Naloženo privođenje investitorke Mitković na saslušanje\nIzvor: N1 televizija, 03.Okt.2018, 11:17\nTužilac Milan Mihajlović potvrdio je za Insajder da je naloženo privođenje investitorke objekta na Pančićevom vrhu na Kopaoniku Snežane Mitković na sledeće saslušanje u Osnovnom sudu u Brusu, zakazano za 16. oktobar.\nSnežana Mitković, podseća Insajder, nije se pojavila na prethodna dva saslušanja. Na ročištu zakazanom za 31. avgust neposredno pred saslušanje Tužilaštvu je dostavljen izveštaj >> Pročitaj celu vest na sajtu N1 televizija << lekara specijaliste iz kojeg proizilazi da je sprečena da prisustvuje.\nNa saslušanju koje je bilo zakazano za prošli četvrtak, Mitković se nije pojavila, a nije stiglo ni bilo kakvo zvanično obrazloženje.\nNavodna investitorka iz Smedereva Snežana Mitković, koja se na pojedinim dokumentima potpisivala i kao Matković, do danas je ostala nepoznata javnosti.\nVišemesečni pokušaji Insajdera da do nje dođe bili su bezuspešni, a nisu je našli ni na adresi koju je navela u zvaničnoj dokumentaciji.\nNepoznato je i da li neko moćan, i ko, "stoji" iza nje, jer je očigledno da zakoni Srbije koji važe za sve građane, sudeći prema dešavanjim već skoro godinu dana, za investitorku Mitković ne važe. Tok izgradnje bespravnog objekta, od postavljanja temelja do otvaranja restorana, s javnošću su paralelno, ali nemo, pratile brojne državne institucije.\nOna je uspela u rekordnom roku da dobije saglasnost svih nadležnih institucija za postavljanje ski bifea od 150 kvadrata na vrhu Kopaonika. Umesto montažnog objekta, izgrađen je armirano-betonski veći od 1.000 kvadrata, a da je u tome niko nije sprečio, podseća Insajder.\nNavodima u krivičnoj prijavi Ministarstvo građevinarstva praktično je potvrdilo istraživanje Insajdera koje je objavljeno u emisji "Vrh bezakonja".\nI dok dva ministarstva prebacuju odgovornost oko toga ko je sledeći na potezu za naredno rušenje, kafana u ilegalnom objektu radi bez ikakvih problema, prenosi Insajder.\n"Vrh bezakonja" pogledajte u videu ispod:\nIzvor: Beta, 03.Okt.2018\nTužilac je naložio privodjenje investitorke objekta na Pančićevom vrhu na Kopaoniku Snežane Mitković na sledeće saslušanje u Osnovnom sudu u Brusu, zakazano za 16. oktobar, objavio je danas Insajder.Na Pančićevom vrhu nelegalno je sagradjen objekat od 1.000 kvadrata, a investitorka se već...


Akcija "Igrom do škole" u Delta Cityju - Dan u Beogradu\nNaslovna » Porodica » Deca » Akcija „Igrom do škole“ u Delta Cityju\nAh Neša 22. avgust 2012. Deca Postavite komentar\nSvakog dana, u periodu od 11.00 do 21.00, svi zainteresovani mališani imaće priliku da se prijave na infopultu Delta Cityja i okušaju svoju sreću da za što kraće vreme sklope Lego set. U utorak, 4. septembra od 18.00, biće organizovano svečano proglašenje pobednika, kojima će biti uručene vredne nagrade. Zanimljivo je što će i članovi jedinog udruženja ljubitelja Lego kocki u Srbiji – „Skockani“, dati svoj doprinos akciji i izložiti svoje zanimljive radove.\nAktivni učesnik biće i knjižara „Vulkan“. Pored uobičajene prodaje knjiga, koje će biti na popustu od 10 odsto, biće organizovana druženja sa poznatim dečijim piscima i javna čitanja knjiga. Tako je za ponedeljak, 27. avgust od 17.00, zakazano druženje sa piscem Kreativnog centra – Violetom Babić. Ona je autor poznatih knjiga namenjenih tinejdžerima, kao što su „Knjiga za svakog dečka“ i „Knjiga za devojke i njihove momke“ i mnoge druge.\nKako bi akcija „Igrom do škole“ bila i edukativna, predstavnici UMS škole za talente, organizovaće javne časove glume i plesa. Tokom dva vikenda, 25. i 26. avgusta i 1. i 2. septembra, od 12.00 do 13.00, glumica Andrijana Gavrilović i koreograf Toma Đorđević, zajedno sa svojim učenicima,\npokazaće osnovne veštine glume i plesa koje se uče u ovoj školi. Svi zainteresovani posetioci imaće priliku da im se pridruže na javnim časovima kako bi i sami nešto naučili o ovim umetničkim oblastima. (danubeogradu.rs)\nTagoviakcija deca delta city dub izložbe\nPrethodni Jubilarna 15. Beogradska rolerijada 9. septembra\nSledeći Autentični dizajn na sajmu „Blikfang“ u Beču


Ericsson "Drvo koje tvituje" na Festivalu nauke\nEricsson “Drvo koje tvituje” na Festivalu nauke – Personal magazin\nDruštvene mrežeTehno - Nauka\nEricsson “Drvo koje tvituje” na Festivalu nauke\nNa petom po redu Festivalu nauke kompanija Ericsson učestvuje, u okviru postavke Centra za promociju nauke, sa projektom “Connected tree”. Umreženo drvo, ili popularnije nazvano “Drvo koje tvituje”, već godinu…\nNa petom po redu Festivalu nauke kompanija Ericsson učestvuje, u okviru postavke Centra za promociju nauke, sa projektom “Connected tree”. Umreženo drvo, ili popularnije nazvano “Drvo koje tvituje”, već godinu dana putuje širom sveta i oslikava Ericssonovu viziju o 50 milijardi povezanih uređaja do 2020. godine prikazujići da sve što može imati koristi od povezivanje treba da bude umreženo.\n“Connected tree set sastoji se od senzora koji meri kapacitivnost i tako detektuje kretanje osoba u njegovoj zoni, kao i dodirivanje samog drveta. Promene koje senzor zabeleži pretvaraju se, pomoću specijalnog software-a na laptopu, u zvuk ili u ovom slučaju tvit i sms. U Ericsson-u smo posebno posvećeni istraživanju u oblasti komunikacije raznih uređaja i senzora, kao i u praktičnoj primeni ovih rešenja pre svega u različitim servisima u gradu. Mi razvijamo rešenja koja će omogućiti da mašine, stvari, ali biljke kao ovo povezano drvo, budu umreženi. Implementacija senzora će se sve više širiti na različite segmente društva pa ćemo tako imati „pametniji“ gradski transport, efikasnije gradske službe i servise, ali i naprednije i mobilnije zdravstvo. Povezivanje sve većeg broja uređaja omogućiće gradovima da postanu „pametniji“ a njihovim stanovnicima da žive komfornije,” istakla je Milena Matić, Head of Strategy & Marketing Ericsson North Balkans.\nTakođe, kako bi i najmlađima omogućila da se upoznaju sa Umreženim drvetom i tehnologijom koja stoji iza njega, kompanija Ericsson organizovala je posetu četvrtog razreda osnovne škole “Sveti Sava” iz Beograda čiji đaci su se sa velikim interesovanjem družili sa drvetom.\nFestival nauke održava se od 02. do 04. decembra na četiri lokacije: Robna kuća Kluz, Studentski kulturni centar, Teatar Bojan Stupica i Galerija Narodne banke Srbije. Svi zainteresovani mogu videti Umreženo drvo u Robnoj kući Kluz od 11 do 20 časova tokom trajanja festivala.\nEricsson “Drvo koje tvituje” na Festivalu nauke was last modified: December 3rd, 2011 by Redakcija\nDrvo koje tvitujeEricssonfestival nauke\nDžim Keri postao internet senzacija!


