Република Српска за 27 година изгубила 400.000 становника - Нови Стандард\nU poslednjih pet godina, u proseku je svake godine u Srpskoj rođeno 9.500 beba, što je mnogo manje u poređenju sa prvim posleratnim godinama\nDemografska slika u Republici Srpskoj, kao i u Federaciji BiH, iz godine u godinu sve je gora zbog izraženog pada nataliteta i rasta mortaliteta, te zbog sve evidentnijeg starenja populacije. Prema podacima nekih svetskih organizacija, BiH je zemlja koja ima najnižu stopu nataliteta u Evropi. Demografske statistike pokazuju da BiH danas, u poređenju sa sedamdesetim godinama prošlog veka, ima trostruko manji natalitet i dvostruko veći mortalitet.\nPašalić za Politiku navodi da je opšta stopa nataliteta u Srpskoj u konstantnom padu još od završetka ratnih sukoba u BiH, te da se od 2011. godine primetno smanjivao broj novorođenih, a povećavao broj umrlih. U poslednjih pet godina, prema njegovim rečima, u proseku je svake godine u Srpskoj rođeno 9.500 beba, što je mnogo manje u poređenju sa prvim posleratnim godinama, kada je godišnje na svet dolazilo i do 15.000 novorođenčadi. U istom tom periodu godišnje je u proseku umiralo 14.500 osoba.\nPreporučujemodemografijademografska krizaDušanka StanišićmortalitetnatalitetRepublika Srpska


Šta Čubrilović kaže o hapšenju Vukanovića - Leutar.net\nŠta Čubrilović kaže o hapšenju Vukanovića\n24. maja 2021. LEUTAR Hercegovina, Republika Srpska, Vijesti 0\nVijest o hapšenju poslanika u NSRS Nebojše Vukanovića u Trebinju izazvala je mnoge reakcije u BiH. Posljednja dolazi od Nedeljka Čubrilovića, koji je na pitanje reporterke N1 pročitao šta kaže Poslovnik iz Ustava u ovom slučaju.\nČubrilović je rekao da član 111. Poslovnika, a Član 73. Ustava govori o tome.\n“Poslanici u Narodnoj skupštini i članovi Vijeća naroda neće biti krivično ili građanski odgovorni za bilo koji postupak izvršen u okviru njihovih dužnosti u zakonodavnim organima Republike Srpske.\nNa imunitet koji imaju, lica iz člana 3. ovog zakona mogu se pozvati u bilo koje vrijeme za postupke izvršene u okviru njihovih dužnosti u navedenim institucijama, ali se on ne može smatrati opštom preprekom za krivično gonjenje ili pokretanje parničnog postupka.”\nPolicijski službenici Policijske stanice Trebinje su danas, oko 10,40 časova, lišili slobode lice inicijala N.V. zbog počinjenih prekršaja po Zakonu o javnom redu i miru RS, naveli su u saopštenju iz MUP RS.\nDruga prijava je evidentirana oko 10,30 časova kada je lice inciijala N.V. prijavljeno da snima lica inicijala M.B. i B.S., predsjednike Osnovnog i Okružnog suda u Trebinju, kao i da galami na Trgu slobode u Trebinju“, navode u saopštenju.


Reflektor > Članci > Fudbal > Danas na meniju: Vojvodina, Kup verzija\nDanas na meniju: Vojvodina, Kup verzija\nTakmičenje koje smo osvajali najviše u poslednjih deset godina se približava kraju i na jednu smo utakmicu od finala. A nakon iste najverovatnije gledaćemo četvrti ovosezonski derbi i četvrto finale Večitih rivala u poslednjih pet godina.\nPartizan je nakon utakmice protiv dva člana Srpske lige – Istok, najpre Trajala koju je dobio sa 3:0 u Beogradu i protiv Dubočice iz Leskovca koju je dobio minimalnim rezultatom u Nišu, za protivnika u društvu osam najboljih dobio člana Prve srpske lige – Loznicu. I tu utakmicu su crno-beli dobili bez primljenog pogotka, a poslali su dva precizna hitca u mreži protivnika.\nKontroverzan je bio žreb za polufinale, mnogi su smatrali da je namešten, jer su crveno-beli iz Novog Sada bili nezgodan rival za naše komšije sa druge strane brda, ali o tome ćemo drugi put.\nPrvi protivnik u šesnaestinifinala „Lalama“ bio je takođe član Srpske lige – Istok, Jagodina. Na domaćem terenu uz pet komada u mreži protivnika i bez nijednog primljenog gola poslali su goste nazad kući. Sledeći ko se isprečio našem današnjem protiviku bio je Javor. U Ivanjici meč je završio 1:1 tokom regularnog toka utakmice, ali su nakon boljeg izvođenja kaznenih udaraca izbacili domaćine i zakazali duel sa još jednim prošlogodišnjim srpskoligašem i članom istog ranga takmičenjakao tim sa zapada Srbije, ekipe Rada. Na Banjici „Građevinari“ su primili četiri komada i doživeli sraman poraz. Nakon te utakmice Vojvodina je zaverila plasman u polufinale koje se od pre dve sezone igra na jednu utakmicu.\nGostima ovo je poslednja šansa da izbore kvalifikacije za Ligu Konferencije, jer u domaćem takmičenju, Superligi imaju lošu sezonu. Na dva kola pre kraja nalaze se na pretposlednjoj poziciji u plej of grupi i na dosadašnje 35 utakmice imaju 12 pobeda, 6 remija i čak 17 poraza uz negativnu gol razliku 42:48. Ne briljiraju ni na gostovanjima gde su se 4 puta vraćali sa punim plenom, isto toliko puta delili bodove sa rivalom i osvojili nula bodova deset puta.\nU regularnom delu ove sezone, Partizan je u Novom Sadu u prvoj utakmici slavio sa 2:0 uz dva gola kapitena Izraela Bibarsa Natha. Drugi meč koji je igran jesenas je takođe pripao Beograđanima, kao i poslednji koji se igrao u subotu. U prvom meču na JNA Pantić i Menig su doneli vodstvo domaćinu, Veljko Simić je nedugo nakon početka drugog poluvremena smanjio rezultat, ali to je bilo sve što su gosti uradili. Prednost je kasnije uvećao Rikardo Gomeš, a tačku na pobedu je stavio Miloš Jojić. Treći meč koji smo spomenuli i koji se igrao u okviru plej-ofa je takođe počeo sa dva gola na poluvremenu u mreži „Lala“. Najpre mlađani Nikola Terzić ubrzo nakon početka utakmice i gol mašina Rikardo Gomeš u finišu su se upisali u listu strelaca. Kasnije gosti su postigli gol, ali nisu uspeli da naprave senzaciju.\nOd kad je Srbija postala samostalna država, ova dva današnja rivala imali su ukupno pet obračuna u najmasovnijem fudbalskom takmičenju u Srbiji. Prva utakmica se odigrala 15. Aprila 2010. u polufinalu. Sa 1:3 na JNA bolji su bili gosti. Zanimljivo nakon tog meča smenjen je trener Goran Stevanović, a njega je nasledio sadašnji šef stručnog štaba. Drugi meč je verovatno i najskandalozniji u istoriji duela ova dva tima, a to je ono finale 11. Maja 2011 kada su gosti svojevoljno napustili stadion „Rajko Mitić“ i taj meč izgubili službeno sa 0:3. U polufinalu Kupa za sezonu 2016/17 koje se igralo na dve utakmice, prva utakmica u Novom Sadu je završena bez golova, dok je Uroš Đurđević jedinim golom na utakmici odneo crno-bele u finale. Pretposlednji duel u Kupu, desio se pretprošle godine u finalu. Nakon završenih 2:2 i epskog preokreta Partizana, te sramne igre u produžetcima, Vojvodina je boljim izvođenjem penala odnela pobedu i trofej iz Niša. I na kraju, poslednji duel desio se prošle godine, opet u polufinalu. Pogotkom Svetozara Markovića, Partizan se revanširao za poraz u finalu Kupa i kao i 2017. i tada zakazao duel protiv Zvezde.\nUlaz na ovom meču za sve ljubitelje fudbala biće besplatan, a karte možete preuzeti na blagajnama. Sudije na ovom meču biće Stanko Ostraćanin kao glavni arbitar, Nemanja Petrović i Slobodan Pavlović kao pomoćnici. Start utakmice je zakazan u 16:30. Bilo bi poželjno da dođete i podržite klub u osvajanju duple krune, a ukoliko ne uspete i budete sprečeni, prenos utakmice možete ispratiti na Arenisport Premijum.\nNada je najopasnija stvar po čovjeka i njegovo psiho - fizičko stanje. Iz nade se rađaju očekivanja i razočarenja, laži, slatke a i one surove, kasnije sumnja u sebe i sopstvene mogućnosti, svaljivanje krivice na drugog, svađe...\nZar je važno ko je kriv?\nUspeli su „neroazuri“ da vrate dva pehara koji su dugo čekali – Kup Italije i Superkup Italije. Ali sezonu smatram neuspešnom, jer im je iz ruke iskliznuo onaj najvažniji – Skudeto. Možda i solidan nastup u Evropi ne bi pokrio tamu i gorčinu koju osećam k\nPočinju pripreme za još jednu sezonu, našeg stuba sportskog društva. Dešavale su se neke peripetije nakon završetka prošle sezone i o njima ćemo kasnije u ovom tekstu, kao i o stvarima koji nas očekuju.


Jun 08, 2021 13:24\nOna je, na otvaranju Regionalna konferencije "Tranzicija ka zelenoj ekonomiji", istakla da su javne politike, a posebno one vezane za zelenu agendu, nove načine rada, proizvodnje i potrošnje i "bešumnog" prelaska ka cirkularnoj ekonomiji, pitanja kojima se bave sve najrazvijenije države sveta, Evropska unija pa i Srbija.\n"Ova tema nije preko noći postala samo pollitička, ekonomska ili filozofska tema i nije samo tema za levicu koja hoće socijalnu pravdu, slobodu i zelenu ekonomiju, već je tema i za centar i za desnicu, koja hoće i budućnost i čuvanje porodice i tradicije i nacije i kompetitivne privrede", rekla je Joksimović.\n"Moja ključna poruka za današnji skup jeste neophodnost partnerstva i to na svim nivoima. Partnerstva koje premrežava tradicionalne podele javnih politika koje dugo kao da nisu komunicirale i gde smo imali razdvajanje rada javnog sektora, aktera poslovnog društva, mikropreduzetništva, poslovnih nacionalnih udruženja i međunarodnih poslovnih udruženja", naglasila je ministarka za evropske integracije.\n"Sve su ovo značajna i povezana poglavlja i moram da kažem da smo u poslednjih mesec i po dana uz ogromne napore uspeli da pripremimo ceo klaster 4", istakla je Joksimović.\n"Kroz IPA 3 finansijsku perspektivu koja sledi opredeljena su značajna sredstva za sve nas u regionu ali ne više po nacionalnim alokacijama već po projektima i to onim koji će imati jak element povezanosti i sprovođenja projekata koji se tiču pre svega klastera 4", pojasnila je Jadranka Joksimović.\nFabrici: Zelena agenda je agenda rasta\nAmbasador i šef Delegacije Evropske unije (EU) u Srbiji Sem Fabrici ocenio je danas ambicioznim plan EU da do 2050. godine prestane da koristi energiju dobijenu iz fosilnih goriva.\nGovoreći na otvaranju onlajn regionalne konferencije "Tranzicija ka zelenoj ekonomiji", on je rekao da je zelena agenda EU, čiji je cilj da do 2050. godine stvori ekonomiju koja neće ispuštati ugljenične gasove, sada postala deo evropske agende i politička agenda svih članica.\nOn je rekao da u Evropskoj uniji postoji pravna regulativa, a na Zapadnom Balkanu politička volja za zelenom ekonomijom.\nOn je rekao da je Srbija ranije ove godine usvojila važne "klimatske" zakone i da se sada očekuje njihova primena u praksi.\n"Važno je da gledamo realno: zelena agenda je agenda rasta. Zato je bitno da i javni i privatni sektor investiraju u zelene tehnologije. Tehnološki doprinos zelenoj agendi je ključ", kaže Fabrici.\nStalna predstavnica Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) u Srbiji Fransin Pikap je rekla da je najvažnije pitanje kako da dostignemo ekonomski rast, a da u isto vreme sačuvamo planetu.\n"To je suštinski ono o čemu se radi u zelenoj agendi", rekla je Pikap.\nOna je ocenila da je srpskoj ekonomiji za uspeh na stranim tržištima, posebno na tržištu EU, potrebno da se transformiše na zelenim osnovama.\nOna je pohvalila to što je Srbija pokazala političku posvećenost trasformaciji ka nisko karbonskoj ekonomiji i dodala da se nada da će fosilna goriva biti zamenjena gorivima iz obnovljivih izvora.\nJadranka JoksimovićFabrici"Tranzicija ka zelenoj ekonomiji"\nMilić: Tenzije na Kosovu samo uvod u energetska pitanja 108\nDačić: Jednostrane akcije na KIM moraju da prestanu 49\nVučić sa ambasadorima zemalja članica Kvinte: Deeskalacija krize na severu KiM 69


