glasilu. Deo varošana izašao je knezu u susret do Maršića, drugi deo ga je dočekao i pozdravio na Mečkovačkom polju, a najveći broj varošana ga je svečano dočekao u čaršiji:\n„Svim putem kroz čaršiju stojali su i pozdravljali Knjaza i Kragujevčani i Kragujevčanke, i staro i mlado, i malo i veliko, sve živo želivši, viditi Knjaza, koji nam se vraća ukrašen milostju carskom”. Preostali varošani su svog vladaoca dočekali pred njegovim konakom, a „uveče i noću osvetlili su Kragujevčani domove svoje za znak veselja svoga, što im se knjaz zdrav vratio s onolikoga i onako važna puta u sred[in]u njinu”.182 Navedeni model ponašanja građana – iskazivanje poštovanja i privrženosti vladaocu, kao i medijska prezentacija tog modela u cilju njegovog promovisanja i učvršćenja vladaočeve vlasti, postali su sastavni deo politike svakog budućeg režima.183\nSastavni deo državotvornog procesa bilo je i formiranje poželjnih modela ponašanja u javnom prostoru. Kao motiv za njihovo uspostavljanje navođena je potreba usvajanja kulturnih standarda koji su odlikovali evropske narode. Osim naglašene želje i namere da „narod naš u svačemu prosveštenima [prosvećenim] narodima približi”, država je kao motiv imala i uspostavljanje kontrole nad građanima; ona im nije samo preporučivala određene obrasce ponašanja, već ih je u znatnom broju slučajeva i obavezivala na njihovo praktikovanje, preteći kaznama onima koji bi se o njih oglušili.184\nJedna od prvih mera koje su u cilju „vaspitavanja” građana preduzimane u modernoj Srbiji bilo je njihovo pozivanje da ispunjavaju svoje hrišćanske dužnosti i da poštuju pravila ponašanja koja je propisivala crkva. U vremenu u kojem crkva i država nisu bile odvojene, država je, kao moćnija institucija, preuzela na sebe obavezu da građane obaveže na pokornost crkvi, a na taj način i na pokornost državnom autoritetu. Pred početak svakog crkvenog posta predstavnici lokalne vlasti dobijali su nalog da stanovništvo opomenu na obavezu „da za vreme posta prilježno idu u crkvu i da se svaki ispovedi i pričesti”; predstavnici civilne vlasti imali su obavezu i da nadgledaju prilježnost građana u izvršavanju hrišćanskih dužnosti, kako nijedan od njih ne bi ostao neispoveđen i nepričešćen.185 Osim države, očekivanja od svojih članova da ispunjavaju hrišćanske dužnosti imala su i esnafska udruženja. U već pominjanom nacrtu pravila dunđerskog esnafa u Kragujevcu iz 1841. godine, članovima esnafa se, između ostalog, preporučivalo i da nedeljom redovno idu u crkvu i da se mole: prvo za predstavnike vlasti, potom za svoje bližnje, a na kraju i za sebe.186\nRedovno prisustvo činovnika nedeljnoj liturgiji se podrazumevalo. Nemački putopisac Vilhelm Rihter ostavio je opis „jedne zimske crkvene parade nedeljom u Kragujevcu”, naročito svečane zbog hrišćanskog praznika koji se tog dana slavio, a kojoj je prisustvovao i knez Miloš. S obzirom na to da je crkva mogla da primi ograničen broj varošana, mnogi su za vreme službe stajali ispred crkve. Rihterovom oštrom oku nije promaklo da je tek na zvuk crkvenih zvona koja su oglašavala početak službe, „činovnik zaključio da je za njega došlo vreme da se uputi crkvi i da se smesti ispred nje, kako Knez u povratku ne bi primetio nečije odsustvo i da bi mogao o svakome da ima čvrsto uverenje religioznosti”.187\nUčvršćivanju