STARA PLANINA I PLANINA KUČAJ-BELJANICA novi NACIONALNI PARKOVI – Plodna Zemlja\nSTARA PLANINA I PLANINA KUČAJ-BELJANICA novi NACIONALNI PARKOVI\nFarma "Magi" na Staroj Planini Foto: Sergej Ivanov\nPodručja Stare planine i planina Kučaj-Beljanica od 5. januara su pod najvišim stepenom zaštite države, jer je pokrenut postupak njihove zaštite i to kao nacionalnih parkova, izjavila je Irena Vujović, ministarka zaštite životne sredine. Ovo su prva dva nacionalna parka koja će biti proglašena u Srbiji nakon 40 godina, a taj status su zaslužila zbog velikog prirodnog bogatstva na svojim teritorijama, saopšteno je iz Vlade.\n“Studije za nove nacionalne parkove koje je izradio Zavod za zaštitu prirode, danas su postavljene na sajt Ministarstva zaštite životne sredine, a od tog momenta je i zvanično pokrenut postupak zaštite, odnosno već su na snazi svi režimi i mere zaštite koje studije sadrže”, naglasila je Vujović.\nPredviđeno je da se, kada se postupak okonča, Nacionalni park Stara planina prostire na 116.000 hektara, a Nacionalni park Kučaj-Beljanica na oko 45.000 hektara.\nVujović je istakla da je zaštićeno područje Stara planina jedno od najvrednijih i najposećenijih u Srbiji, koje pored lepote pejzaža, odlikuje i bogatastvo biljnog i životinjskog sveta, dok je Kučaj-Beljanica šumsko područje, sa očuvanim hrastovim i bukovim šumama, ali i pećinama, klisurama i kanjonima.\nOna je ukazala na to da je Stara planina do sada imala status parka prirode, te da će proglašenjem nacionalnog parka dobiti maksimalan stepen zaštite, a područje Kučaj-Beljanice je sada prvi put pod zaštitom.\nInače, u Srbiji su poslednji put proglašeni nacionalni parkovi Tara i Kopaonik 1981. godine.\nTagoviNacionalni parkovi Novi nacionalni parkovi Planina Kučaj-Beljanica Stara Planina\nJAHORINA CARES Koje epidemiološke mere se preduzimaju na JAHORINI, kako možete da se brzo testirate na COVID-19…\nOD 1. januara prijava za turističke vaučere u vrednosti od 5.000 dinara, evo ko može da se prijavi…


Istraga protiv Karle del Ponte zbog nepoštovanja suda u Hagu\nIstraga protiv Karle del Ponte zbog nepoštovanja suda u Hagu\nTeodor Meron imenovao, na zahtev Karadžića, specijalno sudsko veće koje će razmotriti ima li osnova da Karla del Ponte bude optužena zbog nepoštovanja suda. Specijalno veće će, prema odluci predsednika Haškog tribunala, činiti sudije Kristof Flige, Bakone Džastis Moloto i Barton Hal, saopšteno je iz Tribunala.\nRadovan Karadžić je prošle sedmice zatražio od predsednika Tribunala da imenuje specijalno sudsko veće koje bi razmotrilo eventualno imenovanje „prijatelja suda“, koji bi, za račun tužilaštva, istražio navode da je bivša glavna tužiteljka Tribunala Del Ponte prenela Amerikancima sadržinu poverljivog spiska svedoka odbrane bivšeg predsednika Srbije Slobodana Miloševića.\nKaradžićev zahtev se temelji na tajnoj depeši američke ambasade u Hagu, objavljenoj na Vikiliksu, u kojem je navedeno da je Del Ponte 16. aprila 2004. godina potvrdila predstavnicima SAD sadržinu poverljivog spiska svedoka, koji je Milošević tri dana ranije bio podneo Tribunalu.\n„Čitajući direktno s liste, ona je rekla da spisak obuhvata bivšeg predsednika (SAD) Bila Klintona, bivšu državnu sekretarku Medlin Olbrajt, bivšeg sekretara za odbranu Vilijema Koena, ambasadora Kristofera Hila, generala Veslija Klarka i bivšeg ambasadora Ričarda Holbruka“, navedeno je u kopiji depeše, koju je Karadžić priložio uz zahtev.\nDel Ponteova je, prema toj depeši, obećala predstavnicima ambasade da će ih obaveštavati o razvoju događaja vezanih za Miloševićev spisak svedoka.\nPriznajući da on lično nema nadležnosti da štiti prava Miloševića, koji je preminuo 2006. godine u pritvorskoj jedinici Tribunala, Karadžić je istakao da nema nikog drugog ko bi izneo to pitanje pred Tribunal. Bivši lider RS je dodao da je u njegovom ličnom interesu da obezbedi funkcionisanje mehanizama za kontrolu odgovornosti tužilaca koji objavljuju poverljive informacije.\n„Ako tužilac može nekažnjeno da objavljuje poverljive informacije o svedocima odbrane, Karadžić onda nema poverenja da su njegovi podnesci zaštićeni“, piše u podnesku.\nod samog početka je opšte poznato pod čijim je partonatom ovaj sud osnovan, te da je svaki komentar suvišan i da su kako ona tako i ostali MORALI da Amerikancima polažu račune i obaveštavaju ih o svemu pa i o zaštićenim svedocima. I gospodin Radovan Karadžić je u pravu što zbog napred navedenog nema poverenje.


U Izraelu je otkriveno novo polje prirodnog gasa\nZnačajno polje prirodnog gasa, sa količinom između 28 i 42 milijardi kubnih metara, otkriveno je u rejonu Severu Kariš u Izraelskoj ekskluzivnoj ekonomskoj zoni, tvrdi Energean.\nBušenje je, prema istom saopštenju, dostiglo konačnu dubinu od 4.880 metara i otkriven je stub ugljovodonika do 249 metara.\nNa osnovu projekta, Energean će nastaviti da buši na većim dubinama kako bi procenio potencijal ugljovodonika, a nakon završetka radova u North Carris-u, Stena DrillMAKS bušilica će se vratiti na tri razvojne bušotine glavnog polja.\nNapominje se da pored ova četiri bušenja, Energean zadržava pravo da izvrši još šest bušenja na osnovu ugovora sa Stena Drillingom.\nOtkriće u Severnom Carrisu će biti ekonomski održivo povezivanjem sa Energean Pover, plutajućom jedinicom za skladištenje i proizvodnju, koja će biti instalirana na udaljenosti od 5,4 kilometara od Severnog Carrisa.\nPlutajuća proizvodna, skladišna i istovarna jedinica je izgrađena sa ukupnim proizvodnim kapacitetom od 8 milijardi kubnih metara prirodnog gasa godišnje (775 miliona kubnih metara dnevno), što će omogućiti razvoj i Severnog Karisa i dodatnih otkrića.\nEnergean je već potpisao ugovor za 4,6 milijardi kubnih metara prirodnog gasa i ima dodatni kapacitet od 3,4 milijarde kubnih metara godišnje za dodatnu prodaju novog otkrića u Severnom Carrisu, ali i u budućim otkrićima./ibna