Guardian - Blic\nBrisel je još jednom udario šamar Džonsonu, a njegova poslednja nada mogla bi da bude RUPA U ZAKONU\nBritanski premijer Boris Džonson ide prema novoj ustavnoj krizi. On je na Tviteru ponovio da neće biti odlaganja Bregzita, samo nekoliko sati nakon što su vladini advokati škotskom sudu obećali da će se pridržavati zakona i tražiti odlaganje izlaska iz EU ako u roku od dve nedelje ne uspeju da postignu dogovor.\nKatar je kao domaćin organizator Svetskog prvenstva u fudbalu 2022. godine doživeo građevinski bum, ali je analiza "Gardijana" pokazala da radnici rade u potencijalno kobnim uslovima.\n"HTELI SU DA ME SKLONE" Snouden šest godina posle istorijskog otkrića progovorio o tome kako danas živi\nBivši američki obaveštajac i uzbunjivač Edvard Snouden, koji je prebegao u Rusiju, izjavio je da se zahvaljujući njegovim otkrićima danas živi u boljem, slobodnijem i sigurnijem svetu.\n"VOLIMO TE, BORISE" Džosonova retorika oduševljava ekstremnu desnicu, ali zašto je to OPASNO IGRANJE VATROM\nPrvi put u modernoj istoriji Velika Britanija ima premijera koga ekstremna desnica smatra svojim vođom.\nHoće li Britanci na NOVI REFERENDUM? Poslanici imaju ideju koja bi u igru vratila ODBAČENI DOGOVOR\nNovi savez između opozicionih stranaka i torijevskih "izbeglica" učinio je nezamislivo u britanskom parlamentu.\nDžonson izgubio bitku u parlamentu, a pogledajte ko zbog toga nije mogao da SKINE OSMEH S LICA (FOTO)\nSaga o Bregzitu se nastavlja. Nakon što su juče u parlamentu poslanici izglasali pokretanje procedure za zabranu Bregzita bez dogovora i tako nanaeli težak poraz premijeru Borisu Džonsonu, izgleda da je jedna osoba u njegovoj agoniji uživala - njegova prethodnica Tereza Mej.\nPre nego što je Donald Tramp prisustvovao svom prvom G7 samitu na Siciliji 2017. godine, lideri ostalih naprednih demokratija bojali su se da će ratoborni Amerikanac demontirati svetski poredak odbijajući njihove ideje ili da se čak neće ni pojatviti.\nPredsednik Južne Koreje, Mun Džae In, dao je obećanje na godišnjici oslobođenja od Japana pod čijom vladavinom se ova zemlja nalazila od 1910. do 1945. godine, da će do 2045. godine Korejsko poluostrvo ponovo biti ujedinjeno.\nAMERIKA U ŠOKU Kako je zločin iz mržnje ZAUVEK PROMENIO jedan od najbezbednijih gradova u Americi\nStanovnici nekada mirnog grada El Pasa i dalje su u šoku zbog masovne pucnjave koja je odnela najmanje 20 života.\nDRAMA U RUSIJI Gore šume površine kao dve Vojvodine, hiljade ljudi evakuisano nakon EKSPLOZIJE (VIDEO)\nU eksploziji skladišta municije u ruskom regionu Krasnojarsk poginula je jedna, povređeno najmanje osam osoba, a iz te oblasti je premešteno više hiljada ljudi u okviru evakuacija koje će trajati celu noć. Istovremeno, u Sibiru već neko vreme gore šumski požari koji postaju sve veći i sada su zahvatili toliki prostor da bi u njega mogle da stanu dve Vojvodine.\nKREMLJ U PANICI Da li je Rusija spremna da se SUPROTSTAVI PUTINU?\nNedeljama unazad Rusiju potresaju protesti nezadovoljnih građana i opozicije, a otpor ne jenjava i pored toga što je na hiljade ljudi uhapšeno zbog neslaganja sa zvaničnom državnom politikom. No, nemoguće je ne zapitati se da li je entuzijazam običnih građana dovoljan da se suprotstavi državnoj mašineriji oličenoj u Vladimiru Putinu.\nZLOČIN IZ MRŽNJE Ubica iz El Pasa ubijao po tržnom centru i to predstavio kao "odgovor na hispanoameričku INVAZIJU NA TEKSAS"\nLJUDI UMIRU OD GLADI Kako je klimatska kriza izazvala TALAS MIGRACIJA\nGrupa novinara britanskog Gardijana bila je u poseti zemlji koja se trenutno suočava sa ekstremnim sušama. Ovo je priča o tome kako je stanovnike Gvatemale priroda stavila pred svršen čin: Napustiti državu i otisnuti se u nepoznato ili umreti od gladi, ali među svojima.\nMilioner pedofil PRVI PUT pred sudom\nMada se nagađalo da je milioner pre sedam dana pronađen u zatvorskoj ćeliji u besvesnom stanju i sa povredama na vratu, moglo bi se reći da je delovao prilično zdravo kada se juče pojavio pred sudom u Njujorku.\nTrampove drakonske mere su im UTERALE STRAH U KOSTI, ali se jedne stvari PLAŠE JOŠ VIŠE\nOčajni i uplašeni migranti čekaju pred Federalnim imigracionim sudom. Zbog Trampovih drakonskih mera, prisutna je sveopšta neizvesnost. Niko nije siguran za svoj život.


TADIĆA NEMA NA LISTI: RIK proglasio listu koalicije LDP-LSV-SDS\nSnezana Djuric Pijevac\t 14.03.2016. 16:54h 11:04h\nBEOGRAD - Republička izborna komisija (RIK) proglasila je danas listu "Boris Tadić, Čedomir Jovanović - Savez za bolju Srbiju - LDP-LSV-SDS". To je sedma lista, koja je proglašena za predstojeće parlamentarne izbore.\nPrvi na listi je lider LSV Nenad Čanak, drugi je lider LDP Čedomir Jovanović, a na listi nema predsednika SDS Borisa Tadića. Među prvih 10 kandidata te koalicije za buduće poslanice su Nada Lazić (LSV), Marko Đurišić (SDS), Nataša Mićić (LDP), Goran Bogdanović (SDS), Nenad Milić (LDP), a utvrđeno je da je tu listu podržalo 13.673 građana, pravno valjanim izjavama.\nRIK je konstatovao prestanak članstva u toj komisiji Nenadu Konstantinoviću iz SDS, s obzirom na to da zakon zabranjuje da kandidat za poslanike bude u RIK-u. U prošireni sastav RIK-a, u ime koalicije čija je lista proglašena, imenovani su Iva Đinđić-Ćosić, kao član RIK-a i Dragan Ninković, kao zamenik člana.


Kosarka: Rezultati 2. kola Eurolige\nRezultati 2. kola kosarkaske Eurolige:\nFudbaleri Zepca pregazili ekipu Viteza\nRezultati susreta 11. kola Prve fudbalske lige FBiH:\nIbrahimovic najplaceniji u Evropi\nCentarfor Intera Zlatan Ibrahimovic potpisao je novi ugovor sa italijanskim klubom do 2013. istovremeno postavsi najplaceniji igrac u Evropi.\nRezultati Lige UEFA-e\nU cetvrtak su odigrane prve utakmice Lige UEFA-e. Postignuti su sljedeci rezultati:\nEduardo se vraca na teren za tri sedmice\nHrvatski nogometni reprezentativac Eduardo da Silva, koji je u veljaci dozivio tesku ozljedu, ponovno bi mogao zaigrati za Arsenal za tri sedmice, objavio je u cetvrtak trener engleskog nogometnog prvoligasa Arsene Wenger.\nIvica Osim: Bilo bi rizicno da se vratim trenerskom poslu\nIako se u potpunosti oporavio od opasnog mozdanog udara pretrpljenog u novembru 2007., bivsi trener reprezentacije Japana, Ivica Osim, najvjerovatnije se nece uskoro vratiti na klupu.\nParovi cetvrtfinala nogometnog Kupa BiH\nU Sarajevu je danas obavljeno izvlacenje parova cetvrtfinala nogometnog Kupa Bosne i Hercegovine.\nRezultati susreta 10. kola Prve nogometne lige FBiH\nU vodstvu je Olimpik sa 24 boda, a slijede Rudar sa 20, Vitez sa 19, Bosna, SASK Napredak i Jedinstvo po 17, Iskra 15, Bratstvo 14, Capljina 13, Troglav, Buducnost i Zepce po 12, GOSK 11, Ozren i Krajina po devet te Omladinac sa osam bodova.


Sjećanje na žrtve masakra u Ahmićima - Hronika.ba\nJulardžija: Mi se nadamao da se ovakve stvari više neće nikada dešavati u Bosni i Hrcegovini i da će naša BiH biti jedna prosperitetna država.\nPredstavnici Oranizacionog odbora za obilježavanje godišnjice osnivanja 7. Korpusa Armije R BiH i godišnjice osnivanja Armije Republike Bosne i Hercegovine danas su položili cvijeće i proučili Fatihu na spomen –obilježju u Ahmićima kod Viteza.\nDelegacija je posjetila i Šehidsko mezarje u Starom Vitezu gdje je položeno cvijeće i proučena Fatiha. Ovog 16. aprila obilježavanja godišnjice masakra bit će organizovano na poseban način zbog aktuelnih zabrana uzorkovanih pandemijom koronavirusa. Učenju dove i polaganju cvijeća prisustvovat će samo članovi porodica i vjerski službenici.\nPrethodni članakSedmi dezinfekcioni tunel za „sedmu silu“\nNaredni članakObilježena dvadesetsedma godišnjica zločina u Ahmićima


Posmatrači EU: Izbori na Kosovu dobro organizovani, konkurencija ograničena u opštinama sa srpskom većinom - Medija centar\nPosmatrači EU: Izbori na Kosovu dobro organizovani, konkurencija ograničena u opštinama sa srpskom većinom\nLokalni izbori na Kosovu bili su dobro organizovani i tokom kampanje su poštovane osnovne slobode. Takođe, veliki broj kandidata ponudio je biračima stvarni izbor, osim u opštinama sa srpskom većinom u kojima je politička konkurencija bila ograničena, navodi se u preliminarnom izveštaju Izborne posmatračke misije Evropske Unije.\n„Veliki broj kandidata ponudio je biračima stvarni izbor, osim opština sa kosovskim Srbima u kojima je politička konkurencija bila ograničena. Nažalost, žene su bile nedovoljno zastupljene u trkama za gradonačelnike, a i generalno u strukturama stranaka„, izjavio je rukovodilac Izborne posmatračke misije Evropske Unije Lukas Mandl.\nPosmatrači EU su, kako je saopšteno, mirno i uredno glasanje ocenili veoma pozitivno, iako su zabeležene određene zabrinutosti u vezi sa značajnim brojem slučajeva pomaganja pri glasanju. Takođe, ukazano je i na, kako je precizirano, sistematsko nepridržavanje pravila za prihvatanje ličnih dokumenata za identifikaciju birača sa isteklim rokom važenja.\nŠefica delegacije Evropskog parlamenta Viola fon Kramon rekla je da bi Kosovo moglo da posluži kao primer izbornih standarda u regionu.\n“Posmatranje lokalnih izbora pomoglo nam je da shvatimo kako se razvija i produbljuje demokratija na Kosovu, pokazalo se da je bilo pravih debata između političkih partija. Uprkos izbornoj konkurentnosti, većina političkih partija je ispoštovala jedna drugu i pridržavali su se od svojih poznatih govora”, navela je ona.\nIpak, prema rečima Viole fon Kramon, nivo demokratije, nije primećen u opštinama sa srpskom većinom.\n“Ponovo hoću da izrazim zabrinutost zbog sužavanja političkog prostora za Srbe. Primetili smo veliko prisustvo Srpske liste koja je ograničavala konkurentnost između političkih partija, neki sagovornici su prijavili i pritisak. To na severu nije čisto za demokratiju i ne može se ostaviti sa strane. I Srbi kao i svi ostali građani Kosova zaslužuju demokrtaske standarde„, rekla je Viola fon Kramon.\nPosmatrači Evropske Unije su saopštili da dugogodišnji nedostaci u zakonskom okviru ostaju nerešeni, kao i skoro sve prethodno iznete izborne preporuke EU. Poručili su da je nedostatak transparentnosti u finansiranju kampanja jedno je od ključnih pitanja koje se mora rešiti.\nEU je na sam dan održavanja izbora rasporedila više od 100 posmatrača širom Kosova. Izborna posmatračka misija EU posmatraće i drugi krug izbora za gradonačelnike koji će biti održan 14. novembra.


Dnevni izveštaj 11.09.2018\nNIIS: Novo postrojenje u Rafineriji nafte Pančevo počinje da radi u trećem kvartalu 2019.\nU Rafineriji nafte Pančevo u četvrtak (6. septembra) okončana je montaža opreme u okviru kapitalnog projekta za modernizaciju prerađivačkih kapaciteta Duboka prerada, saopštila je Naftna industrija Srbije (NIS). Projekat Duboka prerada predstavlja deo neprestane modernizacije Rafinerije u Pančevu, kako bi se za tržište Srbije i regiona obezbedila ponuda najkvalitetnijih goriva. Ovaj projekat vredan više od 300 mil EUR i jedan je od najvećih investicionih projekata u Srbiji, a nova postrojenja počeće da rade u trećem kvartalu 2019. godine - navodi se u saopštenju.\nMinimalac od 2019. godine 27.022 dinara - Sindikati nisu zadovoljni\nVlada Srbije prelomila je danas i ipak donela odluku da minimalna cena rada bude povećana za 8,6%, odnosno da cena po satu rada bude 155 dinara. Sindikati i poslodavci kao i predstavnici Vlade postigli su dogovor da u naredne tri godine minimalna cena rada dostigne visinu minimalne potrošačke korpe. Prema rečima ministra finansija Siniše Malog, minimalna zarada biće sledeće godine 27.022 dinara.\nFabriku Ravanica kupila Medela za 320.000 EUR\nFabrika konditorskih proizvoda Ravanica iz Ćuprije prodata je 7. septembra Medeli iz Vrbasa za 320.000 EUR, soapšteno je iz Opštinske uprave Ćuprija. Medela se obavezala da će u opremu Ravanice investirati milion evra. Na prodaju je bilo ponuđeno 100 odsto kapitala Ravanice po procenjenoj vrednosti od 261.000 evra. Najpoznatiji proizvod te fabrike je "bonžita" a u asortimanu ima više od 40 proizvoda.\nS&P500 potvrdio A rejting Triglava\nRejting agencija S&P juče je pritvrdila rejting Triglav osiguranja na „A“, sa stabilnim srednjoročnim očekivanjima. Prema saopštenju, potvrda dobrog rejtinga odražava snažnu poziciju Triglava u Sloveniji i regionu, postojanu profitabilnost i dobro upravljanje rizičnim delom kapitala.\nOporavak na tehnološkim akcijama omogućio rast indeksa na NYSE, Evropa u plusu, zabrinutost oko Italije Berxita popustila\nDelimičan oporavak na tehnološkim akcijama rezultovao je rastom vodećih indeksa u Americi tokom jučerašnjeg dana. Nasdaq je dobio 0,3%, podržan uglavnom skokovima na Facbooku i Microsoftu, dok je S&P500 dobio 0,2%. Dow je bio u plusu od 0,23%.\nNisu međutim sve tehnološke akcije juče dobro prošle. Na Apple je nastavljen pad pa je akcija izgubila dodatnih 1,3% na dnevnom nivou. Američki predsednik Donald Trump na neki način je počeo vršiti pritisak na ovu kompaniju da svoje proizvode izrađuje u SAD-u. Amazon je takođe bio u minusu i to od 0,7%\nProizvođač električnih automobila Tesla, juče je imao dobar dan. Akcija je dobila 8,5% a nakon što je brokerska kuća Baird izašla sa mišljenjem da akciju treba kupovati u svakom slučaju, jer će projekat giga fabrike omogućiti kompaniji da dugoročno postane konkurentna.\nEvropske berze završile su ponedeljak mahom u plusu, pošto investitori nisu previše pažnje obratili na pitanje trgovinskih tenzija. Pored toga, zabrinutost oko italijanskog deficita i Brexita je popustila pa je i to poboljšao sentiment.\nBanke su bile gotovo najbolje performirane od evropskih kompanija. Italijanske banke su posebno bile aktuelne, nakon uveravanja od strane italijanske vlade da deficit u državnoj kasi neće obesmisliti fiskalna pravila propisana od strane EU tela. Intesa Sanpaolo, UniCredit i Banco BPM su skočile 4,5% ili više.\nNekoliko poznatijih evropskih imena je juče imalo i loš dan, pre svega zbog snižavanja rejtinga od strane brokerskih kuća . Uprbom redu su to bili Ryanair, Glencore i Danske Bank, koji su redom izgubili 1,5 %ili više.