hrišćanskih obrazaca ponašanja trebalo je da doprinese i ukidanje postojećeg običaja trgovanja u čaršiji i na pijaci nedeljom. „Naš narod često svetu nedelju, a i još neke zapovedne praznike često božijoj volji protivno provodi, i to tako što po varošima i kasabama čaršiju otvara i javni pazar drži”, pisalo je u obrazloženju uredbe kojom je 1839. godine zanatlijama i trgovcima zabranjeno da nedeljom i na zapovedne praznike otvaraju dućane.188 Tako je kragujevački pazar, koji se godinama održavao nedeljom, od 1839. godine počeo da se održava subotom.\nRad na hrišćanskom obrazovanju i prosvećivanju stanovništva uključivao je i borbu protiv raznih praznoverica, od kojih su neke predstavljale ozbiljne izazove javnom redu i miru. Takav jedan slučaj desio se uoči Sv. Ilije 1836. godine, kada se po Kragujevcu i okolini raširila glasina „da će zemlja na kojoj varoš i sela leže propasti, i da će narod tom prilikom u propast otići”.189 Čim je ovaj glas počeo da se širi po čaršiji i sokacima i da uznemirava nedovoljno prosvećeno stanovništvo, predstavnici vlasti dobili su nalog da objašnjavaju zastrašenim varošanima „da je taj glas budalast i da dolazi od nekog budalastog čoveka”, kao i da je protivan kako hrišćanskoj veri, tako i zdravom razumu. Direktor kragujevačke policije celu noć je s patrolom po čaršiji išao, pokušavajući da smiri uplašene varošane. Uprkos njegovom trudu, „narod je ustrašivši se od tog sujeverja onu noć gomilama u polju noćio”. Policija je dobila nalog da vinovnika tih glasina pronađe i kazni, a ko god bi o tom „sujeverju i budalaštini” i dalje govorio, trebalo je da se privede sudu.190\nPočetkom 30-ih godina počeli su da se uobličavaju poželjni obrasci ponašanja građana u kontaktu s predstavnicima vlasti. Stari podanički rituali, koji su podsećali na tursko vreme, postepeno su se povlačili pred novim modelima ponašanja, nastalim po uzoru na evropske standarde. Osim modernizovanja forme, novi obrasci ponašanja reflektovali su i društvenu hijerarhiju koja je u to vreme u Srbiji uspostavljana. Godine 1832. je, na primer, stanovništvu i činovnicima Kragujevačke nahije preporučeno kako treba da se ponašaju u određenim situacijama:\n„Da se ukorenjeni među narodom običaj ukine po kojem se činovnicima i njihovim suprugama ljube skut i ruka, jer to samo njegovoj svetlosti, kao vladajućem knezu pristoji. Činovniku je pak dužnost da knjaza u skut i ruke ljubi kao znak poštovanja i to o praznicima – Danu rođenja knjaževog, Vaskrsu, na Duhove, Božić, Novo leto, po dolasku kneza s dalekog puta [...], po primeru drugi prosvešteni evropski naroda, kojima u svemu što je dobro, sve većma i većma približavati se valja [podvukla A. V.]. Pred starima našim kapu da skinemo, pristojno njima poklonimo se, i običnim pozdravom pozdravimo i[h] i učtivo pred njima stanemo. A činovnika dužnost će biti koju im i sama učtivost nalaže, podčinjene svoje i mlađe, posle uzvraćenog pozdrava, opomenuti da kapu na glavu metnu”.191\nPoželjno ponašanje građana prema lokalnim predstavnicima vlasti podrobnije je opisano u uputstvu koje je izdato naredne, 1833. godine. U njemu je navedeno „da svako malo i veliko, staro i mlado, kad bi koji starešina narodni, bio on mirski ili duhovni pored njega prošo, na noge ustane, kapu skine i učtivo pozdravi