Muzika i Partizan: samo neka se peva – Crno-bela Nostalgija\ncbnostalgija - 18. aprila 2017. 21. novembra 2020.\nTokom pisanja ovog teksta postojala je dilema da li će uopšte biti zanimljiv čitaocima i navijačima\nPartizana. A onda se desio 154. ,,večiti derbi”, Partizanovo gaženje Zvezde a na derbiju i novi crno-beli hit. Izvesnu Marinu Roka Granate u pesmi je zamenio Leandre Tavamba ( 3 x) uz neizostavno ,,ti ne znaš da volim te ja”. Bolji uvod nismo mogli da poželimo…\nPošto danas u neposrednom komšiluku našeg stadiona imamo ljude gadljive na prepeve melodija iz drugih republika bivše Jugoslavije (valjda misle da time dokazuju srBstvo, šta li?), valja se podsetiti da se baš među navijačima Crvene zvezde, gle čuda, odavno ustalila pesma Bebe Selimović (,,U srcu mome samo živiš ti…”). Fudbal ipak ne poznaje granice, a da je tako dokaz je i to da je jedna od najpopularnijih pesama splitske Torcide ,,Znaj da volin ga ja” (ako ćemo baš po dalmatinskom dijalektu), u originalu šlager srpskog pevača Dragana Antića ,,Zašto da ne uzmem nju”, nastao 1971.\nSredinom osamdesetih pojavljuje se, sada već legendarno izdanje, ploča i kaseta „Pesme Partizanovog juga“. Tu su, na jednom mestu, sabrane neke od Partizanovih navijačkih pesama, a osim pomenute „Da volim crno-bele“ (u originalu – Dubrovački trubaduri), mesto su našli još neki prepevi: „Računajte na nas“ (Đorđe Balašević), „Kad igra Partizan“ („Život je maskenbal“ – Teška industrija), „Hram“ („Šošana“ – Dah i Zlatko Manojlović), „Partizan u srcu / Uvek pamtim onaj lepi dan“ („Jugoslavijo“ – Danilo Živković), i tako dalje. Zanimljivo je da je čuvena himna italijanskog radničkog pokreta „Bandiera Rossa“, na ovom izdanju prepevana kao „Partizan se voli“.\nIpak, ta verzija sa ploče nije se nikada pevala na stadionu, već isključivo ona navijačka „Hiljade grobara i huligana“. Pesma je bila, a i danas je, pravi hit na južnoj tribini, tim pre što je u to vreme i ljubljanski pank bend Pankrti izdao svoju verziju „Bandiera Rossa“.\nDa simbioza fudbala i muzike ne priznaje ne samo nacionalne, već ni žanrovske podele, očigledno je pri letimičnom pregledu pesama koje su se pevale ili emitovale na Stadionu JNA / Partizana. Prvo je, još davne 1970. Ismet Krcić, legendarni interpretator crnogorskih izvornih pesama, snimio singl ploču sa dve numere – ,,Partizan“ i ,,Crno-beli“, naravno, u narodnjačkom maniru i uz svoj osoben glas. A pored navedenih prepeva poznatih pop, rok ili pank melodija, početkom osamdesetih, sa čuvenih zvučnika okačenih o metalne stubove, u poluvremenu je grmelo „Partizanovo kolo“, autora Kemala Malovčića i Ljube Radosavljevića. Petnaestak godina kasnije, veliki hit pop muzike „Big Big World“ od Emilie, dobio je svoj „grobarski“ prepev a u sećanju je ostala košarkaška utakmica Partizan – Makabi, kada su navijači, uprkos porazu, više od pola sata ostali na tribinama Hale Pionir pevajući ovu pesmu! Ova obrada se našla na udarnom mestu u kompilaciji koju je izdao klub pod nazivom „Samo jedan klub, samo jedan grad“, koja i nosi ime po toj navijačkoj pesmi. Duet Sha-Ila je otpevao većinu pesama na ovom izdanju iz 2003. Ipak, maločas pomenuto „Partizanovo kolo“ nije i najveće skretanje u tradicionalne, narodnjačke vode. Zagrebački Jugoton je 1986. godine objavio „Tragičnu smrt Dragana Mancea“ u izvođenju guslara Vukomira i Vukosava Šćekića!\nSve to nije sprečilo rok grupu Roze Poze da se i ona izrazi kroz navijačke pesme, a njen klasik „Daj gol“ je u startu bio prihvaćen na južnoj tribini u Humskoj 1. Od istog benda svoje mesto na tribini našla je i pesma „Hvala ti, crno-bela ljubavi“.\nI moglo bi tako da se nabraja satima. Sigurno je da ovde nisu pomenute neke od popularnih pesama Partizanovih navijača.To i nije bio cilj, da se suvo nabraja, pesma po pesmu, već da istaknemo poentu i matricu u spoju fudbala i muzike: navijačka subkultura ne priznaje nikakve nacionalne ili žanrovske podele pri odluci da se određena pesma prepeva ili komponuje i iskoristi za stadionsku „upotrebu“. Jedan jedini uslov je da se melodija primi među navijačima i da je oni prihvate.\nTim pre, zasmetala mi je paljba na društvenim mrežama koja je pre par meseci osuta po momcima koji su snimili pesmu i spot „Samo Partizan“, uz saradnju FK Partizan i samih igrača. Odjednom smo postali osetljivog I rafiniranog muzičkog ukusa i odjednom sami procenjujemo šta je „grobarski“ a šta nije. Kao da smo svi rođenjem postali pankeri ili rokeri. Možda je bolje da vreme pokaže kako stoje stvari i da samo vreme napravi filter. Ova pesma možda neće nikada zaživeti među navijačima na tribini, ali nije prva ni poslednja. I meni je draži neki žešći, pank ili rok ritam, ali zašto osporavati pravo nekoga sa sasvim drugačijim ukusom da izrazi svoju naklonost ka Partizanu? Ako smo imali „Partizanovo kolo“ i „Crno-belu ružu“, zašto bi „Samo Partizan“ bio problem?\nZoranina obrada čuvene „Bandiera Rossa“ pod nazivom „Za šampione…“ je, za mene, najblaže rečeno, očajna inedostojna i originala i ranijeg navijačkog prepevau svakom smislu, ali treba da se poštuje njen trud i želja da se i kroz muziku izrazi i deklariše kao navijač Partizana. I još mnogo važnije – neko dete se vezalo za naš klub možda upravo kroz Zoraninu pesmu o Partizanu, ili danas neki klinja pevuši „Samo Partizan“.\nMožda je za nas ta pesma „limunada“ ali nekome ko ima sedam ili jedanaest godina je možda prva kopča i asocijacija na Partizan.\nZato, ostavimo da svako peva ono što želi i da svako sebi nađe pesmu koja ga najviše vezuje za\nPartizan. Kao što je nekome najomiljeniji Saša Ilić, a nekome Vukotić, Galić, Mance ili Klinčarski, tako je i nečijem sluhu najbliži pank, a drugima rok, pop ili evegrin. Tinejdžer koji danas zvižduće „Samo Partizan“ možda će već za dve godine smisliti neku novu pank obradu. Bar su navijači Partizana oduvek razmišljali svojom glavom i nisu nikada bili podložni tome da im neko dekretom propisuje mišljenje o klubu, određenom igraču ili da im diktira ukus, ni fudbalski ni muzički. Bitno je samo da se peva u slavu Partizana, pa bio to pank, pop, rok ili latino-ritam. Kod nas ima mesta za sve. I samo neka se peva. A mi bar imamo mnogo toga što možemo da pevamo. Do neke nove, uspešne obrade, koja će podići na noge Partizanove navijače.\nzeljkoskare 22. aprila 2017. at 08:41\nAleksandar Pavlovic 22. aprila 2017. at 11:27\nAleksandar Pavlovic 25. aprila 2017. at 07:26\nNaravno, uvek se nešto zaboravi – bili su tu i reperi koji su snimali pesme posvećene Partizanu, kao na primer Belleti. Od obrada, treba dodati i Pet Shop Boys i njihovu pesmu "Go West", kao i hit iz 1983. "Vamos a la playa" italijanskog dueta Righeira. Ova pesma je obrađena u refrenu, kroz čuveno poklič "Akmo crno-beli!".