Politički pakao u ‘ekonomskom raju’ | MIŠLJENJA | Al Jazeera\nOpozicija u RS-u ne odustaje od svojih tvrdnji o kriminogenoj strukturi entitetske vlasti (Al Jazeera)\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik je posljednjih dana u novoj velikoj političkoj ofanzivi nastojeći preduprijediti kritike koje mu ponovo stižu sa svih strana, od onih političkih do onih, posrednih, za kriminal.\nDok od opozicije uspješno preuzima inicijativu igrajući na istu kartu na koju je zaigrala opozicija, a to je zaštita nacionalnih interesa, s druge strane na nju se obrušio svom žestinom proglašavajući je izdajnikom tih istih nacionalnih interesa i do krajnjih granica produbljujući međusrpski sukob u Republici Srpskoj čije će posljedice biti dalekosežne.\nTo raslojavanje, koje nema veze ni sa kakvom ideologijom i stranačkom pripadnošću, se do krajnjih granica zaoštrava na podjeli ko je patriota, a ko izdajnik nacionalnih interesa pri čemu su izdajnici svi oni koji iz Republike Srpske učestvuju u vlasti na nivou BiH, a samim tim i oni koji te stranke podržavaju. Neprestano mijenjajući taktiku i ofanzivno namećući nove teme, maksimalno koristeći medije u tome, Dodik je stalno korak ispred opozicije koja ga veoma sporo ili nemoćno prati neprestano se nalazeći u defanzivi.\nOvaj puta Dodik je u optuživanju otišao korak dalje. Prema njegovim riječima, najbliži su istini oni koji za Savez za promjene, kao učesnika u vlasti na nivou BiH, kažu da su podanici lidera SDA Bakira Izetbegovića.\nRaj koji opozicija ne vidi, a građani ne osjećaju\nA, Republika Srpska, pak, tvrdi njen predsjednik je jedno od najboljih mjesta za život. On je iznio niz podataka koji, kako tvrdi, pokazuju da ekonomija u Srpskoj ide uzlaznom putanjom, da Srpska nema nikakvih problema sa dugovima i da redovno izmiruje sve obaveze. Dodik se pohvalio kako su plate i penzije u Srpskoj veće nego ikada da entitet bilježi rast bruto domaćeg proizvoda, da se kreće uzlaznom linijom i da je evidentan rast industrijske proizvodnje. Dodik je ponovo istakao kako je Srpska bolji dio BiH i da je stanje ekonomije u njoj vidljivo bolje od stanja u Federaciji, a da se to ne primijeti od „galame“.\nSa podacima Milorada Dodika ne slaže se ni opozicija ni oni ekonomisti koji se o tome javno izjašnjavaju. Dragan Čavić poslanik Narodnog demokratskog pokreta (NDP-a) i ekonomista, u više navrata je ponovio kako je Srpska u stanju takve kreditne zavisnosti da od dvanaest mjeseci u godini tri mjeseca živi od kredita.\nSličan stav ima i predsjednik Partije demokratskog progresa (PDP-a) Branislav Borenović. Prema nezvaničnim informacijama iz ministarstva finansija Republici Srpskoj je u naredna tri mjeseca neophodno 620 miliona maraka da bi bio izbjegnut finansijski kolaps. Dodik je, međutim, iznio tvrdnje da novo, veliko kreditno zaduživanje kod Međunarodnog monetarnog fonda (MMF-a), pod još neutvrđenim uslovima i iznosom, ne ugrožava Republiku Srpsku.\n“Nesrećne su one zemlje koje imaju MMF, ili su prisiljene da ga imaju. Nažalost, mi smo prisiljeni i natjerani na tu vrstu priče jer su čitavoj BiH isključeni pristupi finansijskom tržištu, osim ovog koga modelira MMF”, rekao je Dodik novinarima boraveći nedavno u Trebinju i najavivši milionske investicije.\nSa riječima hvale nije izostala ni entitetska Vlada koja je u svom saopštenju navela da je usvojila Izvještaj o realizaciji Akcionog plana Republike Srpske za sprovođenje Reformske agende, pa ma šta to značilo s obzirom da građani o svemu tome nemaju pojma. Njima se predviđa provođenje aktivnosti u šest oblasti: javnim finansijama, oporezivanju i fiskalnoj održivosti, poslovnoj klimi i konkurentnosti, tržištu rada, reformi socijalne zaštite i penzija, vladavini prava i dobrom upravljanju i reformi javne uprave. Od ukupno planiranih 48 mjera, 2015. godine Vlada Republike Srpske u potpunosti je realizovala 25 mjera ili 52,1 odsto.\nDodik je i problem najave održavanja dva entitetska referenduma oko kojih se digla čitava uzbuna, pa i među koalicionim partnerima u vlasti, prebacio na “račun” opozicije ustvrdivši da će referendum o Sudu i Tužilaštvu BiH „biti na čekanju“, sve dok o njemu ne bude konsenzusa svih stranaka u Republici Srpskoj, odnosno i pozicije i opozicije. Tako je optužio opoziciju kao kočničara, dakle opet destruktivce, za neodržavanje referenduma što mu u ovom momentu izgleda kao jedina izlazna strategija za javnost, a da ne mora priznati svoj poraz vezan za njihovo (ne)održavanje i činjenicu da opozicija s tim nema nikakve veze.\nSvako se češe\nIzuzetno brzo reagujući na optužbe opozicije o izdaji nacionalnih interesa Dodik je vratio u Narodnu skupštinu na ponovno usaglašavanje entitetski zakon o policiji i unutrašnjim poslovima jer je sporan zahtjev Bošnjaka da se u sve, pa i u ovaj Zakon, stavi odredba koja se odnosi na popis iz 1991. godine izjavivši da o tome postoji konsenzus odnosno da u tome ima podršku opozicije. Ujedno je iskoristio priliku da umjesto referenduma nametne novu temu za gloženje, a to je postojanje Vijeća naroda u entitetskoj Narodnoj skupštini što, tvrdi Dodik, Republika Srpska nije obavezna po Dejtonu. Zato je u narednim mjesecima najavio razgovore o pravljenju novog teksta Ustava, za što opet treba osigurati konsenzus svih, „jer je važno da Srpska iščisti svoje zakonodavstvo od bošnjačkih političkih ultimatuma“.\nDa Dodik itekako prati šta se zbiva na bosanskohercegovačkoj političkoj sceni, pa i u bošnjačkom političkom korpusu, vidi se i po njegovim izjavama o hapšenju lidera Saveza za bolju budućnost (SBB) Fahrudina Radončića i člana stranke Bakira Dautbašića. Dodik procjenjuje da će se, kada se sve završi, ispostaviti da Radončić i Dautbašić nisu krivi i to će se proslavljati kao konačna amnestija od bilo kakve odgovornosti za ono što im se sada pripisuje. On je novinarima u Trebinju rekao da je riječ o scenariju da se Radončić provede kroz postupak na čijem će kraju biti proglašen nevinim, čime će biti oprana politička nomenklatura kod Bošnjaka. Dodik je ponovio da je riječ o pravosudnoj političkoj farsi u kojoj se podiže optužnica za ugrožavanje pravosuđa, a zaobilaze sve one stvari o kojima je govoreno u javnosti, razna ubistva i ostalo.\n“Tako se mogu predano prepustiti koncepciji koja je veoma poznata samo Republici Srpskoj, a koju zajedno sa ovim smutljivcima iz SDS-a problematizuju”, rekao je Dodik. “To samo govori koliko su politizovane institucije i kakvi su politički pokušaji da se različitim procesima nastoji ojačati uloga institucija koje su vanustavne i vandejtonske, kao što je Sud i Tužilaštvo BiH”, istakao je Dodik.\nOpozicija s druge strane ne odustaje od svojih tvrdnji o kriminogenoj strukturi entitetske vlasti. Predsjednik Narodnog demokratskog pokreta Dragan Čavić izjavio je da je šokiran izvještajem Deviznog inspektorata Republike Srpske, u kojem se navodi da je vlast u Republici Srpskoj “u potpunosti znala za kriminal koji je učinjen u Balkan investment banci“.\nČavić je u izjavi novinarima rekao da je šokantna činjenica da je krajem 2013. godine Vlada Republike Srpske imala potpune informacije o hosu i kriminalu koji je rađen u toj banci. “I pored toga su donijeli odluku o kapitalizaciji Banke i još dublje je gurnuli u potonuće, što njih stavlja na tapet odgovornosti. Umjesto da su progonili kriminalce, po izvještaju koji su imali, a u kojem je do detalja objašnjeno o kojim se krivičnim djelima radi, oni su odlučili da tu banku spašavaju sredstvima građana Republike Srpske, ali je ta dokapitalizacija propala”, naveo je Čavić. Tako se unutarpolitička bosanskohercegovačka trakavica nastavlja dalje dok BiH kobojagi gmiže ka Evropskoj uniji za razliku od njenih građana koji ka njoj nezaustavljivo hrle unatoč raju u kojem žive.\nTužilaštvo: Nismo dali nalog za pretres Dodikove imovine\nMediji iz bh. entiteta Republika Srpska prenijeli informaciju da je Tužilaštvo BiH izdalo naredbu da se izvrši pretres imovine Milorada Dodika.\nCrnadak: Dodikov referendum ne donosi ništa dobro\nŠef bh. diplomatije kaže kako je najava predsjednika bh. entiteta Republika Srpska o vanrednim izborima ‘politički blef’.\nČamdžija: Novim zakonom u RS-u Dodik postaje ‘šef policije’\nNovi Zakon o policiji i unutrašnjim poslovima u Republici Srpskoj u prvi plan stavlja militaristički-policijski aspekt, tvrdi potpredsjednik Vijeća naroda RS-a.