ga. Pored visočajše volje i sama učtivost i pristojnost na to nas poziva, da tako starešinama čest odamo, i njih kao naše poglavare i starešine počitujemo”.192 Poštovanju građana prema predstavnicima vlasti trebalo je da doprinese i oblačenje činovnika u uniforme. Sjaj činovničkih uniformi kod pojedinaca je, međutim, više doprinosio želji za oponašanjem činovničkog odevanja, nego ulivanju poštovanja prema njima. Već 1836. primećeno je da su pojedini žitelji Kragujevca samovoljno počeli da nose uniforme; stoga su upozoreni da je nošenje uniformi dozvoljeno samo vojnim licima i članovima Državnog saveta, dok je svim ostalim građanima zabranjeno, a naročito đacima, „koji jake [okovratnike] crvene ili crvenim gajtanom okružene nose”.193 I posle ovog upozorenja, pojedini elementi uniformi, oni najsjajniji, mogli su se videti na građanskoj odeći. Stoga je dve godine kasnije zabranjeno i nošenje zlatnih i srebrnih gajtana na odeći, kao i crvene čoje „na kapama i drugim aljinama”.194 Kao što u stara turska vremena hrišćanima nije bilo dozvoljeno da nose sve elemente odeće koje su mogli da nose muslimani, tako ni u novim političkim okolnostima običnim građanima nije bilo dozvoljeno da nose delove odeće koji su smatrani privilegijom visokih činovnika.\n176 Opština kao upravna jedinica sve do 1839. godine nije bila zakonski regulisana, R. Ljušić,\nKneževina Srbija, Beograd 2004, 240–241.\n177 Knjažeska kancelarija. Kragujevačka nahija 1815–1839, 119; AS, SOK, DP, 1834/341.\n178 Na primer, Kragujevačka opština se 1834. žalila knezu na ponašanje Sime Paštrmca prilikom plastidbe sena, AS, SOK, DP, 1834/259. Slično i: 1839/357; AS, KK, XV/1594, 1980, 2105.\n179 AS, SOK, DP, 1829/394.\n180 Isto, 1829/506.\n181 Tom prilikom je iz svakog esnafa izabrano nekoliko viđenijih članova koji su morali da jemče za ostale pripadnike esnafa, videti: isto, 1834/401.\n182 Novine srbske, br. 45, 10. novembar 1834.\n183 Termin građanin koristimo u značenju državljanin, odnosno u smislu političkog subjekta, iako bi u izvesnim slučajevima adekvatniji termin bio podanik; period o kojem pišemo bio je vreme tranzicije podanika u građane.\n184 AS, SOK, DP, 1833/818.\n185 Isto, 1834/62; 1835/48; 1836/82.\n186 Arhivska građa za zanate, XLV.\n187 V. Rihter, Prilike u Srbiji pod knezom Milošem do njegove abdikacije 1839. godine, Kragujevac 1984, 103–104. Nićifor Ninković je u svojim memoarima zabeležio da je knez Miloš primetio da njegova žena ne dolazi nedeljom na liturgiju i da ga je grdio zbog toga, N. Ninković, nav. delo, 196.\n188 Od ovog pravila bile su izuzete samo bakalnice, koje su njihovi vlasnici mogli da otvore po završetku liturgije, „i to ne sa čaršije, već iznutra u avliji”. I mehane i kafane mogle su biti otvorene po završetku liturgije, Zbornik zakona i uredaba, I, 113–115.\n189 AS, SOK, DP, 1836/452.\n190 Istragom se došlo do dva moguća izvora glasina: jedan su bili trgovci iz Jagodine, koji su na putu za valjevski panađur prolazili kroz Kragujevac, a drugi je bio jeromonah manastira Vraćevšnice, AS, KK, 1808, 1818; AS, SOK, DP, 1836/452.\n191 AS, SOK, DP, 1832/533.\n192 Kao i u prethodnim slučajevima, i ovog puta je kao motiv za izdavanje uputstva navedena želja da se stanovništvo prosveti, videti: isto, 1833/818.\n193 Isto, 1836/442.\n194 Isto, 1838/571.