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 13.Sep.2017, 09:04\n"Nama je važno da im predstavimo naše viđenje rasta plata i penzija i održivog rasta privrede i očekujem da ćemo imati konsenzuzs u narednim danima jer imamo dobru situaciju u budžetu i fiskalnu disciplinu", rekla je Brnabić odgovarajcuhi na pitanje >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << novinara u Čačku gde je razgovarala sa privrednicima iz tog kraja.\nMisija Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) predvođena Džejmsom Rufom danas stiže u Beograd, kako bi sa srpskim zvaničnicima započela razgovore o budžetu za 2018. godinu, piše "Politika".\nKako navodi list, pozivajući se na izvore u Vladi Srbije, razmatra se mogućnost povećanja neoporezivog dela zarada, pa će se i o tome razgovarati sa misijom MMF-a.\nTakvo povećanje odrazilo bi se na porast primanja zaposlenih koji imaju ugovor o bruto zaradi, a za one koji imaju dogovoreni iznos, ništa se ne menja, sem sto će poslodavac plaćati manji porez državi, piše "Politika".\nTehnička misija MMF-a se od redovne revizije razlikuje po tome što Vlada Srbije nema uslove koje mora da ispuni, da bi MMF Srbiji odobrio novac.\nRTS: Misija MMF-a stiže u Beograd


Frilenseri odbili predlog Vlade i najavili proteste - Kreativna Srbija®\nKako su i najavili, frilenseri okupljeni oko Udruženja radnika na internetu, juče su na sastanku sa predstavnicima Vlade Srbije zaključili da novi predloženi model koji se pojavio u javnosti 29. marta nije prihvatljiv. Ujedno su najavili i proteste zbog neprihvatanja njihovog zahteva.\nKako stoji na sajtu platforme Startit, novi predlog države bio je da se uvede neoporezivi deo, odnosno da se od mesečnih zarada oduzme 18.300 dinara, pre nego što se oporezuju. Na taj način frilenserima koji su zarađivali manje od 200 evra se suštinski otpisuje sve, međutim to nije 80 odsto radnika na internetu, kako su ranije poručili iz Ministarstva finansija.\nKako tačno izgleda nova računica za frilensere po predlogu Vlade\nTačno je da novi predlog Vlade umanjuje dug, a kada se pogleda na godišnjem nivou, to nije mali iznos. Međutim, sporno je to što ako bi frilenseri nastavili da posluju na način na koji država predviđa novim zakonom, svi koji zarađuju više od 350 evra na mesečnom novu, bili bi zaprvo u nepovoljnijem položaju.\nTo se lako vidi u Startitovom frilenserskom kalkulatoru, s obzirom da će se sada prihodi pre oporezivanja umanjivati za 18.300 dinara, a ne za 43 odsto, ističu frilenseri a prenosi Startit.\nKatarina Pavlović iz Udruženja radnika na internetu, gostujući na televiziji Nova S, iznela je kalkulaciju po novom modelu. Najviše frilensera, kako je navela Pavlović, ima prosečna primanja oko 500 evra mesečno, odnosno 58.750 dinara, što je godišnje 705.000 dinara.\nPredlog vlade podrazumeva da frilenseri imaju pravo na neoporezivi iznos od 18.300, što je na godišnjem nivou 219.600 dinara. Imaju pravo i na normirane trškove, od 43 odsto, što je na godišnjem nivou 303.150 dinara. Kada se normirani troškovi i neoporezivi deo oduzumu od godišnih primanja, ostaje poreska osnovica od 182.150 dinara.\nNa ovu osnovicu onda se obračunava porez od 20 odsto i doprinosi za zdravstvo od 10,3 odsto, čime se dobija da je mesečna obaveza 4.600 dinara i to za isplatu u narednih 10 godina.\nStari dug i novi nameti onemogućavaju frilensere da žive od rada\nOvo nije jedini trošak, jer od oktobra prošle godine frilenserima teče mesečna obaveza za tekuće prihode. Ona se obračunava na drugačiji način. Naime, normirani troškovi za tekuća primanja su 18.300 fiksno, što dovodi do osnovice od 40.450 dinara za oporezivanje.\nStope oporezivanja i naplate doprinosa iznose 20 odsto (porez na dohodak građana), penzijsko osiguranje 25 odsto i zdravstveno osiguranje 10,3 odsto.\nNa osnovu ove računice, frilenseri bi trebalo da mesečno plaćaju redovne obaveze i stari dug u iznosu od 26.900 dinara, što od pomenutih 500 evra bruto prihoda, čini da im ostaje samo 31 hiljada dinara, što je manje od minimalca i čini 45 odsto dažbina, što Srbiju dovodi u sam evropski vrh po nametima na primanja, ističe predstavnica frilensera.\nPavlović je iznela da je u S. Makedoniji regulisano da frilenseri plaćaju 8-10 odsto poreza, uz slobodnu odluku da li žele da plaćaju doprinose. U Bosni i Hercegovini plaćaju 10 odsto poreza i 4 odsto doprinosa za zdravstvo.\nPredstavnici frilensera Srbije su najavili i vraćanje na proteste kao opciju pritiska na Vladu.\n17/01/2019 10/10/2019 Urednik\nSavet za kreativne industrije koji je osnovala Kancelarija Predsednice Vlade Srbije, pokrenuo je platformu za jačanje i promociju kreativnog sektora Srbije pod nazivom Srbija Stvara. Po rečima pokretača, Srbija Stvara je „nov način predstavljanja Srbije koji afirmiše vrednosti savremene Srbije – kreativnost, inovativnost i originalnost. Ovaj novi koncept ima za cilj da prepozna, afirmiše i istakne umetničko i svako kreativno stvaralaštvo i uspeh u oblastima obuhvaćenim ekonomijom zasnovanom na znanju.“ Platforma promoviše najviše…


Prijedor24 - Više od informacije! Konzum BiH: Stižu milioni, a u septembru Merkator\nHome / Vijesti / Biznis / Konzum BiH: Stižu milioni, a u septembru Merkator\n“Konzum BiH” biće dokapitalizovan sa 68,7 miliona KM posredstvom društava “Ledo” iz Čitluka i “Sarajevski kiseljak”, na šta je danas dalo saglasnost privremeno vijeće povjerilaca kompanije “Agrokor”.\nVijeće povjerilaca podržalo je i odluku da “Agrokor” obezbijedi “Konzumu BiH” svježu likvidnost u iznosu do 29,7 miliona KM, saopšteno je iz “Konzuma BiH”.\nOve odluke donesene su u namjeri da bude podržan proces transformacije i dalje stabilizacije poslovanja “Konzuma BiH”.\nOdlukama se obezbjeđuje budućnost “Konzuma BiH” koja podrazumijeva očuvanje više od 3.700 radnih mjesta i plaćanje potraživanja dobavljača, na dobrobit ukupne privrede BiH.\nDanašnje odluke su na dobrobit zaposlenih, dobavljača, ali i brojnih kupaca koji, zahvaljujući “Konzumu BiH”, a uskoro ponovo i “Merkatoru”, imaju najširi mogući izbor kupovine po najboljim cijenama, navodi se u saopštenju.\n“Agrokor” u cijelosti podržava strategiju “Konzuma BiH” za stabilizovanje poslovanja i današnjim odlukama je pokazao da je spreman dati punu podršku daljem razvoju kompanije.\nNa ovaj način otvoren je put da “Merkator” preduzme potrebne korake kako bi bio realizovan plan u okviru kojeg ova kompanija tokom septembra vraća 83 sadašnje trgovine “Konzuma BiH” pod brend “Merkator”.\nRazdvajanjem “Konzuma BiH” i “Merkatora” počinje nova strategija “Konzuma BiH” koja će još više biti prilagođena potrebama i navikama potrošača, a sve s ciljem postizanja što boljih poslovnih rezultata.\n“Konzum BiH” će se, u okviru buduće poslovne strategije, fokusirati na trgovine male i srednje veličine.