Kakav je poslovni softver u Srbiji? | PC Press\nKakav je poslovni softver u Srbiji?\nZnajući da je u našoj zemlji samo 9,9 odsto kompanija tokom 2014. koristilo ERP ili neki sličan softver, ekspanzija tržišta poslovnog softvera sasvim je izvesna. Približavanje Evropskoj uniji trebalo bi da znajtno ubrza taj proces, dakle – treba se pripremiti!\nPred vama je skraćeni pregled šire analize poslovnog softvera u Srbiji 2014. koju su sproveli autori sajta PoslovniSoftver.net, a zasnovan je na javno dostupnim informacijama iz raznih izvora, istraživanjima tržišta koja su sprovodile druge kompanije ili pojedinci, verifikaciji važnih brojki s korisnicima i proizvođačima bilo uživo, bilo telefonom, te sopstvenom iskustvu sticanom na tržištu poslovnog softvera u Srbiji i tzv. Adrija regiji, kao i konsolidaciji svih tih podataka.\nKompanije, prihodi i zaposleni\nU skorašnjem pregledu ICT tržišta ICT at Glance gg. Matijevića i Šolaje operiše se brojem od 554 kompanije koje se bave razvojem softvera. Od tog broja, 142 kompanije nude poslovni softver, a od te 142 kompanije identifikovana je 121 kojoj je primarna delatnost razvoj, prodaja i podrška poslovnog softvera. Dvadeset jednoj kompaniji, iako u svojoj ponudi ima poslovni softver, primarna delatnost nije razvoj, prodaja i podrška poslovnog softvera. Od 121 kompanije tri su globalni „igrači“, 7 regionalni i 111 lokalni proizvođači poslovnog softvera.\nNe računajući globalne igrače, 98 odsto kompanija koje se bave razvojem, prodajom i podrškom poslovnog softvera u Srbiji čine mikro i male kompanije. Ipak, velike i srednje ostvaruju preko 50% od ukupnog prihoda. Na ovom mestu važno je napomenuti da su javno dostupni samo podaci o ukupnim prihodima (licence, nadogradnje, održavanje, usluge, programiranje i slično) te su kao takvi i analizirani.\nKada govorimo o godinama osnivanja kompanija, zanimljivo je da je skoro isti broj kompanija osnovan od 1989. do 2000. godine (47,11%), kao i u periodu od 2001 do 2013. godine (52,89%). Prosečna starost kompanije je 14 godina. Broj zaposlenih u oblasti proizvodnje poslovnog softvera u 2012. godini iznosio je 1768, dok je u 2013. godini porastao na 1817, što čini 30% ukupno zaposlenih u softverskoj industriji. Od toga više od 60% zaposlenih radi upravo u mikro i malim preduzećima. Kada je reč o strukturi zaposlenih, može se primetiti da najveći broj čine mali, efikasni razvojni timovi do tri čoveka (47,17%).\nKod podrške situacija je slična, više od 80% kompanija ima do sedam ljudi u podršci, a najveći broj kompanija praktično nema aktivnu prodaju, već se u prodajne aktivnosti uključuju po potrebi vlasnik ili neko od konsultanata i to po sistemu „kada zainteresovani korisnik pozove, neko će mu već ‘pokazati’ šta sve program može“. Eto, dakle, mogućeg objašnjenja zašto samo 9,9% kompanija u Srbiji koristi poslovni softver. Veoma mali broj kompanija aktivno učestvuje u prodajnim aktivnostima i nudi svoja rešenja potencijalnim korisnicima.\nKategorija rešenja, moduli i funkcionalnosti\nPoslovni softver je svaki softver koji se koristi kao podrška poslovanju. Tu se misli na podršku ekonomskim poslovnim procesima, kao što su izdavanje računa, prijem računa, izdavanje i prijem robe… U zavisnosti od tipa firme i delatnosti kojom se kompanija bavi, poslovni softver prilagođava se specifičnim poslovnim procesima. Poslovni softver, u tom smislu, obuhvata različite kategorije rešenja: sisteme za kompanijsko upravljanje i planiranje (ERP), sisteme za upravljanje dokumentima (DMS), sisteme za upravljanje odnosima s kupcima (CRM), sisteme podrške odlučivanju i poslovnu inteligenciju (BI/DSS).\nDesktop aplikacije dominiraju, sa 46,43% tržišne zastupljenosti. Slede Web rešenja sa 22,62%, a visok je i procenat hostovanih rešenja (20,24%)\nNa tržištu poslovnog softvera u Srbiji dominiraju ERP rešenja. Procentualno, 62,26% proizvođača svoje primarno rešenje svrstava u ERP, 1,89% u DMS, 5,66% u CRM, 1,89% u BI/DSS, 3,77% u ECMS, 5,66% u POS, 3,77% u FRM i čak 15,09% u kategoriju „ostalo“. Interesantno je da određeni broj proizvođača i dalje ostaje neopredeljen pri svrstavanju svog rešenja u neku od navedenih kategorija, a dodatno je zanimljivo to što ove kategorije verovatno nisu dovoljno jasne ni samim proizvođačima a kamoli korisnicima, tako da i to odslikava potrebu za dodatnom edukacijom kako bi ove kategorije bile jasne obema stranama.\nKada je reč o modulima i funkcionalnostima poslovnog softvera, može se reći da je tu situacija poprilično ujednačena i da većina proizvođača ima širok spektar funkcionalnosti koje su potrebne kompanijama. Više od 75% rešenja ima osnovne module i osnovne funkcionalne oblasti: prodaju, nabavku, zalihe/skladište, proizvodnju, kadrove i plate i finansijsko računovodstvo. U tom svetlu, jasno je da je najviše rešenja namenjeno veleprodajnim (22,96%), maloprodajnim (20,41%) i proizvodnim kompanijama (18,37%), a nešto manji broj poslovnim uslugama (računovodstvo, konsalting…) sa učešćem od 11,73%.\nDesktop aplikacije i dalje dominiraju, sa 46,43% tržišne zastupljenosti. Slede Web rešenja sa 22,62%, a kako se iznajmljivanje softvera i cloud rešenja nameću kao sledeći korak, visok je procenat hostovanih rešenja (20,24%). Dominantna platforma je Windows sa 47,37%, sledi Web sa 21,05% i mobilne aplikacije sa 12,63%. Ovde je važno napomenuti da sva Web rešenja (cloud) praktično rade na svim operativnim sistemima (Windows/Linux/OSX). Pozitivna stvar jeste to što je procenat rešenja koja i dalje rade pod DOS‑om mali (2,11%) – tržište poslovnog softvera u Srbiji očigledno se pomerilo ka aktuelnim tehnologijama.\nNijedno rešenje nije ostrvo u tehnološkom smislu, a danas je potpuno jasno da svako rešenje uključuje više programskih jezika kada je razvoj u pitanju. Ipak, cilj je bio da se utvrdi dominantan, primarni programski jezik u kom je razvijen primarni proizvod. U tom smislu, primarni programski jezik za razvoj poslovnog softvera jeste C# (22,64%), slede Visual Basic (20,75%) i Delphi (11,32%). Proizvođači poslovnog softvera očito se trude da isprate aktuelne tehnološke trendove, i pored svih poteškoća koje to sa sobom nosi (vertikalna kompatibilnost, kontinuitet podataka…) To odslikava i zastupljenost baza podataka, pa je najzastupljenija baza podataka Microsoft SQL (32,53%). Slede MySQL sa 15,66 posto i Oracle sa 10,84 posto tržišnog učešća.\nUmreženo poslovanje, mogućnost razmene podataka, nadogradnji i prilagođavanja specifičnim potrebama kompanija odavno su značajna stavka prilikom izbora poslovnog softvera. U tom delu, analiza pokazuje da većina proizvođača poslovnog softvera u Srbiji omogućava nadogradnju sopstvenog rešenja namenskim razvojem aplikacija i rešenja putem baze otvorene strukture na koju se mogu povezati nezavisno razvijene aplikacije od strane proizvođača ili od trećih strana (50,94%). Dodatno, skoro petina proizvođača ima interno razvijen programski jezik koji se može koristiti za razvoj dodatnih aplikacija (24,53%), a dokumentovan API (Application Programming Interface) ima samo 15,09%. Može se zaključiti da velika većina proizvođača softvera omogućava integraciju i proširenja svojih rešenja bilo u internoj ili eksternoj varijanti.\nLicenciranje i nove verzije\nKada se razvija poslovni softver, najčešće se na umu ima neki tip korisnika. Nekima su ciljna grupa mikro i male kompanije, nekima srednje, a nekima velike kompanije. Svoja rešenja proizvođači poslovnog softvera primarno su namenili (više od 75%) mikro (25,62%), malim (28,93%) i srednjim (27,27%) kompanijama (tzv. MSP segment). To ne iznenađuje jer je taj broj preduzeća i najveći. Kada govorimo o broju kompanija‑korisnika, većina proizvođača ima do 500 aktivnih klijenata (oko 70%). dok je sledeća granica broja aktivnih korisnika oko 1500 (oko 60%). Ova dva broja daju i prosečnu veličinu preduzeća koje koristi poslovni softveru Srbiji (u proseku tri licence po kompaniji). Takva slika jeste i snažan indikator potrebne složenosti rešenja i otvara pitanje da li mikrokompanijama zaista treba ERP ili nešto značajno jednostavnije.\nMikro kompanije čine 98% firmi koje se bave razvojem, prodajom i podrškom poslovnog softvera u Srbiji. Ipak, velike i srednje ostvaruju preko 50% od ukupnog prihoda na ovom tržištu\nNačin licenciranja, isporuka novih verzija i način distribucije (direktan ili indirektan) poslovnog softvera značajan je iz ugla korisnika jer direktno utiče na ukupnu cenu. Kod licenciranja poslovnog softvera izdvajaju se tri dominantna modela: po uređaju (33,96%), po istovremenom pristupu (20,75%) i po imenovanom korisniku (22,64%). Isto toliko ima i raznih kombinacija ova tri dominantna modela.\nOdržavanje poslovnog softvera veoma je značajno kako za proizvođače (dugoročni izvor ponavljajućih prihoda), tako i za korisnike (ulazi u računicu ukupnih troškova za period pretpostavljenog korišćenja – najčešće pet godina). Različiti su uslovi pod kojima proizvođači obezbeđuju nove verzije svojim korisnicima: besplatno, procenat od vrednosti licenci, fiksni iznos (nezavisno ili zavisno od broja licenci), ugovor o održavanju koji uključuje i nove verzije ili neki poseban dogovor. Neočekivan, pa stoga i posebno zanimljiv podatak jeste da je najveći procenat najnovijih verzija besplatan (37,74%). Od plaćenih modela isporuke novih verzija dominantan je fiksni procenat od vrednosti licenci (24,53%). Zatim, 11,32% proizvođača naplaćuje fiksni iznos nezavisno (7,55%) ili zavisno (3,77%) od broja licenci. Iznenađujuće je visok procenat (18,87%) proizvođača poslovnog softvera koji uslove isporuke novih verzija posebno dogovaraju.\nOve podatke treba uzeti s određenom rezervom, jer ne postoji standard kod isporuke novih verzija te postoji mogućnost da sve varijante u sebi sadrže još neke dodatne troškove. Kod ovako nestandardizovanog načina isporuke novih verzija jasno se vidi zašto potencijalni i postojeći korisnici imaju toliko malo osnova za upoređivanje i bilo kakvo smisleno opredeljivanje gledajući ukupne troškove posedovanja poslovnog softvera. Dodatno, upravo ovde može se videti kako proizvođači softvera različito interpretiraju termine: besplatno, održavanje i nove verzije.\nVećina proizvođača softvera izbacuje nove verzije kvartalno, tj. jednom u tri meseca (60,38%). A posebno ohrabruje činjenica da veliki broj (čitavih 90 posto) proizvođača softvera pokazuje izuzetnu agilnost kada su kritične ispravke u pitanju i takve ispravke i izmene izbacuje u roku od jednog dana. To je posebno važno za sve korisnike, naročito kada su u pitanju kritične greške, zato što imaju minimalni uticaj na svoje poslovanje.\nDominantni model prodaje i podrške poslovnog softvera jeste direktna prodaja licenci i usluga (54,72%). Sledeća je direktna prodaja licenci, a partnerska/distributerska prodaja usluga obuhvata 32,08%. Kada se kombinuju ova dva modela, vidi se da je 86,8% proizvođača u direktnom kontaktu sa svojim korisnicima, što svakako ima prednosti, naročito kada je reč o brzini dobijanja povratnih informacija o zadovoljstvu korisnika.\nOčigledno je da svako na svoj način razume poslovni softver. U težnji da se izdvoje iz mase proizvođači poslovnog softvera primenjuju različite načine, a neki od njih nisu svrsishodni, pa dodatno doprinose konfuziji. Ova analiza pokazuje da je neophodna dalja edukacija tržišta kako bi trend korišćenja poslovnog softvera krenuo naviše umesto naniže. Sudeći po aktivnostima i ulaganjima proizvođača softvera u ovom delu, pitanje je kada i da li će se taj trend okrenuti. Kriza je samo izgovor…\nTagovi: ERP, korišćenje aplikacija, poslovni softver, Poslovnisvet, stanje u Srbiji, statistike, uvodjenje erpa\n← Dell širi Open Networking inicijativu\nJednostavnija mobilnost u kompanijama →


Održana javna tribina SDP BiH\nSDP Brčko Distrikt\nIzrada izbornog programa za Opće izbore 2018.godine i anketiranje članstva o tom procesu bila je tema sinoć održane javne tribine SDP BiH, čiji je domaćin bila Organizacija SDP Brčko distrikt BiH.\nKroz javne tribine namjera je građane kao, aktivne učesnike , aktivirati u donošenju izbornih politika.Rukovodstvo SDP BiH upoznalo je svoje članstvo o sadašnjem stanju koje ne smatraju dobrim. Napravili su komparaciju stanja danas i onda kada je u vlasti bio SDP.\n” Nizom tribina i popunjavanjem anketnih listića SDP BiH otvara prostor građanima da u što većem broju iznesu sud o stanju u brojnim oblastima , ali i istaknu prioritete i očekivanja od vlasti u narednom periodu. Bilo je mjesta i za kritike sadašnjoj vlasti koja , doduše, jeste izborna volja građana, ali sa druge strane malo toga rade za dobrobit građana” – istakao je predsjednik SDP BiH Nermin Nikšić.\nAnketiranje članstva o izradi Izbornog programa za Opće izbore 2018.godine dat će odgovor na pitanje šta članstvo i simpatizeri SDP – a, ali isvi zainteresovani građani žele u budućnosti.\n” Mi želimo zajedno sa našim članovima i simpatizerima i građanima da uređujemo izborni program odnosno da zajedno donosimo izborne politike i da građani nisu samo nijemi posmatrači , nego aktivni učesnici u donošenju politika ” – kazala je Branka Đurić, potpredsjednik Organizacije SDP BiH Brčko distrikta BiH.\nNa javnoj tribini prisutnima su se još obratili Jasmin Imamović gradonačelnik grada Tuzle te Enes Suljkanović potpredsjednik SDP BiH.\nDanas je politička borba za cjelovitu i multietničku Bosnu i Hercegovinu, u kojoj će svi građani biti jednaki, borba za normalnu državu, ali i nastavak antifašističke borbe, od koje SDP nikada neće odustati. Takva borba će imati značajno mjesto i u Izbornom programu SDP BiH.\n> U SDA su, između interesa građana i ličnih interesa pojedinaca iz HDZ, ponovo izabrali HDZ\n> Izborni program Socijaldemokratske partije BiH bit će plan rada budućih vlada


On je dodao da će kasnije ove nedelje, najverovatnije u četvrtak, objaviti koje će oblasti potpadati pod koju kategoriju, prenosi BBC.\nDžonson je rekao da će sistem ograničenja na regionalnom nivou u više nivoa u Engleskoj biti poooštren kada 2. decembra istekne važenje lokdauna i poručio da će u nekim područjima biti uveden viši nivo upozorenja nego što je bio ranije, prenosi Rojters.\nOn je dodao da će teretane, prodavnice čije funkcionisanje nije nužno i preduzeća za ličnu negu moći da se ponovo otvore kada prestane važenje lokdauna u Engleskoj i poručio da će se ublažiti mnogo kritikovani policijski čas koji važi za barove i restorane.\nOn je dodao da će sistem od više nivoa biti "jedinstven skup mera", bez mogućnosti pregovora na lokalnom nivou.\n"Virus ne zna da je Božić"\nDžonson je rekao da ljudi sada moraju da prebrode zimu, a da virus ne izbegne kontroli, i poručio da je plan za zimu osmišljen kako bi bili bezbedni do proleća.\nOn je dodao da će, uz nastavka vršenja pritiska na virus, ljudi moći da vide više prijatelja i članova porodice tokom Božića, ali je rekao da ne smeju da se ponašaju nepromišenjeno kako se ne bi dozvolilo virusu da se razbukta.\n"Virus nam neće dati božićno primirje, on ne zna da je Božić", rekao je Džonson.\nDodao je da dva naučna dostignuća mogu da pomognu u borbi protiv virusa - vakcina i brzo testiranje.\n"Ovo nije pandemija bez kraja", rekao je Džonson i pohvalio Oksfordski univerzitet zbog "velikoh britanskog naučnog dostignuća".\nPozdravljajući vest da bi vakcina koju je proizvela kompanija "AstraZeneka" mogla da bude efikasna do 90 odsto, Džonson je rekao da "razvoji vakcine približavaju oslobađaju Britanije od virusa".\nNOVI SISTEM MERA U BRITANIJI Zabranjeno okupljanja više od šest osoba na otvorenom, zatvaraju se KAFIĆI I PABOVI\nVIRUS JE VAN KONTROLE NA OSTRVU Džonson: Regionalna ograničenja u Engleskoj biće dodatno pooštrena