Vučića zaustavila kosovska policija na putu ka selu Banje - Jutarnji GLASnik\nStotine Albanaca, među kojima i veterani OVK, blokirali su bagerima i balvanima put prema selu Banje. Uprkos odluci kosovske vlade, predsednik Vučić krenuo tamo\nKako javlja RTS, u selu Trnava su se čuli i rafali.\nKako je naveo ministar odbrane Aleksandar Vulin, to čine naoružani veterani terorističke OVK i da za to odgovornost snosi Kadri Veselji.\nVučić je, inače, danas nastavio dvodnevnu posetu KiM uručivanjem donacije Kliničko bolničkim centrima u Kosovskoj Mitrovici i Gračanici, a potom i posetom radovima na izgradnji naselja „Sunčane doline“ u Zvečanu.\n08.00 – Predsednik Vučić je stigao u KBC Kosovska MItrovica.\n08.15 – Direktor Zdravstvenog centra u Kosovskoj Mitrovici Milan Ivanović rekao je da je to drenički kraj, poznat po ekstremisitma i najvećim zločinima koje su Albanci počinili.\n„Očigledno je da su Albanci nervozni. Ovo nije spontan, već organizovan protest od strane njihovih saboraca i političkog vrha sa ciljem da se poremeti poseta i da se Srbi prestraše“, rekao je Ivanović za javni servis.\n08.27 – Ministar policije Nebojša Stefanović rekao je, povodom blokade puta na trasi posete predsednika Aleksandra Vučića KiM, da se situacija na Kosmetu usložnjava i da se prati iz minuta u minut.\n08.35 – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić stigao je u „Sunčanu dolinu“, povratničko naselje u izgradnji koje će kada bude završeno primiti više od 350 povratničkih porodica.\n08.44 – Ministar odbrane Aleksandar Vulin kazao je da se u ovom trenutku u okolini Drenice, kuda predsednik Srbije Aleksandar Vučić treba da prođe do sela Banje, na pet mesta puca, da to čine naoružani veterani terorističke OVK i da za to odgovornost snosi Kadri Veselji.\n08. 55 – Vučić je obišao Kliničko bolnički centar Kosovska Mitrovica. Predsednik Srbije je tom prilikom uručio vrednu opremu i vozila za KBC Mitrovica i KBC Gračanica: dva potpuno opremljena saniteta, moderni ultrazvuk, operacioni sto za ginekološku salu, transportni inkubator, veći i manji doboš za sterilizaciju, materijal za operacionu salu i drugu opremu. Vučić je u KBC razgovarao o dodatnim ulaganjima, kako bi taj Klinički centar bio najbolji i najmoderniji.\n09.01 – Prištinski mediji objavili su fotografije i video snimke s barikada na putevima u KiM kojima bi trebalo da prođe predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n09.15 – Prištinska vlada je donela odluku da se poseta predsednika Srbije Aleksandra Vučića selu Banje otkaže iz bezbednosnih razloga.\n09.40 – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je jutros, povodom informacija o blokadi veterana OVK na putu kojim danas treba da prođe ka selu Banje, južno od Ibra, da stvari treba da se rešavaju rečima i pameću, a ne oruđem i oružjem.\n09.45 – Kod barikade je jedna patrola Kfora, sa dva pripadnika te misije, kao i KPS, koji ne dozvoljavaju prolaz izveštačima Tanjuga. Oni samo posmatraju događaje, ali ništa ne preduzimaju na uklanjanju blokade. Na mestu na kojem je zaustavljena ekipa Tanjuga je i generalni sekretar vlade Srbije Novak Nedić, koji se takođe bio uputio u srpsku enklavu u Banjama\n09.47 – Vučić krenuo ka selu Banje, uprkos odluci kosovske vlade. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će pokušati da dođe do sela Banje, a ako ne bude uspeo, doći će nekom drugom prilikom.\n10.10 – Kosovski premijer Ramuš Haradinaj sopšstio je danas da odluka o zabrani posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića području Drenice stupa na snagu odmah i da je ispred svega sigurnost građana.\n10.20. Na putu Zubin Potok Banje, predsednika Vučića zaustavila kosovska policija i zabranila posetu Banjama, javlja Pink. U toku je rasprava između policajaca i predsednika Vučića\n10:33. VUČIĆ NIJE USPEO DA PROĐE\n10:35. PREDSEDNIK NA PUTU ZA KOSOVSKU MITROVICU\nPredsednik Aleksandar Vučić vraća se za Kosovsku Mitrovicu alternativnim putem jer kosovska policija nije mogla da mu garantuje bezbednost tokom boravka u selu Banje gde je trebalo da se sretne sa 300 Srba koji žive u albanskom okruženju – saznaju Novosti\nIzvor: Agencije, Jutarnji GLASnik\nTagged ALEKSANDAR VUČIĆ, KOSOVO I METOHIJA, POSETA