[ 07/06/2020 ] Sto godina od Trijanona\tDRUŠTVO\n[ 07/06/2020 ] Katastar digitalizovan, a do vlasničkog lista za mesec i po dana\tEkonomija\n[ 07/06/2020 ] Upis prvaka zakazan onlajn, a otkazan telefonom\tDRUŠTVO\n[ 07/06/2020 ] Od 15. juna neograničen broj pokušaja vantelesne oplodnje\tDRUŠTVO\n[ 07/06/2020 ] Bolsonaro optužen da krije prave podatke o broju preminulih\tVesti\nHomeDRUŠTVOIpak će biti testiranja putnika u Grčkoj, ali ne svih\nSrpski turisti koji planiraju da ovo leto posete Grčku neće biti u obavezi da se pre puta testiraju na kovid 19.\nSrpski turisti koji planiraju da ovo leto posete Grčku neće biti u obavezi da se pre puta testiraju na kovid 19, ali im se može desiti da na aerodromu ili prilikom prelaska granice budu nasumično testirani. Ovo će zavisiti isključivo od procene grčke policije na granici.\nOvo je, naime, izajavio grčki ministar turizma Haris Teokaris za bilten Grčke ambasade u koji je b92.net imao uvid.\nTeokaris je rekao da se ove godine očekuje dolazak turista iz Nemačke, Bugarske i drugih balkanskih zemalja. Rekao je da turisti koji stignu u Grčku po dolasku neće biti obavezni da se podvrgnu testu na koronu, ali će se sprovesti nasumično testiranje“.\nKako se dalje navodi u ANA MPA Daily News Bulletin, većina hotela, zajedno sa kampovima će biti otvoreni od 1. juna.\n„Letnja sezona za hotele počinje od 15. juna, izjavio je u sredu grčki ministar turizma tokom brifinga o trećoj fazi vladinih mera u vezi sa koronavirusom.\nGovoreći na zajedničkoj konferenciji za štampu sa ministrima finansija, Teokaris je rekao da će 25. maja biti ukinuta ograničenja za putovanja jahtom ili njihov najam. Takođe će biti ukinuta ograničenja za dolazne letove. Kako je istakao, od 15. juna Međunarodni aerodrom u Atini „Venizelos“ prihvataće letove iz zemalja koje imaju „dobre epidemiploške kriterijume“.\nOd 1. jula biće dozvoljeno sletanje na bilo koji međunarodni aerodrom u Grčkoj. Trenutno, je dozvoljeno sletanje iz inostranstva samo na „Venizelos“, na kom su svi posetioci testirani na koronu.\nTestirani svi radnici smederevski fabrike – zaraženo 19, čekaju se rezultati za još 150\nKon: Treba da se potpuno opustimo, mislim da se nećemo vraćati u vanredno stanje\nSvet: Broj zaraženih skoro 7 miliona, preminulo oko 400.000\nRIK proglasio izbornu listu Grupa građana: 1 od 5 miliona


USTANOVA KULTURE ĆUPRIJA POZIVA VAS DA POGLEDATE DOMAĆI FILM "JEDINI IZLAZ" - Ćuprija.net\nUSTANOVA KULTURE ĆUPRIJA POZIVA VAS DA POGLEDATE DOMAĆI FILM “JEDINI IZLAZ”\n18 Feb USTANOVA KULTURE ĆUPRIJA POZIVA VAS DA POGLEDATE DOMAĆI FILM “JEDINI IZLAZ”\nPosted at 14:39h in Servisne informacije\tby\tcuprija.net 0 Comments\nUstanova kulture “Ćuprija” organizuje u sali ŠOMO 25. i 26. februara u 17 i 19 sati projekciju domaćeg psiho trilera “Jedini izlaz”.\nProdaja ulaznica obavljaće se od 13 do 16 i od 17 do 19 sati a počeće 23. februara u holu Škole za osnovno muzičko obrazovanje.\nPored Anđelke Prpić, kojoj je poverena glavna uloga, u filmu glume brojni glumci iz Srbije i regiona: LJubomir Bandović, Danica Maksimović, Milan Čucilović, Nikola Ristanovski, Boris Komnenić i drugi.\nRadnja ovog psiho-trilera govori o nastavku životu Ane Kolar koja je u velikom požaru u noćnom klubu izgubila supruga Sašu i njenom gubitku sećanja tokom te večeri kada je doživela teško trovanje ugljenmonoksidom. Ona nastavlja život sa sinom, ali se ne miri sa gubitkom, pa ima česte noćne more i napade panike. Šest godina kasnije, kada je objavljena presuda za krivicu u vezi sa požarom, Ani na mejl sa nepoznate adrese stiže klip na kome ona vidi pokojnog muža i poveruje da je on živ. Potraga za Sašom vodi Anu kroz zamršen krug nasilja, laži i ucena i tera je da se suoči sa najmračnijim tajnama iz prošlosti.


Ovog poslepodneva na granicama saobraćaj je pojačanog intenziteta, te se na većini graničnih prelaza čeka najmanje dva sata.\nKolona vozila formirala se na graničnom prelazu Tabanovce na ulazu u Srbiju iz Makedonije, gde se trenutno čeka oko 70 minuta, dok je jednako vreme čekanja i na prelazu Pohor Pčinjski sa ovom državom, saopštio je AMSS.\nKolone na graničnom prelazu Tabanovce\n- Na graničnom prelazu Preševo, na ulazu u Srbiju vozila se zadržavaju oko dva sata, dok na izlazu iz zemlje trenutno nema zadržavanja. Na ulazu u Srbiju na graničnom prelazu Gostun, moguća su zadržavanja u trajanju od između jednog i dva sata - kažu u AMS S.\nGužva na graničnom prelazu Preševo\nDuža zadržavanja su na prelazima Horgoš i Horgoš 2 na izlazu iz Srbije i sa ove strane granice moguća su zadržavanja i do dva sata, a moguće je i duže čekanje ukoliko dođe do formiranja gužve u međugraničnom prostoru.\nKolone vozila formirale su se i na prelazu Horgoš\nNa graničnom prelazu Gradina, pri dolasku iz Bugarske u Srbiju očekivana dužina čekanja je 40 minuta do sat vremena, a slična situacija je i na izlazu iz zemlje na graničnom prelazu Batrovci.\nUlaz u Srbiju na graničnom prelazu Gradina\nPrema poslednjim informacijama AMS S, na ostalim graničnim prelazima u Srbiji nema gužvi, pa samim tim ni dužeg zadržavanja vozila.


MUP SPREMA NOVI ZAKON O POLICIJI: Nova ovlašćenja na uštrb privatnosti građana – Kruševac PRESS\nAutor Redakcija\t Poslednje ažuriranje 17.09.2021. 0\nU toku je javna rasprava povodom Nacrta zakona o unutrašnjim poslovima, objavljenog od strane Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) 30. avgusta tekuće godine.\nNacrt predviđa proširenje policijskih ovlašćenja i na prepoznavanje lica na osnovu biometrijskih karakteristika lika. Konkretno, radi se o ovlašćenju za korišćenje tzv. sistema za automatsko prepoznavanje lica (eng. facial recognition), koji predstavlja opasnost po privatnost građana Republike Srbije.\nUvođenje ovog sistema MUP predlaže bez prethodno sprovedene analize potencijalnih rizika po prava građana (što je i obaveza predviđena Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti), ali i bez šire društvene rasprave o potrebi, prednostima i manama jednog ovakvog sistema. Između ostalog, iako se u Obrazloženju Nacrta navodi da propisivanje osnova policiji da koristi „mnogobrojne sisteme za obradu podataka, pre svih, sisteme video-nadzora za automatsku detekciju lika i registarskih tablica“, treba da doprinese prevenciji kriminala, većoj stopi otkrivanja krivičnih dela i hapšenju učinilaca takvih dela, predlagač ne daje podatke o tome u kojoj meri su ovi sistemi zaista i efikasni u prevenciji i procesuiranju krivičnih dela. Tim pre što uporedna iskustva govore da je njihov domašaj ograničen, te da su algoritmi za prepoznavanje lica neretko i neprecizni i da mogu dovesti do pogrešne identifikacije lica, te povrede drugih prava i sloboda (poput neosnovanih osuda, diskriminacije, itd).\nPosebno zabrinjava odredba Nacrta da se sistemi za obradu podataka, uključujući i onaj za automatsko prepoznavanje lica, mogu povezati sa odgovarajućim sistemima drugih državnih organa, organa autonomnih pokrajina, jedinica lokalne samouprave, ali i bilo kog drugog pravnog lica. Time bi se biometrijski podaci građana stavili na raspolaganje širokom krugu korisnika gde bi kontrola njihovog korišćena i zaštite postala gotovo nemoguća. Ovo posebno zabrinjava imajući uvidu činjenicu da je najveći broj povreda privatnosti građana, uključujući i one masovne, u našoj zemlji dolazilo upravo iz javnog sektora.\n Share, Partneri Srbija i Beogradski centar z abezbednosnu politiku, Analiza Procene uticaja obrade na zaštitu podataka o ličnosti korišćenjem sistema video nadzora Ministarstva unutrašnjih poslova: https://www.sharefoundation.info/wp-content/uploads/Analiza_procene_uticaja_SHARE_Partneri-Srbija_BCBP.pdf\nMUPNovi zakon o policijiprivatnost


Savet za kulturu protiv bijenalnog Oktobarskog salona\nNacionalni savet za kulturu ocenio je danas da je promena najvažnije smotre savremene umetnosti u regionu, Oktobarskog salona, iz godišnje u bijenalnu manifestaciju, veoma štetno za kulturu Srbije.\n"Oktobarski salon treba da ostane godišnja i pre svega međunarodna izložba, mesto gde se iskustva i poetike srpskih umetnika ukrštaju sa delima inostranih stvaralaca", navodi se u saopštenju posle sednice Nacionalnog saveta za kulturu održane 19. novembra.\nSavet je ukazao na, kako se navodi, zabrinjavajući trend promene strukture manifestacija i ustanova iz oblasti kulture na nacionalnom i lokalnom nivou, koji se dešavaju bez odgovarajućeg učešća stručne javnosti.\nNa sednici je razmatrana i muzejska delatnost u Srbiji, a Savet za kulturu ocenio je da ta oblast treba da bude uređena posebnim zakonom i da će osnov za njegovo donošenje biti zakon o kulturi koji bi uskoro trebalo da bude usvojen u Skupštini Srbije.\nČlanovi tog tela kritikovali su primenu Zakona o javnim nabavkama u muzejskoj delatnosti, kao i u kulturi uopšte, jer je njime onemogućena obnova zbirki i kulturnih dobara.