U poslednja 24 sata, prema podacima Opšte bolnice, od posledica virusa korona preminula su 3 pacijenta. Na Infektivnom odeljenju hospitalizovana su 64 pacijenta, od kojih je kod 61 testiranjem potvrđeno da su pozitivni na koronu, 6 više od jučerašnjeg preseka.\nNa Infektivnom odeljenju prokupačke Opšte bolnice u poslednja 24 sata od posledica virusa korona preminula su 2 kovid pacijenta. U toj ustanovi trenutno je hospitalizovano 58 pacijenata, od kojih je kod 55 testiranjem potvrđeno da su pozitivni na koronu.\nProsečna neto plata u Srbiji za novembar 2021. godine iznosila je, prema podacima Zavoda za statistiku, 69.136 dinara, a veću prosečnu platu od te granice od svih opština na jugu zemlje primili su jedino stanovnici niške gradske Opštine Medijana - 76.247. Najniža primanja na jugu, prema zvaničnim podacima Zavoda, imali su stanovnici Bojnika gde je prosek neto plate iznosio 45.693 dinara.\nUkoliko ne očiste led i sneg ispred ulaza zgrade ili lokala, građani mogu platiti kazne od 6.000 do 60. 000 dinara. U Nišu za razliku od ranijih godina ove zime niko nije kažnjen, a komunalna policija upozorila je njih dvadesetak na zakonske obaveze, odnosno da su građani, privrednici, vlasnici lokala, rukovodioci uprava i preduzeća dužni da obezbede čiste trotoare ispred svojih objekata.\nLekari i Istorijski arhiv dobitnici svetosavskih priznanja koje daje Toplički upravni okrug\n09:35, 25. 1. 2022.\nDirektor Klinike za kardiologiju Kliničkog centra u Nišu Tomislav Kostić, Srpsko lekarsko društvo iz Prokuplja, Istorijski arhiv Toplice u Prokuplju i načelnica kovid odeljenja u Kuršumliji Svetlana Mladenović Pešaković, dobitnici su Svetosavske povelje koje tradicionalno dodeljuje Toplički upravni okrug. Pored povelja dodeljene su i tri zahvalnice.\nSneg i temperature u minusu doveli su do skraćenja nekih autobuskih linija na seoskom području, nadležni upozoravaju da je oprezna vožnja neophodna posebno na deonicama ka Gramadi i Tresibabi, na putu Niš-Svrljig-Knjaževac, ka Vlasinskom jezeru, Bujanovcu i Surdulici. U Crnoj Travi je palo oko 70 centimetara snega, lokalne puteve čiste a državni su prohodni, saopštavaju iz nadležnih službi.\nTokom vikenda na Infektivnom odeljenju prokupačke Opšte bolnice od posledica virusa korona preminuo je jedan pacijent. Na kiseoničkoj potpori trenutno je 30 pacijenata.\nPreminuo jedan pacijent kovid bolnice u Prokuplju, na lečenju 53 osobe\n13:29, 21. 1. 2022.\nNa Infektivnom odeljenju prokupačke Opšte bonice u poslednja 24 sata od posledica virusa korona preminuo je jedan pacijent. U ovoj ustanovi trenutno je hospitalizovano 53 pacijenta od kojih je kod 49 testiranjem potvrđeno da su pozitivni na koronu, što je za 7 pacijenata više od jučerašnjeg preseka.\nDesetak predsednika mesnih zajednica planinskih prokupačkih sela sa po tek nekoliko stanovnika, a od kojih najmlađi ima 65 godina, nepravosnažno je osuđeno, sa opomenom i kaznama od po 1.000 dinara, jer Košarkaškom klubu "Zone boys" iz Blaca nisu u roku odgovorili mejlom na tražene informacije o broju klubova, igrača, terena i mlađih selekcija u njihovim selima. Sada strepe od troškova advokata tužioca koje, kažu, neće biti ispod 50.000 dinara i najavljuju žalbu Apelacionom sudu.\nU poslednja 24 sata, prema podacima prokupačke Opšte bolnice, od posledica virusa korona preminula su 2 kovid pozitivna pacijenta. U ovoj ustanovi trenutno je hospitalizovano 45 pacijenata od kojih je kod 42 testiranjem potvrđeno da su pozitivni na koronu.


Bilo kuda vinjete svuda - Ekonomske Vesti\nBilo kuda vinjete svuda\n13. nov. 2014 Luka Matić Mađarska, putarina, putevi, Slovenija, Tema dana, vinjete, Zorana Mihajlović\nMinistarka za saobraćaj u Vladi Srbije Zorana Mihajlović najavila je da bi od leta mogle da budu uvedene vinjete na svim autoputevima u Srbiji, a razmatra se i uvođenje tog sistema plaćanja putarina i na putevima prvoga reda. Ministarka je dodala da će naš sistem vinjeta biti sličan onome u Sloveniji i Mađarskoj.\nPrimera radi, s obzirom da je najavljeno i da će cene vinjeta u Srbiji biti na nivou cena u Sloveniji i Mađarskoj, iako se naši putevi s njihovima ne mogu ni porediti, u Sloveniji se za vinjetu za putnički automobil na godišnjem nivou mora izdvojiti 110 evra, na mesečnom 30, a za jednonedeljnu 15 evra. Slovenačke cene su ujedno i jedne od viših, pokazalo je naše istraživanje.\nPrema evidenciji lista Handelsblat putarina se plaća u mnogim evropskim i vanevropskim zemljama.\nSistem vinjeta imaju, recimo Austrija i Švajarska. U Austriji se mogu kupiti vinjete za deset dana (8,5 evra), dva meseca (24,80 evra) i godinu dana (80,70 evra). U Švajcarskoj se putarina naplaćuje na svim autoputevima, godišnja vinjeta košta 33 evra, a za prolaz tunelima plaća se posebno.\nZbog potrebe povećanog ulaganja u putnu infrastrukturu, a pod posebnim pritiskom koalicionog partnera iz Bavarske, putarinu će na svojim autoputevima od 2016. godine uvesti i Nemačka. Putarinu će plaćati samo stranci. Mada je Ministarstvo saobraćaja Nemačke izmenilo prvobitni predlog zakona za uvođenje ovog nameta, kako bi izbeglo prigovore o nedopuštenoj diskriminaciji građana drugih članica EU, Austrija se još dvoumi oko toga da li da pokrene pravne mahanizme za osporavanje ove nemačke odluke. Očekuje se da Nemačka od ove putarine godišnje ubere 500 miliona evra.\nU Italiji se na većini autoputeva plaća putarina 5 evra na 100 kilometara, a samo na pojedinim delovima pojedinih autoputeva plaća se paušal.\nI u Francuskoj se za korišćenje većine puteva plaća putarina od 5 evra za predjenih 100 kilometara i ekstra doplata za korišćenje tunela.\nŠpanske putarine su među najvećim u Evropi:prosečno 8 evra na 100 kilometara, a grčke su medju najnižim u Evropi: putarina od 1 do 3,5 evra plaća se na 10 deonica pojedinih autoputeva, recimo na deonici Solun-Atina.\nU Danskoj se putarina plaća na pojedinim deonicama autoputeva, recimo na mostovima koji tu zemlju povezuju sa drugim zemljama. Putarina košta od 29 do 34 evra.\nPrema evidenciji Handelsblata, putarina se uglavnom naplaćuje u istočnim državama SAD i Kaliforniji. Ulazak u San Francisko preko čuvenog Golden Gate staje 5 dolara.\n← EBRD: Obnovljivi izvori kao odgovor na rast cena energenata\nVladina komisija odobrila zaposlenje 676 osoba u zdravstvu →\nModernizacija 500 kilometara pruga u Srbiji u naredne tri godine


Kosovska policija provodila je nekoliko akcija hapšenja osumnjičenih za regrutovanje militanata (Foto: Priština 2014.)\nKosovske vlasti su uništile mrežu koja je regrutovala strane borce za zemlje Istoka i tako je uspela da znatno smanji broj odlazaka stranih boraca u Siriju ili Irak. To stoji, između ostalog, u nalazima izveštaja Programa za razvoj Ujedinjenih nacija (UNDP) o sprečavanju nasilnog ekstremizma na Kosovu.\nU izveštaju se potvrđuje da je protok stranih boraca sa Kosova u sukobima u Siriji i Iraku od 2012. godine bio "alarmantan" i izazvao je zabrinutost kosovskih vlasti.\nPrema podacima ove organizacije, do sada je sa Kosova u Siriju i Irak otišlo 399 osoba, od kojih je 255 odraslih muškaraca, 48 žena, a preostali broj su deca.\nPrema istim podacima, na Kosovo se vratilo 133 osoba, a u Siriji i Iraku je ubijeno njih 75.\nTakođe, procenjuje se da trenutno 191 kosovski državljanin živi u Siriji ili Iraku. U protekloj godini sa Kosova su se prema Siriji uputile tri osobe.\nKosovske institucije su uhapsile više od 200 pojedinaca da bi se borile protiv nasilnog ekstremizma i sprečile njegovo širenje.\nZašto su Kosovari išli na strana ratišta?\nU nalazima Izveštaja stoji da rizični pojedinci ne odgovaraju jednom specifičnom profilu i da ne postoji jedinstveni put ka radikalizaciji, ali svaki put je sam po sebi pod uticajem faktorâ – individualnog, grupnog i ekološkog – i oni variraju od pojedinca do pojedinca, konteksta i okruženja.\n"Radikalizacija među pojedincima na Kosovu nije specifična za jedno geografsko područje, iako izgleda da na jugoistoku Kosova ima veći broj nasilnih ekstremnih regruta po glavi stanovnika, u celini", stoji u Izveštaju.\nKoordinator Evropske unije za antiterorizam Gilles de Kerchove je naglasio da su rezultati kosovske vlade u merama borbe protiv radikalizma i nasilnog ekstremizma "impresivne", budući da je znatno smanjen broj stranih boraca i time što su kosovske vlasti iskoristile educirale članove njihovih porodica, učitelje i socijalne radnike.\nUspostavljanje zajedničkog nadzora u zajednici, prema rečima De Kerchova, je bio takođe konkretan rezultat u ovoj borbi. On je potvrdio da na Kosovu donedavno bilo najviše regrutovanih boraca za "Islamsku državu Iraka i Levanta" (IDIL) po glavi stanovnika.\nŽene i djeca u 'Islamskoj državi'\nGilles De Kerchove je naglasio da je na Kosovu "veoma umerena verzija islama", ali je upozorio da treba pažljivo pratiti jer su se i ostale zemlje našle u sličnoj situaciji, kada su se pojavile neke radikalne ideje.\nEvropski stručnjak za antiterorizam je naglasio da su i evropski podaci alarmantni, jer je samo iz Belgije, Francuske i Nemačke otišlo 60.000 boraca.\nKerchove koji važi za najvećeg stručnjaka za antiterorizam, podvukao je da bi na nivou Evropske unije najveća pažnja trebalo da se posveti osobama koji se radikalizuju na evropskoj teritoriji, jer povratnici "nisu jedina pretnja za evropske države".\nKosovski ministar unutrašnjih poslova Flamur Sefaj je potvrdio da je sprečavanje nasilnog ekstremizma i radikalizacije, kao i borba protiv ekstremizma, glavni prioritet ne samo Ministarstva unutrašnjih poslova već i cele kosovske Vlade.\nMeđutim, on je naglasio da se i oko ovog pitanja Kosovo suočava sa političkim problemima, iako učestvuje u zajedničkoj evropskoj borbi protiv terorizma i nasilnog ekstremizma. Kosovo, kako je rekao, nema pristup adekvatnim podacima koji bi pomogli izradi analiza i zaključaka o profilu potencijalnih stranih boraca.\nPrijem Kosova u međunarodne bezbednosne strukture je, prema njegovim rečima, od suštinske važnosti. Stoga je Sefaj pozivao na zajedničku koordinaciju u borbi protiv ovog negativnog fenomena.\n"Želim da naglasim da je važno, i za praktična pitanja i za sigurnost, da Kosovo potpiše sporazum sa Europolom zbog borbe protiv ove negativne pojave i da bude deo Interpola. Ovo više nije političko pitanje. To je pitanje bezbednosnih institucija koje se u ovom trenutku bore protiv ekstremizma, radikalizacije i terorizma", poručio je ministar Flamur Sefaj.\nKosovski političari zaboravili ekstremizam tokom izborne kampanje\nUpitna borba protiv radikalizma na Kosovu


BRILIJANT OMEGA 3 U PRODAJI – Vitaminka\nUvođenje ovog ulja predstavlja investiciju u proširenje asortimana, a uspostavljanjem novog tehnološkog procesa predstavlja ulaganje i u fabričke kapacitete.\n„Sa Briljiantom smo ušli u segmenat proizvodnje sa velikim potencijalom za rast. Uzimajući u obzir stručnost Vitaminke u oblasti inovacija i razvoja proizvoda, Brilijant ima samo uspešnu priču ispred sebe. Međutim, reč je o proizvodu koji ima svoju tradiciju, svoj nesporni kvalitet, svoje potrošače, ali sa inovativnim proizvodima uspećemo da privučemo i nove kupce. Praksa pokazuje da sa pravim ulaganjima, u pravom trenutku i načinu, svaki posao donosi rezultate. Takav je primjer sa Brilijantom“, izjavio je Sašo Naumoski, Generalni izvršni direktor Vitaminke.\nU proizvodnji Brilijanta Omega 3 korišćeni su savremeni metodi za dobijanje visokokvalitetnog suncokretovog ulja obogaćenog esencijalnim masnim kiselinama. Brilijant Omega 3 obogaćen je dokozaheksaenoinskom (DHA) masnom kiselinom i time postaje izvor Omega 3 masnih kiselina, a sa njegovim konzumiranjem predstavlja i veliki zdravstveni benefit.