Ukrajinski pobunjenici razvili višecevni raketni lanser - Global Defence\nVišeraketni sistem Čeburaška kojeg su razvili ukrajinski pobunjenici ( foto: Defence Blog)\n15/05/2018 Saša Radomirović 0\nPobunjenici koji kontrolišu istočni deo Ukrajine razvili su višecevni raketni sistem pod nazivom Čeburaška, koji je premijerno predstavljen pre nekoliko dana. Prema fotografijama dostupnim u medijima, mogu se videti dve zasebne lansirne jedinice sa po 32 rakete, po svemu sudeći kalibra 217 mm.\nMinimalni domet ovih raketa iznosi oko 1500 m, dok je maksimalan procenjen na oko 9600 m. Lansiranje projektila može da se izvede na dva način iz kamionske kabine ili sa određene distance\nLanseri su montirani na zadnjem delu kamionske šasije KrAZ-260. Ova platforma obezbeđuje maksimalnu brzinu do 80 km/h, dok ukupni radijus iznosi 600 km.\nAko pogledamo koncept Čeburaške, možemo reći da ona podseća na ukrajinski BM-21K Grad, čiji je razvoj započeo 2001, kako bi se zamenili stariji višeraketni sistemi BM-21. Prvi prototip napravljen je 2009, a nakon izvesnog vremena ušao je u naoružanje. Ono što najviše Čeburašku povezuje sa BM-21K jeste kamion KrAZ-260. Razlika je u lanseru, gde ukrajinski ima 40 cevi, u koji staju rakete kalibra 122 mm dometa do 40 km.\nRaketni sistem „Pahulja“ kojeg su razvili pobunjenici (foto: weaponnews)\nPored ovog višeraketnog sistema koji je već prema rečima pobunjenika “testiran”, uočeno je još jedno vozilo KrAZ na kojem su se nalazile dve rakete kalibra 324 mm i dometa 9600 m. Ovaj raketni sistem označen je kao „Pahulja“.\nTakozvana Donjecka narodna republika radila je i ranije na modifikaciji i razvoju sopstvenog naoružanja, čija je osnova uglavnom bila zaplenjena tehnika ukrajinske vojske. Vrlo je verovatno da su u ovim poduhvatima imali ulogu i određeni stručnjaci iz Rusije, koji od starta podržavaju pobunjenike na istoku Ukrajine.\nTagovi:pobunjenici rakete Rusija Ukrajina


Zeman dobio drvenu automatsku pušku da gadja novinare omiljenim likerom | Novinska agencija Beta\nZANIMLJIVOSTI | 20.10.2017 18:50\nZeman dobio drvenu automatsku pušku da gadja novinare omiljenim likerom\nPredsednik Češke Miloš Zeman, poznat po tome da ne podnosi novinare, pohvalio se danas i pokazao im najnoviji poklon koji je dobio tokom obilaska zapadne Češke drvenu pušku sa napisom "na novinare" sa šaržerom u vidu flaše Zemanovog omiljenog likera.\n"Neću da provociram, ali bih da se pohvalim šta sam dobio u Nepomuku. Ovo je automat. A pogledajte, na njemu je napis 'na novinare'. Tako da možete polako da počnete da se povlačite jer ne umem da pucam. Ne plašite se, originalni šaržer napravljen je od flaše beherovke", rekao je Zeman na završnoj konferenciji za novinare tokom obilaska zapadne Češke.\nOvo nije prvi put da Zeman nišani na novinare, a u jednoj od poseta češkim vojnim bazama nišanio je na njih i pravim vatrenim oružjem.\nPre 10 dana Zeman je u Savetu Evrope šokirao svojim zahtevom obezbedjenju i zvaničnicima u pratnji da sklone snimatelja češke televizije koji je na korektnoj udaljenosti radio svoj posao i snimao posetu Strazburu, jer će ga u suprotnom ubiti.\nZemanov portparol Jirži Ovčaček pravdao je takvu reakciju predsednika time što češki javni tv servis vreba kada će predsednik, koji zbog dijabetesa ima probleme s nervima na nogama i teško se kreće, ponovo posrnuti, da to objavi i pripiše Zemanovoj neskrivenoj strasti prema alkoholu, posebno likeru Beherovka, koga se po sopstvenom priznanju ne odriče ni posle upozorenja lekara.\nSvet je obišla i njegova neslana šala ovog maja u Pekingu, kada je pogrešno verujući da ga niko ne čuje kazao predsedniku Rusije Vladimiru Putinu da u sali za konferencije ima suviše novinara i da bi ih trebalo likvidirati, na šta mu je Putin, kako su snimili ruski mediji, odgovorio da novinari ne smeju da se likvidiraju, ali da bi moglo da ih bude manje na dogadjaju.