Anto Nobilo: Političari su krivi, napadi na Srbe posledica rehabilitacije ustaštva - 24.08.2019, Sputnik Srbija\nAnto Nobilo: Političari su krivi, napadi na Srbe posledica rehabilitacije ustaštva\nUgledni hrvatski advokat Anto Nobilo ocenio je da su fizički napadi na predstavnike srpske manjine u Hrvatskoj posledica „puzajuće fašizacije društva“. 24.08.2019, Sputnik Srbija\n18:51 24.08.2019 (Osveženo: 03:54 26.08.2021)\nUgledni hrvatski advokat Anto Nobilo ocenio je da su fizički napadi na predstavnike srpske manjine u Hrvatskoj posledica „puzajuće fašizacije društva“.\n„Ja to vidim kao logičnu posledicu koketiranja političara sa NDH i relativiziranja ustaških zločina. Dakle, jednostavno treba uočiti tu vezu i uočiti da su političari odgovorni za ovo što se desilo. Jer uvek vam je tako. Političari pokušavaju na nekom akademskom nivou da plasiraju određene ideje, a uvek se nađu oni koji te ideje pretoče u zločin“, rekao je Nobilo u razgovoru za Radio Sarajevo.\nSmatra i da nije slučajno da se sada učestalo dešavaju napadi na Srbe, jer je to proizvod atmosfere u društvu.\n„Ako legalizujete, u nekom obliku, u javnom prostoru, pozdrav ’Za dom spremni‘, onda morate biti ’spremni‘ da uz ’Za dom spremni‘ dobijete ono sve što ide uz taj poklič. A to je napad na nacionalne manjine, pokušaji teranja nacionalnih manjina, stavljanje Srba u status građana drugog reda itd“, rekao je Nobilo.\nKaže da nije moguće rehabilitovati ustaštvo, a da ne dobijete sve što ide uz ustaštvo, i dodaje da je ovo „logična posledica svega toga“, prenosi Tanjug.\nKada, kako objašnjava, neki marginalci, koji paradiraju u uniformama, viču „Za dom spremni“ na proslavi Oluje, a policija ne podnosi prekršajne prijave.\n„Onda onaj pevač Tompson, viče ’Za dom‘, a publika odgovara — spremni. Policija ni tada ne podnosi prijave. Kada na fudbalskim stadionima, gde je prisutna i predsednica države, publika skandira ’Ubij, ubij Srbina‘, policija ni tada ne reaguje. Onda je očigledno da je to pogodno tlo za razvijanja svakakvih ekstremizama. Pogotovo sada kada smo mi u predkampanji za predsedničke izbore“, rekao je on.\nMora se, smatra, s jedne strane, ići represivno, a s druge strane političari moraju više da paze.


Propali eksperiment zvani "vlast u Kantonu Sarajevo" - Impuls\nObjavljeno: Petak, 04 Septembar 2020 13:40\nU trenucima kada kantonalna vlada nema dva ministra, od kojih je jedan ministar zdravstva, u trenucima kada je krizni epidemiološki štab pred raspadom, u trenucima kada se ne zna tačno šta će se dešavati s početkom nove školske godine u kantonu Sarajevo, lokalni politički akteri prekidaju skupštinske sjednice i ubjeđuju narod da je sve u redu.\nPandemija kao pokazatelj raspada zdravstvenog sistema\nNeprovođenjem kvalitetne reforme iz oblasti zdravstvenih usluga, kanton Sarajevo je propustio šansu da ima jedan od najmodernijih i najfunkcionalnijih zdravstvenih sistema, ne samo u BiH nego i u cijeloj regiji bivše Jugoslavije. Umjesto toga, cjelokupni sistem postao je talac sukoba i inata dvoje vrsnih medicinskih radnika i profesora, koji su u političko-ličnom obračunu uspjeli blokirati cjelokupni zdravstveni sistem kantona Sarajevo, čime su ugrozili živote svih stanovnika tog kantona. Riječ je o sukobu profesorice Sebije Izetbegović i profesora Ismeta Gavrankapetanovića, koji nastupaju s pozicija menadžera Kliničko-univerzitetskog Centra u Sarajevu i Opće bolnice u Sarajevu. Upravo ove dvije ustanove, umjesto da budu temelj podrške i sigurnosti medicinskog sistema u kantonu Sarajevo, postale su sve suprotno od toga – razlog za strah i veliku zabrinutost, posebno u trenucima trajanja pandemije korona virusa.\nO kako neuređenom sistemu se radi, govori najbolje i primjer iz marta ove godine, kada je kanton Sarajevo bio prvi na području BiH koji je organizirao tzv. krizni štab za praćenje epidemiološke situacije u kantonu, te i činjenica da je bio obezbijedio među prvima i posebne izolatorije u vanmedicinskim institucijama, spremne da prihvate sve moguće pacijente zaražene korona virusom. Danas, skoro 6 mjeseci kasnije, a nakon što su prvobitini izolatoriji zatvoreni i prostori gdje su bili napravljeni vraćeni u prvobitno stanje, medicinski autoriteti i lokalna kantonalna vlast ne mogu da se usaglase o odgovornosti preuzimanja izolatorija, koji je navodno pripremljen, ni manje ni više, nego u studentskim domovima.\nOva situacija vjerovatno najbolje i oslikava stanje haosa u kojem se trenutno nalazi taj sistem. Dodatno pogoršanje predstavlja činjenica, da je tzv. put pacijenata, koji je u biti osnovno metodološko rješenje pružanja usluge pacijentu, odnosno, suštinsko tehničko pitanje, postalo glavni i nerješivi problem, oko koga se sukobljavaju dvoje već spomenutih menadžera dviju medicinskih ustanova u kantonu Sarajevo. Svemu ovome i te kako kumuje i činjenica da u jeku ovog haosa kao i globalne pandemije, kanton Sarajevo nema svog ministra zdravstva. Ovaj rijetki fenomen nastao je kao posljedica političke nezrelosti stranki koje imaju trenutnu većinu u izvršnoj vlasti u kantonu. Tako se dešava, vjerovali ili ne, da je goruću funkciju vjerovatno najbitnijeg ministra u cijeloj vladi izvršavao kao vršitelj dužnosti prvobitno ministar prostornog uređenja, a sada je vrši, također kao vršilac dužnosti, niko drugi do ministar privrede. Ova cjelokupna lakrdija u momentima kada u kantonu Sarajevo prema medijskim izvještajima ima više desetina oboljelih od virusa korone, kada je smrtnost pacijenata priključenih na respiratore u izolatoriju Podhrastovi nevjerovatnih 99 %, ne izaziva odgovor i proteste lokalnog stanovništva.\nPrestrašeno i pogubljeno stanovništvo u miru je primilo informaciju da je utemeljitelj Stranke za bolju budućnost (SBB), Fahrudin Radončić, na svojoj press-konferenciji rekao da imenovanja nedostajućih ministara zdravstva i socijalne pomoći u vladi kantona Sarajevo, neće ni biti! Kao izgovor za takav stav nudi se sukob s koalicionim partnerom s kojim dotična stranka vrši vlast u kantonu Sarajevu! Nevjerovatnija od ove vijesti je sigurno ona, da je u jeku pandemije na godišnji odmor otišla doktorica Aida Pilav, koja je između ostalog vršila i funkciju glavne osobe kriznog štaba za praćenje epidemiološke situacije u kantonu Sarajevo. Doktorica Pilav je, naime, ljetovala u Turskoj, zemlji čiji građani ne mogu da uđu na teritoriju BiH zbog, vjerovali ili ne, lošeg stanja pandemije korona virusa u dotičnoj zemlji, kako je procijenjeno od strane kriznih štabova na nivoima entiteta.\nNova školska godina, kako je najavio kantonalni ministar Anis Krivić, trebalo bi početi prvog ponedjeljka u septembru. Da li će ustinu tada i početi, vjerovatno ne zna ni sam ministar. Nakon što se debelo zakasnilo s pripremom programa kojima bi se objedinila rješenja za sve đake, ali i studente u kantonu Sarajevo, ministarstvo obrazovanja na čelu s ministrom Krivićem počelo je s primjenom ad hoc rješenja, što u praksi znači dualistički model praćenja nastave iz školskih, ali i kućnih klupa.\nOvaj model, osim neujednačenosti, doveo je do još jednog velikog problema, jer su se pojavili roditelji koji su počeli insistirati da zbog neadekvatnih mjera provedenih u školskim objektima (a tu se prije svega misli na mjere dezinfekcije kao i pripremanja za nastavu s uređenim prostorima za socijalnu distancu) dobiju mogućnost da njihova djeca po vlastitoj želji prate nastavu preko online-mreža. Svoj zahtjev opravdavaju i činjenicom da je u procesu redovnog testiranja nastavnog osoblja na korona virus, svakim danom sve više i više zaraženih, što u praksi znači da već sada pojedine školske ustanove imaju manjak nastavnog kadra, koji bi mogao izvoditi nastavu u školi.\nOvaj cjelokupni haos dodatno je pogoršala odluka i višeg nivoa vlasti (federacije) koja, osim što je povukla prvobitnu najavu o odlaganju početka školske godine, nije učinila ništa da pomogne kantonima kako bi se normalizovala nastava i nastavni proces. Uzimajući u obzir da se nastava planira za osnovce do 5. razreda, pretpostavlja se da bi u tim i takvim uslovima morale da se ispoštuju sve preventivne metode, od nabavki maski za đake i učitelje, pa do osiguravanja socijalne distance, no taj proces do današnjeg dana nije okončan.\nČini se da se eksperiment skidanja vlade šestorke, nazvan „petak 13.“, pokazao kao uistinu tragičan i nesretan projekat za stanovnike kantona Sarajevo. S obzirom da su političari odavno izgubili konce rukovođenja procesom u kantonu, a da se svim silama trude ubijediti lokalno stanovništvo da je stanje pod kontrolom, možemo očekivati jako burnu i neizvjesnu jesen.