Montecargo ponovo posluje u plusu - Pluton Logistics\nMontecargo ponovo posluje u plusu\n5. maja 2022. Milica Milosavljevic\tdržavni železnički operateri, Montecargo, Montekargo, transport robe železnicom\nCrnogorska železnička kompanija Montecargo uspela je da zaustavi putanju rasta gubitka, te da „iz sigurnog stečaja dođe do pozitivnog poslovanja“, koje je u prvom kvartalu ove godine iznosilo 205.000 evra.\nPredsednik Odbora direktora Montecarga Miroslav Brajović izjavio je da će ove godine krenuti sa akcionim planom da zatvori kompletnu neophodnu investiciju u vozna sredstva, ističući da na takav način „dovode ovo preduzeće u ravan sa mnogim železničkim kompanijama u regionu“.\nKako je naveo, završen je tender za investicionu opravku dve elektrolokomotive, koje se već nalaze u dve rumunske kompanije, a ukupna investicija će iznositi blizu 800.000 evra, dok će investicija u 132 vagona, koja je takođe već prošla tendersku proceduru, biti vredna blizu 900.000 evra. Osim toga, plan kompanije je da do polovine godine raspiše tender i za investicionu opravku još dve elektrolokomotive u iznosu od 800.000 evra.\nBrajović smatra da će ova godina biti investiciona, sa ukupnim ulaganjem u vozna sredstva od preko 2,5 miliona evra.\nNapominje da sve projekte Montecargo radi iz sopstvenih sredstava, te da od države očekuje pomoć u vidu davanja garancije za podizanje namenskog kredita koji će biti uložen u kupovinu novih voznih sredstava.\nNovi Odbor direktora na čelu je kompanije od 12. marta prošle godine.\nKako navodi Brajović, za prva tri meseca prošle godine gubitak je iznosio 490.590 evra, a već sa četvrtim mesecom se povećava na 900.000 evra. Da nije zaustavljen rast gubitaka, napominje, „Montecargo bi prošlu godinu završio u minusu od dva miliona evra, što bi ga odvelo u stečaj“. Kompanija je u poslednjem tromesečju poslovala sa dobitkom u iznosu od 156.520 evra, čime je iz minusa prešla u plus.\nBrajović je rekao da je preduzeće ušlo u protokol vraćanja nasleđenih dugova i da je zaostali dug iz 2020. godine kompanija u prošloj godini uspela da vrati u ukupnom iznosu od 2,18 miliona evra.\n← Luka Bar rekordno – Prvi kvartal najbolji u poslednjih 20 godina\nUlaz i izlaz drumskih teretnih vozila – Pogledajte kompletnu statistiku za 2021! →\n4. februara 2018. 4. februara 2018. marko\n14. aprila 2022. marko


FBiH: U protekla 24 sata registrirana 404 slučaja COVID-19, prijavljeno 15 smrtnih ishoda - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirana 404 slučaja COVID-19, prijavljeno 15 smrtnih ishoda\nObjavljeno: 02.12.2021 ; Ažurirano: 02.12.2021\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 2.522 uzorka, od kojih je 404 pozitivno na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH.\nU Federaciji BiH do sada su testirana ukupno 988.086 uzoraka, a COVID-19 je potvrđen kod 176.974 osobe.\nU protekla 24h, u Federaciji BiH prijavljeno je 15 smrtnih ishoda, i to u Hercegovačko-neretvanskom, Zeničko-dobojskom, Posavskom, Tuzlanskom i Kantonu Sarajevo.\nS današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 7.018.


Izetbegović: Imat ćemo milion vakcina u naredna dva do tri mjeseca – www.gradacackiglas.com\n– Na taj način mislim da ćemo imati milion vakcina u sljedeća dva do tri mjeseca. To je već onda jedna masovnija vakcinacija – rekao je Izetbegović.\nOčekuje da nakon godinu afere “Respiratori” nadležni organi kažu “šta je s tim respiratorima”.\n– Imaju veoma kontroverzne priče i to se koristi za jednu neutemeljenu, po meni, kampanju za postizanje političkih ciljeva na jednoj najbolnijoj temi. Veoma je neljudski i ružno i nekorektno koristiti strah i paniku ljudi da bi se neki politički poen pribrao – rekao je Izetbegović.\n← Kvar na cjevovodu\nPowerTech Gradačac: Sve za vaše telefone na jednom mjestu →\nPreminuo Prim.dr. Ibrahim Zukić, predsjednik OO SDA Srebrenik 1744


MAXI POKLONIO 100 000 EDUKATIVNIH KARTICA BEOGRADSKIM VRTIĆIMA - Retail Serbia Forum - Retail Serbia\nMAXI POKLONIO 100 000 EDUKATIVNIH KARTICA BEOGRADSKIM VRTIĆIMA\n5 godina 2 meseci pre\t#1064 od Zarko\nMAXI POKLONIO 100 000 EDUKATIVNIH KARTICA BEOGRADSKIM VRTIĆIMA je kreirao Zarko\nMaxi je u saradnji sa Gradom Beogradom svim beogradskim vrtićima podelio više od 100 000 edukativnih kartica Maše i mede. Deca će sada biti u prilici da kroz igru nauče brojeve, mesece u godini, godišnja doba, ali i da na zabavan način vežbaju svoju memoriju.\nKako bi se deca još više obradovala u vrtiću Ježurko, na Paliluli, organizovana je poseta maskota Maše i mede koji su se družili sa decom i lično im uručili ove kartice za igru.\n„Briga o porodici, posebno o deci, na prvom je mestu društveno odgovornih aktivnosti Maksija i naše kompanije. Deca su naša budućnost, ali pre svega ona moraju biti naša sadašnjost. Kako se danas brinemo o deci, njihovom zdravlju, obrazovanju, takva će biti budućnost svih nas,“ kaže Nikola Papak, menadžer za korporativne komunikacije kompanije Delez Srbija.\nOn se zahvalio Gradu Beogradu na odličnoj saradnji i pravom partnerskom odnosu i istakao važnost povezivanja lokalne samouprave i kompanija za dobrobit celog društva.


Izbori u Nemačkoj ukazuju na dugoročne političke rizike\nTržišta su prilično hladno reagovala na iznenađujuće dobar rezultat nemačkih ultra-desničara na nedavno održanim nemačkim parlamentarnim izborima. Međutim, stratezi uporozavaju da rastući populististički trend u Evropi ostaje nepromenjen.\nKancelarka Angela Merkel se izborila za četvrti mandat u nizu, iako je njena partija ostala bez dela glasova koji su prešli u ruke ekstremne desnice i time je dobila teži pregovarački položaj sa manjim partijama u procesu formiranja novog kabineta. Koalicija CDU/CSU koju predvodi gospođa Merkel osvojila je 32.9% glasova, dok je drugoplasirana socijaldemokratska partija Martina Šulca sa 20.5% osvojenih glasova. Rezultat pokazuje da ove dve partije nastavljaju da dominiraju nemačkom političkom scenom jer u zbiru imaju preko 50% glasova.\nIpak, analitičari očekuju da će izborni rezultat doneti više od neočekivano snažnog prikazavanja desničara AfD-a kao uticajnog faktora na svetska tržišta, s obzirom da svetskom političkom scenom vladaju i neki drugi faktori rizika, poput rastućih tenzija između S.Koreje i SAD.\n“Na osnovu izostanka reakcije tržišta na velike i česte šokove u kratkom periodu, mi ne očekujemo puno u pogledu rasta volatilnosti kao rezultat svega ovoga” – rekao je g.Hetfild.\nMalo je verovatno da će izuzetan politički rizik u Evropi nestati u kratkom roku – saopštio je šef za globalni investing Credit Suisse banke, g.Mihajl Štrobik.\nUlazak anti-evropske AfD partije u Bundestag čak može povećati rizik od nastanka političkog antagonizma u Nemačkoj, ali verovatno da se tradicionalne nemačke partije neće opredeliti za saradnju sa ekstremnom desnicom u skorije vreme – dodao je g.Štrobik.\nMerkelova će morati da poveća ulog u pregovorima i uzme u obzir velike političke razlike između partija sa kojima će morati da sarađuje u procesu formiranja vlade. Očigledno je da će taj proces biti sporiji i manje stabilan od formiranja prethodnih vlada – izjavio je Eliot Hentov, šef politike i razvoja State Street Global Advisors-a.\nŠta je proklizavanje i kako ga izbeći u trgovini?\nInvesticiona klima u državama


ENEMO akreditovao posmatrače, raspisani i predsednički izbori | EurActiv Serbia\nENEMO akreditovao posmatrače, raspisani i predsednički izbori\nEvropska mreža organizacija za praćenje izbora (ENEMO) akreditovala je šest međunarodnih eksperata i 10 dugoročnih posmatrača za predsedničke i vanredne parlamentarne izbore u Srbiji 3. aprila. Predsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić raspisao je 2. marta redovne izbore za predsednika Republike Srbije.\nŠef misije ENEMO Pjer Pejtie je u Medija centru u Beogradu kazao novinarima da će misija posmatrati i pratiti tokom kampanje da li se poštuju osnovna ljudska i politička prava, ali će pratiti i ponašanje organa za upravljanje izborima, registraciju birača, kampanju izbornih takmičara, žalbe i izveštavanje medija.\n"Privremeni izveštaj misije ćemo izneti najkasnije dve nedelje pre izbora, dok ćemo izjavu o preliminarnim nalazima i zaključcima objaviti već 4. aprila", naveo je on.\n"Svi posmatrači misije su potpisali kodeks ponašanja za međunarodne posmatrače izbora kao i deklaraciju o principima za međunarodno posmatranje izbora", rekao je šef misije ENEMO.\nOn je kazao da je cilj misije da proceni li je izborni proces u Srbiji u skladu sa međunarodnim standardima, ali i da prati da li su izbori održani u skladu sa zakonima u Srbiji, kao i da iznese svoje predloge za poboljšanje procesa izbora.\nPrema njegovim rečima, 10 dugoročnih posmatrača te misije će obilaziti biračka mesta na dan izbora a jedan posmatrač na dan izbora može obići od 10 do 15 biračkih mesta.\nPredsednički izbori raspisani su za 3. april, kada će biti održani parlamentarni i izbori za Skupštinu Beogradu i još 12 lokalnih samouprava.\nIvica Dačić je u Skupštini Srbije potpisao Odluku o raspisivanju izbora za predsednika Srbije.\nOn je na konferenciji za novinare kazao da stranke i drugi predlagači imaju rok do 12. marta u ponoć da predlože svoje kandidate.\n"Ove godine je usaglašen taj rok za prijavu kandidata za predsednika i kandidata za parlamentarne izbore, do 12. marta u ponoć", dodao je on.\nDačić je pozvao političke aktere da se kandiduju na izborima i poželeo da oni proteknu u demokratskoj i fer atmosferi.\nDačić je naveo da su redovni izbori za predsednika raspisani 90 dana pre isteka mandata predsednika Aleksandra Vučića te da će on do dana izbora biti u punom mandatu.


Previše tajnih podataka u javnim preduzećima\nPočetak Aktuelno Naslovna Transparentnost podnela predlog za brisanje nezakonitih zastupnika javnih preduzeća iz registra\nTransparentnost Srbija od decembra prošle godine prati primenu Zakona o slobodnom pristupu informacijama i najave izmene tog zakona. Nacrtom izmena i dopuna Zakona koje je predstavilo Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave prošle godine bilo predviđeno značajno sužavanje prava na pristup informacijama, tako što bi zainteresovani građani i novinari u potpunosti bili lišeni mogućnosti da kontrolišu rad preduzeća u vlasništvu države, pokrajine i lokalnih samouprava, koja su organizovana kao društva kapitala.\nImajući u vidu da čak i ona preduzeća koja bi ostala obuhvaćena nakon takve zakonske izmene (ona koja imaju status „javnih preduzeća“), mogu u bilo kojem trenutku da promene organizacioni oblik odlukom Vlade (kao što se već i dešavalo u mnogim situacijama), ovakva zakonska odredba bi bitno suzila mogućnost javne kontrole onog dela javnog sektora koji raspolaže imovinom najveće vrednosti. Tokom 2019.\nTransparentnost Srbija je uputila veliki broj zahteva za pristup informacijama javnim preduzećima i drugim preduzećima u vlasništvu države i građana. Od 58 upućenih zahteva dobili smo odgovore na 33, dok 25 institucija nije odgovorilo. Na konferenciji za štampu smo predstavili karakteristične izgovore za odbijanje pristupa informacijama, na osnovu naših zahteva, kao i podatke o informacijama koje su tražene od preduzeća iz prakse Poverenika za informacije od javnog značaja.\nSaradnik TS Zlatko Minić naveo je da u odgovorima nije uvek bilo podataka koje je Transparentnost tražila, a najinteresnantiji su, "izgovori kojima se javna preduzeća služe kada ne žele da odgovore".\nMinić je naveo primer Autotransporta Pančevo čiji autobusi nisu saobraćali ka Beogradu u vreme održavanja opozicionog mitinga, kako je tada navedeno "usled nedovoljne količine goriva, kao i nedovoljnog broja izvršilaca".\nNa pitanje o tim okolnostima, ATP Pančevo odgovorilo je da je spisak vozila i količina goriva deo plana odbrane zemlje i ima oznaku državne tajne.\nMinić je takođe naveo odgovor preduzeća Rembas trans koje je traženje informacija o naplaćenim uslugama okarakterisalo kao "mobing na odgovorno lice", kao i slučaj Parking servisa koji nije hteo da odgovori kojoj stranci preduzeće pripada s obzirom na izjavu direktora da akcijom uklanjanja nepropisno parkiranih vozila "dokazujemo da smo mi stranka koja uvodi red".\nProgramski direktor TS Nemanja Nenadić rekao je da i dalje mnogi organi vlasti krše Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja najčešće tako što uopšte ne postupaju po zahtevima tražilaca, ali je još veći problem što Vlada do sada nije obezbedila ni u jednom slučaju izvršenje rešenja povernika. "Ni u ovoj godini Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, Vlada i Skupština Srbije nisu otklonile poznate probleme u pristupu informacijama, pre svega, kroz izmene zakona", rekao je Nenadić.\nOn je dodao da je Ustavni sud Srbije propustio priliku da otkloni neke od oblika narušavanja prava na pristup informacijama kroz odredbe posebnog zakona, a kao primer naveo slučaj u vezi sa Zakonom o zaštiti konkurencije.\nPrema njegovim rečima, organi vlasti najčešće uskraćuju informciju ignorisanjem zahteva u potunosti, a kasnije ipak daju podatke kada se pokrene postupak po žalbi. "Imamo s jedne strane Vladu koja ne obezbeđuje izvršenje rešenja poverenika, s druge strane usvaja Akcioni plan partnerstva za otvorenu upravu, gde se predviđa dodatno obavezivanje organa da objave neke informacije, čak i kada to nisu zakonom obavezni", rekao je Nenadić. On je ukazao na to da u Nacrtu izmena i dopuna Zakona o slobodnom pristupu informacijama postoji odredba čiji je cilj da isključi akcinarska društva i društva sa ograničenom odgovornošću, koja su u vlasništvu države, iz primene ovog zakona, i istakao da ovo ne bi smelo da budu usvojeno.\nIstraživač Transparentnost Srbija Miša Bojović rekla je da je, prema podacima njihovog istraživanja, u prethodne tri godine bilo 156 neizvršenih rešenja poverenika vezano za javna preduzeća. "Primetili smo da se ovde najčešće pojavlju EPS, Železnica Srbije, Srbijagas i Er Srbija", rekla je ona.\nPreuzmite materijale sa konferencije:\nTransparentnost Srbija pristup informacijama ključni izazovi - sažetak\nPrimeri (ne)postupanja javnih preduzeća i preduzeća u državnom vlasništvu\nNeizvršena rešenja Poverenika: 2016, 2017 i 2018\nProjekat se realizuje uz podršku Fondacije za otvoreno društvo