Margareta i Slavica jedne su od štićenica u domu za starije i nemoćne u hrvatskom mestu Karlovac, a koji je zahvatio korona virus. Vremešna baka, koja je preživela dva rata je jedna od osam stanovnika ovog doma koji su prešli devedeset godina, a koji su uspešno pobedili koronu, piše 24.sata.\nBaka Margareta je uspešno pobedila virus koronu\nKako se navodi, do pre par godina Margareta gotovo da nikada nije bila kod lekara, a davno, pre nekih 40 godina, imala je jednu operaciju, dok je u poslednje vreme uzimala samo lekove za pritisak.\n"Davno, pre 40 godina je imala jednu operaciju, a u zadnje vreme je uzimala nešto malo lekova za pritisak, za drugo ne bih znao. Još pre dve godine je sve radila sama i u kući i oko kuće, kao i u bašti. Žilava je ona, samo je fizički sitna i slaba, zbog čega više nema snage i sada je nepokretna" priča Stjepan Krnežić, staratelj Margarete Kranjčec (99) iz Slapna kod Ozlja, najstarije korisnice Doma za starije i nemoćne Sv. Antun u Karlovcu koja je preležala virus koronu.\nPrema njegovim rečima, Margareta čitav život bavila poljoprivredom. Prvi suprug stradao joj je u ratu, pa se udavala dva puta. Kaže i da je svega svjesna i da bi i sada znala da izrecituje pesmicu iz prvog razreda osnovne. Dodaje da se tek povremeno gubi.\nInače Stjepan se brine i o Margaretinoj kćerki Slavici (80) za koju kaže da nažalost ima više dijagnoza od majke, a tokom života je ostala bez svojih najbližih, i bez supruga i bez sina, piše portal 24.sata.


Politika Privatnosti - astglobalshop.rs\nPrijavite se Registrujte se Porudžbine + 381 (0)63 471 540 + 381 (0)63 471 540 Najčešće postavljana pitanja Kontaktirajte nas\nPristupanjem sajtu astglobalshop.rs (astglobalshop.rs), Vi prihvatate i slažete se sa svim uslovima Politike Privatnosti. Ukoliko ne prihvatate uslove sadržane u Politici Privatnosti, potrebno je da odmah napustite sajt i prestanete sa korišćenjem usluga sajta.\nastglobalshop.rs (astglobalshop.rs) sajt je u vlasništvu firme AST Global Business DOO Beograd-Novi Beograd, sa matičnim brojem 21466824 i sedištem u Bulevar Mihaila Pupina 10G/VP17, Beograd, Beograd-Novi Beograd.\nPrilikom popunjavanja registracionog formulara na sajtu astglobalshop.rs (astglobalshop.rs), Vi prihvatate i slažete se sa time da će administratori sajta koristiti Vaše lične podatke za sledeće namene:\nSlanje obaveštenja o ponudama, popustima ili drugim komercijalnim informacijama vezanim za astglobalshop.rs (astglobalshop.rs) ili neku treću stranu, sa kojom astglobalshop.rs (astglobalshop.rs) ima poslovnu saradnju.\nMi čuvamo Vaše lične podatke kako bismo Vam slali informacije o Vašem nalogu na sajtu astglobalshop.rs (astglobalshop.rs), da možemo da Vas informišemo o statusu Vaših porudžbina i radi evaluacije kvaliteta proizvoda i usluga koje koristite.\nUslovi i regulative koji se odnose na korišćenje informacija dobijenih prilikom online plaćanja se nalaze u odeljku Uslovi korišćenja kompanije za procesiranje plaćanja i astglobalshop.rs (astglobalshop.rs) niti će zahtevati, niti će ćuvati informacije vezane za Vašu kreditnu karticu.