Puštena u rad nova web stranica EANA-e\nNova web stranica Evropske alijanse novinskih agencija (EANA) je puštena u rad. Stranica se fokusira na multimedijalni sadržaj, te ima i mobilnu aplikaciju kako više od 80 posto posjetilaca koriste mobilne uređaje da pristupe stranici.\nNovi i moderan izgled je rezultat novog brendiranja EANA-e, koji prati iste ideje inovacije, snage i jedinstva.\nNova stranica pruža nekoliko značajnih poboljšanja u poređenju s prethodnom verzijom. Sada je tu nova opcija pretrage, te između ostalog lakše je dijeliti (sharovati) medijske sadržaje i dokumente. Više o novitetima stranice se može pogledati na VIDEO


Operacija Milosrdni anđeo – Wikipedija\nOperacija Milosrdni anđeo\nMilosrdni anđeo je izmišljeni termin kojim je Miloševićeva propaganda nazivala NATO-ovo bombardiranje SRJ. NATO nikada nije rabio ovaj naziv, a vojna intervencija zapadnog saveza protiv SR Jugoslavije iz 1999. zvala se Operacija Saveznička sila (engl. Operation Allied Force).\nTadašnja srpska vlast izmislila je ovaj termin da bi mobilizirala ljude za borbu protiv NATO-a. Iako nije točno utvrđeno tko je smislio pojam "Milosrdni anđeo", neki smatraju da je skovan na početku NATO-vog bombardiranja u "Saveznom sekretarijatu za informiranje", kojim je tada upravljao ministar bez portfelja Goran Matić.\nOvaj se pojam svojim cinizmom pokazuje kao izvrstan anti-NATO i antizapadni mobilizator i dan danas. Pojam "Milosrdni anđeo" često je prisutan u srpskim medijima i literaturi, govorima političara, crkvenim krugovima, pa čak i školskim udžbenicima.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 O imenu NATO-agresije protiv SR Jugoslavije i pojmu "Milosrdni anđeo"\n↑ „Milosrdni anđeo“ i dalje ubija bez milosti\n↑ "Milosrdni anđeo" još ubija\n↑ „Milosrdni anđeo“ 10 godina kasnije\n↑ Podrijetlo imena "Milosrdni anđeo"\nO imenu NATO-ve agresije protiv SR Jugoslavije i pojmu "Milosrdni anđeo" (pescanik)\nPodrijetlo imena "Milosrdni anđeo" (RTS)\nDobavljeno iz "https://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Operacija_Milosrdni_anđeo&oldid=3998958"\nOva stranica posljednji je put uređivana 23. ožujka 2013. u 13:06.


Učestale intervencije Hitne pomoći | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Učestale intervencije Hitne pomoći\nVIDEO K9: Povećan broj vozila hitne pomoći na novosadskim ulicama uzrokovan je vremenskim uticajem na zdravlje sugrađana i povećanim brojem intervencija na javnim površinama, kažu u Hitnoj pomoći.\nZavod za hitnu medicinsku pomoć Novi Sad imao je u protekle dve nedelje povećan obim posla i intervencija u nivou prvog i drugog prioriteta, uglavnom na javnim površinama, kažu u ovoj zdravstvenoj ustanovi.\nProblem prilikom intervencija na javnim mestima su neprecizni podaci o samoj lokaciji na koju se hitna pomoć upućuje pa je Krulj apelovao na građane da u svojim pozivima navedu tačno mesto na kojem je intervencija potrebna, kako bi lekarske ekipe mogle što efikasnije i brže da reaguju.\nUčestale zvuke sirena vozila hitne pomoći na ulicama Novog Sada poslednjih dana primetili su i sugrađani, o čemu je bilo rasprava lokalnim u medijima. Na povećan broj intervencija na javnim mestima, rekao je Krulj, utiču i vremenski uslovi i temperaturne razlike.\nDevet linija 194 dostupne su građanima 24 sata dnevno, ali nije svaki poziv i onaj koji bi trebao da bude upućen na adresu Hitne pomoći, rekao je Krulj. Zbog toga njihovi operateri, koji su obučeni za tu vrstu posla, procenjuju stanje hitnosti pacijenta i shodno tome im upućuju savete kome zapravo treba da se obrate ili kako da reaguju do dolaska ekipe hitne pomoći.\nPrethodni tekstU jeku radovi Novosadske toplane\nSledeći tekst(Ne)opravdani protesti