Kazahstan: U eksplozijama stradalo 5 vojnika, ranjeno 90 civil\nTanjug 27. avgusta 2021. 08:24\nNUR SULTAN – U seriji eksplozija izazvanih požarom u vojnoj bazi na jugu Kazahstana poginulo je pet vojnika i povređeno 90 civila, saopštile su danas vlasti te centralnoazijske zemlje.\nNije jasno, međutim, šta je izazvalo požar juče u tom objektu u provinciji Zambil u kome je skladišten inženjerski eksploziv, izjavio je kazahstanski ministar odbrane Nurlan Jermekbajev na konferenciji za novinare, a prenosi agencija Rojters.\nVojnici su poginuli pokušavajući da ugase požar koji je izazvao niz od deset eksplozija, izjavio je ministar, dodajući da je uskladišteni eksploziv poticao iz objekta u gradu Aris, gde je sličan događaj zabeležen 2019. godine kada su poginule četiri osobe.\nMinistar Jermekbajev je za lokalni medij Azatik rekao da je ponudio svoju ostavku nakon nesreće.\nVlasti su evakuisale stotine ljudi iz tog područja i zatvorile glavni put koji povezuje tu pokrajinu sa Almatijem, najvećim gradom u Kazahstanu.\nSrbija i Belorusija unapređuju saradnju na svim poljima\nDžonson: Svet da pokaže zrelost u vezi klimatskih promena\nZemljotres jačine 3,7 stepeni kod Petrinje\nBajden: SAD kupuju jos 500 miliona doza za zemlje u razvoju\nPet stalnih članica Saveta bezbednosti UN saglasne u pogledu…


O čemu će sve razgovarati Putin i Erdogan u Moskvi - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » O čemu će sve razgovarati Putin i Erdogan u Moskvi\n2Piše: Al Jazeera Balkans 23. januara 2019. 16.35\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan će u Moskvi razgovarati sa ruskim kolegom Vladimirom Putinom o složenoj situaciji u Siriji gdje skoro osam godina traje rat i razni igrači, uključujući brojne oružane grupe, pokušavaju da preuzmu kontrolu.\nTurska traži uspostavljanje 30 kilometara duge tampon zone duž svoje granice sa Sirijom kako bi odbila kurdske paravojne snage, koje podržava SAD, a koje Ankara smatra „terorističkim grupama“, prenosi Al Jazeera Balkans.\nSinan Ulgen, politički analitičar i bivši turski diplomata, za Al Jazeeru kaže kako je susret Putina i Erdogana ključan za dve države i stvaranje mape puta saradnje u ratom razorenoj Siriji nakon planiranog povlačenja 2.000 američkih vojnika.\n„Kada se govori o sigurnosnoj zoni, Turska ne želi da rizikuje i da je pravi bez pristanka Rusije, pa čak i da se SAD u potpunosti slaže. Zvanična saopštenja iz Rusije i Turske ukazuju na jasne razlike pozicija dve države o ovom pitanju i susret će nam pokazati da li će dva aktera doći do razumevanja“, ističe on.\nErdogan je prošle sedmice, nakon telefonskog razgovora sa američkim predsednikom Donaldom Trampom, istakao kako su se složili da Ankara uspostavi 32 kilometra dugu sigurnosnu zonu duž tursko-sirijske granice. Još se razgovara o tehničkim aspektima zone.\nU Moskvi će se razgovarati i o kurdskim borcima koji imaju podršku Vašingtona, a koji su se borili protiv ISIL-a i kontrolišu širu regiju na severu Sirije nakon američkog povlačenja.\nRusija je saveznik sirijskog predsednika Bašara al-Asada i njegovih savezničkih milicija i želi da njene strane preuzmu kontrolu nad teritorijom koju su pobunjenici osvojili nakon početka rata u martu 2011. godine.\nProšle sedmice je Erdogan objavio članak za ruski list Komersant, u kojem se osvrnuo na tursko-rusku saradnju pogotovo kada je reč o rešenju sirijske krize i borbi protiv terorizma.\nMeđu temama o kojima su razgovarali jeste i kupovina odbrambenog sistema S-400, koji se smatra jednim od najznačajnijih oblika saradnje Turske i Rusije u poslednje vreme. To je dovelo do snažnog protivljenja SAD-a koji je tražio obustavu kupovine.\nNajavljeno je i kako bi se, nakon današnjeg susreta u Moskvi, dvojica predsednika vrlo brzo ponovno mogli videti jer je planiran novi trilateralni samit Turska – Rusija – Iran, posvećen rešavanju brojnih pitanja, a ponajpre sirijske krize.\nredzep tajip erdogan, rusija, sirija, turska, vladimir putin\n23. januara 2019. u 16.58\nVerovatno ce razgovarati o tome kako je americki Ministar Odbrane dao ostavku Trampu pre par nedelja, kada mu je ovaj rekao da je rat u Siriji zavrsen i da povuce americku vojsku odande?\n24. januara 2019. u 18.52\nDva diktatora, Sta oni odrede\ntako ce i biti, nazalost malo pozitivnog.


Katarina Živanović | 06. maj 2021.\nOvo je treća godina zaredom kako novinare N1 dočekuju transparenti ili leci slične sadržine, kojima im se, u formi koja naizgled nije preteća, poručuje ono što predstavnici aktuelne vlasti godinama govore – da su strani plaćenici, da rade protiv interesa države, te da su zbog toga nepoželjni. Svaki ovakav incident prijavljen je policiji, ali epiloga nije bilo.\nIzvršni producent televizije N1 Igor Božić kaže za Danas da novi transparent jeste pretnja, jer pokazuje da neko kontinuirano želi da izvrši pritisak na novinare pokušavajući pamfletima da ih optuži da rade za neku stranu državu.\n– Ako ne piše eksplicitna pretnja onda će neko protumačiti da je u pitanju pritisak, a pošto u Srbiji to niko više ne shvata ozbiljno, jer je postalo podrazumevajuće da novinari rade pod pritiscima, onda je lakše da se cela priča relativizuje. I kada su prvi put postavili natpis „Dobrodošli u Luksemburg“, i kada su ubačeni leci u dvorište, pa i sada, odmah smo sve prijavili policiji, koja je izašla na teren i napravila uviđaj – ističe Božić.\nOn dodaje da nikada nisu dobili epilog, a da je uveren da vrlo lako može da se pronađe počinilac.\n– Ovaj plakat je štampan profesionalno, tako da se lako može saznati koja štamparija ga je napravila, a samim tim i ko je naručilac. Zato očekujem da posle ovog incidenta vlast saopšti ko je počinilac jer javnost bi trebalo da zna ko se nalazi ispod maski onih koji vrše pritisak na novinare. To je najmanje što mogu da urade, ako uporno ponavljaju da je sloboda medija u Srbiji zagarantovana – naglašava Božić.\nAdvokat i nekadašnji Poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić ocenjuje za naš list da etiketiranje N1, nekad kao luksemburške, nekad kao američke televizije, u zavisnosti od okolnosti, predstavlja samo još jednu epizodu procesa koji traje već dugo.\n– Isto se dešavalo i pre dve godine, a u osnovi je recept još iz 90-ih prošlog veka, nastojanje da se mediji koji sebi dozvoljavaju kritičko izveštavanje o vlasti predstave kao „neprijateljski“, „antisrpski“, kao oni koji rade protiv interesa zemlje i srpskog naroda. Konkretna akcija je objektivno vrsta pritiska i pravno i politički sasvim nekorektna, a potencijalno opasna. Pravno nekorektna jer zakoni Srbije dozvoljavaju da televizija bude registrovana van Srbije, a da u Srbiji ima produkcionu grupu koja proizvodi sadržaje. Uostalom, da je drugačije vlast bi već odavno zabranila rad N1. Politički je nekorektna jer je u osnovi sasvim neprincipijelan motiv – potkopavanje medija koji nije pod kontrolom – ukazuje Šabić.\nPrema njegovim rečima, posebno je neprihvatljivo da se i najviše državne funkcije koriste za ovakvo besmisleno etiketiranje, jer se zna da su te termine „luksemburška“i „američka“ TV lansirali i često koristili visoki državni funkcioneri, „uključujući i najvišeg od njih, predsednika Republike“.\n– Ovakve aktivnosti su bez sumnje i potencijalno i realno opasne. Iako postavljanje tabli ili ubacivanje letaka kao način etiketiranja „neprijatelja“ nije, bar u krivično pravnom smislu, neposredna pretnja, ono indirektno objektivno doprinosi antagonizovanju već inače mržnjom teško opterećenog našeg društva. U takvoj atmosferi u društvu sa mnoštvom nedovoljno informisanih, primitivnih, ostrašćenih, zaslepljenih ljudi i iskustvima iz frustrirajuće prošlosti i sadašnjost sa napadima, čak ubistvima novinara ili paljevinom kuća, ne bi se smeli potcenjivati moguće posledice – upozorava Šabić.\nOn dodaje da što se eventualne reakcije nadležnih tiče, s obzirom da se radi o akciji iza koje ako ne kao organizator i izvođač, onda kao inspirator stoji vlast, sem eventualno neke „kozmetičke“ reakcije, reda radi, nije je realno očekivati.\nANEM je naveo da je to apsolutno nedopustivo i zatražio da nadležni reaguju, spreče ovakve napade ili otkriju njihove počinioce i time daju doprinos da okruženje za rad novinara i redakcija u Srbiji, a posebno i redakcije TV N1, bude bezbednije i povoljnije.\n„U skladu sa važećim propisima u Republici Srbiji javno informisanje je slobodno, te registracija medija ili njegovog izdavača u Srbiji, nikako ne može biti uslov za ostvarivanje ove slobode“, navodi se u saopštenju ANEM-a.\nNa ogradu TV N1 u septembru 2019. godine postavljen je transparent sa istim sadržajem, a u istom periodu pojavili su se i plakati na kojima su pisale identične poruke.\nMesec dana kasnije u dvorište televizije ubačeni su i leci na kojima su bile fotografije albanskog premijera Edija Rame i programskog direktora TV N1 Jugoslava Ćosića i autora emisije Pressing, ispod kojih je pisalo „ima neka tajna veza“.\nBodrožić: Vratila se retorika devedesetih\n– Sa huškačima iz ratnih devedesetih na vlasti vratile su se na javnu scenu u novoj formi i etikete stranih plaćenika i domaćih izdajnika. I pošto su na vlasti i pri vlasti mnoga nasilna i osvetoljubiva „lica“, ovakvi transparenti moraju da izazovu strepnju kod prozvanih i osećaj ugroženosti. Naročito jer nemaju zaštitu nadležnih – ističe za Danas predsednik NUNS-a Željko Bodrožić.\n← Četiri petine novca u Nišu za medije bliske vlasti, 40 miliona medijima povezanim sa porodicom Radomirović\nTreninzi za novinare: Zaštita podataka o ličnosti →


Whitesnake - „The Purple Album“ u hali Pionir - RocksvirkeRocksvirke\nČuvena grupa predvođena Dejvidom Koverdejlom (David Coverdale), dobro poznati Whitesnake, ponovo će napraviti veliki koncert u Beogradu. Stari znanci srpske publike, koji su u poslednjih 10 godina, čak tri puta držali koncert u prestonici, ovoga puta pripremaju nešto specijalno i drugačije, 22. novembra u hali Pionir, Whitesnake će predstaviti svoj najnoviji album, koji nosi naziv The Purple Album.\nNaravno, kao što se to iz naziva može zaključiti, reč je o ponovnom odsviravanju, osvežavanju i podsećanju na grupu Deep Purple, tj. na eru kada je Koverdejl bio vokal u grupi, tačnije na albume Burn (1974), Stormbringer (1974) i Come Taste The Band (1975). Pored predstavljanja novih aranžmana, to će biti i podsećanje starije i upoznavanje mlađe publike na pesme koje su pisale istoriju.\nHala Pionir, u kojoj će se koncert održati, ima simboličan značaj, jer je na istom mestu pre 40 godina, Deep Purple, na čelu sa Koverdejlom i Blekmurom (Ritchie Blackmore) odsvirao istorijski koncert, premijerno predstavljajući pesme sa pomenutih albuma.\nUlaznice su u prodaji na svim Eventim prodajnim mestima, po ceni od 2500 dinara (parter), 2990 dinara (tribine) i 3500 dinara (fan pit).


Otvorenost vlada i skupština stagnira » CDT\nInstitucije izvršne vlasti u Crnoj Gori stagniraju kad je u pitanju otvorenost, a crnogorska vlada, uz makedonsku, ostaje najotvorenija u regionu, saopšteno je na konferenciji Centra za demokratsku tranziciju (CDT).\nPredsjednica Centra za demokratsku tranziciju (CDT), Milica Kovačević je, predstavljajući istraživanje o otvorenosti izvršnih vlasti i parlamenata u regionu, kazala da institucije stagniraju kada je u pitanju otvorenost.\n„Ovo pitanje nije prioritet vlada i parlamenata regiona, i nema volje da se standardi i dobre prakse otvorenosti pretoče u obavezujuće propise. Izvršne vlasti u regionu u prosjeku ispunjavaju 48,6 odsto kriterijuma otvorenosti, što jeste za pet odsto bolje nego prošle godine“, kazala je Kovačević na konferenciji „Otvorenost institucija izvršne i zakonodavne vlasti u regionu i Crnoj Gori: Forma bez suštine“.\nPrema njenim riječima, iako je crnogorska izvršna vlast i dalje na vrhu i sustiže je izvršna vlast u Sjevernoj Makedoniji, otvorenost institucija izvršne vlasti u Crnoj Gori ne napreduje, „i ona u prosjeku ispunjava 62 odsto zadatih indikatora“.\n„Vlada Crne Gore i Vlada Sjeverne Makedonije su najotvorenije Vlade u regionu, s približno jednakim rezultatom od 78-79 odsto ispunjenih indikatora. Mi ovim nijesmo zadovoljni, jer naša Vlada zadovoljava kriterijume organizacione transparentnosti, ali ne njeguje i ne razvija politiku otvorenosti“, navela je Kovačević.\nOna je kazala da u svim državama bilježimo probleme sa slobodnim pristupom informacijama, netransparentnošću procesa javnih nabavki i uopšte javnih finansija:\n“Zvuči nevjerovatno, ali je tako – mi 2019. godine moramo da se ubjeđujemo s javnim vlastima da građani imaju pravo da znaju kako se troši budžet kojeg oni pune. U Crnoj Gori je u toku i javna rasprava o izmjenama Zakona o slobodnom pristupu informacijama. Zabrinuti smo zbog pojedinih rješenja u Nacrtu koja je kritikovao civilni sektor i nadamo se da se ova inicijativa neće pretvoriti u još jedan mehanizam za dodatno ograničavanje dostupnosti informacija”.\nOna je kazala da crnogorska ministarstva ostaju najotvorenija u regionu, s prosječno 64.45 odsto ispunjenosti kriterijuma otvorenosti, navodeći da tu postoje ogromne razlike između prvorangiranih ministarstava pravde i prosvjete, „koja ispunjavaju preko 80 odsto zadatih kriterijuma, i onih na začelju ministarstava ekonomije i vanjskih poslova koji ispunjavaju tek oko 40 odsto indikatora“.\n„Organi uprave su najzatvorenije institucije izvršne vlasti, i zadovoljavaju u prosjeku tek 43 odsto indikatora otvorenosti. U našem uzorku najbolje je rangirana Poreska uprava sa 74 odsto ispunjenih indikatora, a najgore Uprava za zaštitu kulturnih dobara sa svega 14 odsto“, rekla je Kovačević.\nOna je kazala da je Skupština Crne Gore i po ovogodišnjem istraživanju najotvorenija u regionu, navodeći da ta institucija ispunjava 79 odsto indikatora otvorenosti, jer objavljuje većinu važnih podataka i dokumenata.\nKovačević je ukazala da je tokom istraživanja kvalitet rada parlamenta opao, „kao rezultat perioda u kojem je opozicija bojkotovala Parlament“.\nPribilović: Vlada vodi politiku otvorenosti\nMinistarka javne uprave Suzana Pribilović kazala je da Vlada i Ministarstvo javne uprave vode politiku otvorenosti svojih institucija, koja je temelj svakog demokratskog progresa.\n“Da je tako potvrđuju i rezultati ovog Istraživanja koji su pokazali da Crna Gora najotvorenija država u regionu, a da Ministarstvo javne uprave ispunjava indikatore otvorenosti u procentu iznad 92 odsto”, navela je Pribilović.\nOna je podsjetila da je Ministarstvo javne uprave pokrenulo portal otvorenih podataka na kome se nalazi značajan broj setova podataka institucija.\n“Uspostavljanjem ovog portala državni organi direktno informišu, ali i uključuju građane i privredu u svoje aktivnosti gradeći odnos povjerenja”, kazala je Pribilović.\nKako je navela, unaprjeđenje servisa eParticipacije i ponovo pokretanje ePeticije usmjereno je na aktivnosti povećanja učešća građana u ciklusu kreiranja javnih politika.\n“Kreirali smo mehanizme za što veću uključenost građana, nevladinog sektora i privrede u proces kreiranja javnih politika, i stvorili uslove da kroz partnerski odnos donosimo najbolje odluke za naše društvo.\nOna je podsjetila da je Ministarstvo javne uprave koordinator Partnerstva za otvorenu upravu, i da kroz navedenu inicijativu ulaže značajne napore da konkretnim mjerama i dosežnim ciljevima učini vidljivom primjenu u pogledu dostupnosti informacija i otvorenosti u javnoj upravi na nacionalnom i lokalnom nivou.\nOtvorenost institucija izvršne vlasti >>>\nOtvorenost zakonodavne vlasti >>>\nPredlozi praktične politike:\nPrevious PostRaskrinkavanje na EU media daysNext PostPrvi sastanak partnera u Podgorici


Na konferenciji za novinare nakon sastanka u Beču, bugarski premijer Bojko Borisov i kolege iz Austrije, Češke i Slovenije zatražili su prilagođavanje distribucije COVID-19 vakcina kako bi se osiguralo da ih države članice EU dobijaju u skladu sa brojem stanovnika.\nU austrijskoj prestonici bugarski premijer Bojko Borisov prisustvovao je radnom sastanku sa austrijskim kancelarom Sebastijanom Kurcom i premijerima Češke Republike Andrejem Babišem, Letonije Artursom Krišjanisom Karinšom, Slovenije Janezom Janšom i Hrvatske Andrejem Plenkovićem. Tema sastanka bila je obezbeđivanje vakcina protiv COVID-19 u zemljama Evropske unije, ali i poziv nekih evropskih lidera da se o ovom pitanju održi debata na evropskom nivou. Tokom konferencije za novinare u Beču, nakon sastanka, lideri su naglasili da njihov poziv nije upiranje prsta ni u koga, već traženje trenutnog rešenja problema kako bi svi evropski građani mogli dobiti vakcine.\n„Oduvek smo verovali u evropsku solidarnost i u odluke Evropskog saveta“, rekao je premijer Bojko Borisov. Premijer Bugarske podsetio je na zaključke Evropskog saveta iz januara, koji su jasno definisali princip proporcionalne raspodele vakcina. „Dobili smo nekoliko vakcina koje su jednako dobre, a pregovore vodi Evropska komisija. Kvalitet vakcina garantuje Evropska agencija za lekove. Kupili smo nekoliko miliona vakcina“, rekao je Borisov. Bugarski premijer je takođe istakao pitanje da proizvodne kompanije ne ispunjavaju svoje ugovore. „Pored toga, ugovori se krše jer ne poštuju proporcionalnu raspodelu“, dodao je on. Borisov je izrazio zabrinutost zbog toga kako bi odbor tokom isporuka mogao da izmeni sporazum koji su postigli lideri Evropskog saveta. „Kako se odluka Saveta može promeniti, a da je mi sami ne promenimo?“, pitao se premijer.\n„Naš poziv je da se ova nepravda odmah otkloni i da se nastavi sa onim o čemu smo se dogovorili o raspodeli“, rekao je premijer Bojko Borisov.\nBugarski premijer je dodao da očekuje da nepravda bude otklonjena tokom današnjeg sastanka sa predsednicom Evropske komisije Ursulom Von der Lejen i predsednikom Evropskog saveta Šarlom Mišelom. „Ne tražimo humanitarnu pomoć. Bugarska je uložila u razvoj vakcina“, naglasio je Borisov.\nAustrijski kancelar Sebastian Kurz takođe je komentarisao isporuku vakcina u Bugarsku. Kurz je rekao da bi trebalo izvršiti prilagođavanje trenutnom mehanizmu vakcinacije u državama članicama tako da Bugarska ne dobije trećinu manje od ostalih zemalja EU. „Solidarnost mora biti primenjena, razlike u EU moraju biti svedene na minimum, a postupak vakcinacije mora biti uspešan“, rekao je austrijski kancelar.\nSastanak održan u Beču usledio je nakon zajedničkog pisma koje su učesnici poslali predsedniku Evropskog saveta Charlesu Michelu i predsednici Evropske komisije Ursuli Von Der Leyen. U ovom pismu lideri su naglasili važnost evropske solidarnosti, koja obezbeđuje da sve države članice, bez obzira na njihovu veličinu, imaju jednak pristup trenutno ograničenim resursima COVID-19 vakcina. U pismu se takođe podvlači da se mora osigurati da će sve države članice EU moći da ispune zajedničke ciljeve vakcinacije koje je EU postavila za drugi kvartal ove godine pod istim uslovima. / ibna


četvrtak, 18 novembar 2021 11:34\nMinistarstvo rudarstva i energetike će u narednih pet godina subvencionisati zamenu stolarije i ugradnju solarnih panela u domaćinstvima kako bi se smanjila potrošnja energije a samo seldeće godine to je četvrt milijarde evraSrbija troši četiri puta više energije za isti učinak nego što je prosek u EU što znači da se veliki deo energije „baca kroz prozor“ i to mora stati, smatra ministarka Zorana Mihajloivić.\n– Energetska efikasnost će nam praktično obezbediti još jedan energetski kapacitet, jer mi godišnje bacimo kroz prozor proizvodnju jedne termoelektrane. Naše procene kažu da nam treba pet godina da svako domaćinstvo u Srbiji bude energetski efikasnije, tako što će imati mogućnost da izoluje kuću ili stan, zameni prozore i postavi solarne panele. Samo za sledeću godinu obezbedićemo 230 miliona evra za ove projekte – rekla je Mihajlovićeva za „Juronjuz“.\n– Prosečno domaćinstvo za kupovinu panela od pet kilovata, koji košta 4.000 evra, dobija od države 2.000 evra. Ta investicija se isplati za četiri godine, posle čega se mesečno plaća samo fiksna nadoknada. Ako na samo 10 odsto od ukupne površine krovova u Srbiji imamo panele, dobićemo instalisanu snagu kao što je ima EPS danas, to je neverovatna snaga koju ne koristimo – rekla je Mihajlovićeva.\nMinistarka energetike kaže i da je energetska bezbednost pitanje nacionalne bezbednosti države i da je ključna za razvoj privrede.\nIma para, potreban plan\nSrbija u prethodnih 30 godina, ne računajući gasovod Balkanski tok, nije izgradila nijedan energetski kapacitet, podsetila je.\n– Imamo novca, ali mora da postoji jasan plan. I o tome smo razgovarali sa predsednikom, o novim investicijama i gde ćemo ulagati u narednih 10, 15 godina kako bismo imali dovoljno energije. Imajući u vidu naše potencijale, mislim da nema potrebe da u budućnosti uvozimo niti jedan kilovat-čas struje – rekla je Mihajlović.\nMihajlović je ponovila da će Srbija imati dovoljno električne, toplotne energije i gasa za predstojeću zimsku sezonu i da cene energije i energenata za domaćinstva ostaju nepromenjene.\n– Pitanje cene je neizvesno, posebno u budućem periodu, jer će se energetske krize dešavati i u narednim godinama. Očekujemo dugoročni ugovor o nabavci gasa, nadamo se desetogodišnji, o tome će razgovarati predsednici Aleksandar Vučić i Vladimir Putin. Imajući u vidu kako se kreću cene gasa, razgovori neće biti jednostavni, ali verujem da možemo da očekujemo povoljnije cene u odnosu na sve druge zemlje – navela je Mihajlović.


Večeras otvaranje rokenrol izložbe “Zamrznuti tonovi” | Balkanrock.com\nTagovi: Kulturni centar Novi Sad, Marko Ristić, Novi Sad, Novi Sad Open Art 2017, Zamrznuti tonovi\nAutorska izložba fotografija Marka Ristića, „Zamrznuti tonovi“, biće otvorena u četvrtak 28. septembra u Kulturnom centru Novog Sada, sa početkom u 20 časova.\nIzožba će se organizovati u okviru festivala Novi Sad Open Art 2017. Festival promoviše umetnike do 35 godina i prikazuje savemenu umetnost kroz interaktivne sadržaje.\nNa izložbi će ljudi biti u mogućnosti da pogledaju fotografije sa svih koncerata koje su nastale tokom prethodnih devet godina. Od Goblina, čiji je oficijalni fotograf, preko koncerata lokalnih bendova, do veličina poput The Podigy, Slayer, The Killers i Marilyn Manson.\nMarko Ristić je jedan od aktivnijih koncertnih fotografa i radi kao oficijalni fotograf bendova Goblini i Ritam Nereda. Oficijalni fotograf je Exit Festivala i još nekoliko regionalnih festivala, kao i glavni i odgovorni urednik magazina Hardwired, nekadađnjeg Nocturne magazina.\nIzložba “Zamrznuti tonovi” je specifična po tome što će biti otvoren ekskluzivni nastup nekog domaćeg benda, s tim što autor insistira na tome da to ostane iznenađenje kojim će obradovati sve koji dođu na otvaranje izložbe. Sigurno je da će to biti neki od vodećih sastava u regionu.\n“Dok posmatram fotografije Marka Ristića, stičem utisak da koristeći dvodimenzionalan medij on ustvari uspeva da nam dočara treću dimenziju i da nas uvede u taj čaroban svet rock and roll-a gde mi, kao puki posmatrači, ustvari postajemo aktivni svedoci tog događaja koji samo što ne uspevamo i da “omirišemo”. Njegove fotografije su nepredvidljive i pune onih lepih iznenađenja, ne samo kada smo pasivni posmatrači istih, nego kada smo i sami meta njegovog objektiva. Prateći Markov razvoj poslednjih par godina, nestrpljiv sam da vidim u kojem pravcu će dalje ići i šta to lepo možemo očekivati od njega u budućnosti”, rekao je Golub, frontmen benda Goblini o Markovim fotografijama.\nIzložba „Zamrznuti tonovi“ će biti otvorena do 8. oktobra. Svi zainteresovani moći će da je vide u Tribini mladih, na drugom spratu Kulturnog centra Novog Sada.