Tehnologija prepoznavanja lica zavarana od fotografije i 3D maske | IT mixer\nHome » Nauka i Tehnologija » Tehnologija » Tehnologija prepoznavanja lica zavarana od fotografije i 3D maske\nTehnologija prepoznavanja lica se sve više koristi, od nadzora vlade do određenih logovanja na internetu, posebno u Kini\nNov test, o kom je izvestio Fortune, dovodi u pitanje koliko je tačna tehnologija prepoznavanja lica pokazujući tako da ih mogu zavarati korisnici koji nose maske.\nDa bi obavila test, kompanija koja se bavi vještačkom inteligencijom naručila je veoma kvalitetne 3D maske koje su oponašale lice druge osobe.\nHtjeli su da utvrde da li neko može nošenjem ovakve maske da prevari sistem prepoznavanja lica. Istraživači su bili u mogućnosti da plaćaju sa računa druge osobe preko platnog sistema AliPay i WeChat.\nTim je čak mogao da prevari sisteme na aerodromima. Na aerodromu Šipol u Amsterdamu uspjeli su da prevare self-boarding sistem sa samo fotografijom lica druge osobe.\nTakođe, prevarili su sisteme željezničkih stanica u Kini gdje putnici koriste prepoznavanje lica kako bi platili svoje putovanje. Svi testovi su nadgledani i izvedeni uz dozvolu.\nOvo nije prvi put da se izražava zabrinutost zbog tačnosti tehnologije prepoznavanja lica.\nAmerička unija za građanske slobode u avgustu je objavila da je tehnologija pogrešno identifikovala 26 kalifornijskih zakonodavaca, prije svega ljudi koji nisu bili bjelci.\nDrugi izvještaj iz Velike Britanije otkrio je da policijski sistem prepoznavanja lica ima stopu grešaka od 81%.\nSigurno je da su neki sistemi prepoznavanja lica bolji od drugih. Kneron je, na primer, objavio da njihov test nije zavarao iPhone X.\nMeđutim, drugi sistemi su lako obmanuti što potencijalno može da dovede do prevara.\nOno što izaziva zabrinutost je da bi ljudi mogli lažno da se predstavljaju kao bogati pojedinci i pristupaju njihovim bankarskim ili drugim računima, ili čak da bi teroristi mogli da zaobiđu mjere bezbjednosti.


Lukšić: Traži se održivo rešenje za KAP\nDa li je moguć dogovor između Vlade i Elektroprivrede u vezi sa neplaćenim računima KAP-a?\nElektroprivreda Crne Gore tražila je od Kombinata aluminijuma Podgorica (KAP) da do 1. oktobra plati dug za potrošenu električnu energiju. U suprotnom, isporuka struje Kombinatu biće obustavljena. I dok Vlada Crne Gore sve čini da do toga ne dođe, činjenica je da je ukupan dug KAP-a za struju, zaključno sa prošlim mjesecom, premašio 50 miliona eura.\nDa li je moguć dogovor između Vlade i Elektroprivrede u vezi sa neplaćenim računima KAP-a za potrošenu električnu energiju, za sada u Crnoj Gori niko ne zna. Izvjesno je samo da je ukupan dug KAP-a za struju, zaključno sa prošlim mjesecom, premašio 50 miliona eura, a aluminijumska kompanija, najveći potrošač energije u Crnoj Gori, protekla dva i po mjeseca za struju nije platila ni cent.\nIz EPCG je davno najavljeno da KAP do 1. oktobra treba da plati dug i svede potrošnju na 84 MW po času, čime bi se eliminisao dalji uvoz struje za nerentabilnu proizvodnju aluminijuma.\nPremijer Igor Lukšić izjavio je kako da se nada vijestima o pregovorima ruskih investitora sa drugim zainteresovanim partnerima o njihovom izlasku, odnosno ulasku novih investitora u KAP. Uz konstataciju da je Vlada posvećena rješavanju problema KAP-a, premijer je ustvrdio da pokušavaju da dođu do održivog rješenja:\nOn je dodao da ga “zabrinjava dug koji KAP ima prema EPCG koja je sve manje tolerantna prema njemu, jer razmišlja da ozbiljnije smanji isporuke ili čak da u potpunosti obustavi isporuku’’.\nIz EPCG su saopštili da “kritična situacija koja je nastala sa KAP-om nije više prihvatljiva za EPCG jer predstavlja ozbiljan rizik za budućnost kompanije, ugrožavajući integritet elektroenergetskog sistema i snabdijevanje građana električnom energijom”.\nZa to vrijeme, ministar ekonomije Vladimir Kavarić kaže da će Vlada učiniti sve da ne dođe do gašenja KAP-a:\n‘Nadamo se da do toga neće doći, jer osnovnu komplikaciju koju imamo tokom svih razgovora jeste da KAP sebi ne može da dozvoli luksuz da se ugasi, zato jer se radi o takvoj vrsti tehnologije čije bi gašenje bilo skopčano sa jako velikim gubicima i troškovima’, rekao je Kavarić.\nUkoliko KAP ne može da izmiri postojeći dug, iluzorno je očekivati da se to svali na EPCG. Ukoliko ne postoje likvidna sredstva, onda postoji imovina koja može da se stavi u tu funkciju, predložio je Kavarić kao jednu od opcija za rješenje ovog problema.


Metropola broj jedan po kvalitetu života – Beč - Осси Беч\nMetropola broj jedan po kvalitetu života – Beč\nIstraživanje kompanije Mercer već osmu godinu zaredom ocenilo je prestonicu Austrije kao grad sa najboljim kvalitetom života na svetu. Studija koja se bazira na 39 kriterijuma, kao što su socijalni, politički, ekonomski i ekološki faktori, uporedila je 231 metropolu, a apsolutni pobednik od 2009. god. pa do danas je – Beč. U top 5 se, osim Beča, ubrajaju Cirih (2. mesto) i Minhen (4. mesto), kao vodeći evropski gradovi.\nBeč sa svojih 1,8 miliona stanovnika, raskošnom arhitekturom, jakom kulturnom scenom, pouzdanim javnim prevozom, odlično uređenim zdravstvenim sistemom, kao i umerenoj ceni stanova naspram ostalih evropskih gradova, svakako zaslužno nosi ovu laskavu titulu čitav niz godina.\nGradonačelnik Mihael Hojpl (Michael Häupl) je i sam izrazio oduševljenje i čast zbog ovakvog uspeha „svog” grada u svetu: „To što je Beč osmi put zaredom proglašen za grad sa najboljim kvalitetom života na svetu, rezultat je truda svih Bečlija. Bečki put kojim mi, građani, predstavnici gradske uprave i ekonomije, zajedno koračamo, jedinstveni je model uspeha u svetu. Beč u rangiranju gradovi redovno zauzima dobro mesto. To nije slučajnost i siguran sam da Bečlijke i Bečlije sa pravom mogu da budu ponosni na svoj grad.”\nNama kao stanovnicima ove prelepe metropole ostaje samo da uživamo u privilegiji što smo baš ovde i da kroz svoje aktivnosti i interesovanja upoznamo sve što nam Beč nudi. Bilo da tražite savršeno mesto na kom biste proveli vreme sa voljenom osobom ili se pripremate za proleće koje je pred nama i otkrivate najbolje „štrandbarove”, OSSI je tu da vam ove oaze donese kao na dlanu.\nTekst delimično preuzet sa sajta: www.wien.gv.at\n23/03/2017 at 10:00 OSSAW Media Share via:


Hotel se nalazi u Beldibiju, 13 km od Kemera i 45 km od aeordroma u Antaliji. Sagrađen je 1988. godine a renoviran je 2019. godine i zauzima površinu od 42.000 m2. Hotel poseduje sopstvenu peščano-šljunkovitu plažu, gde je korišćenje ležaljki, suncobrana i peškira na plaži besplatno za goste hotela.\nHotel raspolaže sa 244 sobe koje su podeljene u 191 standardu sobu (od toga su 2 za osobe sa posebnim potrebama, max 3 osobe, 17-28 m2), bunkbed room (max 2+2 osobe, 17-28 m2) i 50 family suite sobe (max 4 osobe, 36-38 m2). Svaka soba ima: individualni klima uređaj, telefon, internet (uz doplatu) sef (uz doplatu), TV, fen, mini-bar (samo flaširana voda), kupatilo, balkon.,\nGlavni i 2 a’la carte restorana (egejski restoran je besplatan jednom u toku boravka uz rezervaciju, dok se restoran sa turskom kuhinjom doplaćuje), Wi-Fi (uz doplatu), sala za konferencije (do 120 osoba), 4 bara, unutrašnji bazen, 3 spoljašnja bazena, 2 vodena tobogana, tursko kupatilo, teretana, aerobik, akvabik, 2 teniska terena, odbojka na pesku, pikado, teniski tereni, stoni tenis, animacija, diskoteka, dečiji tobogan, dečiji bazen, dečiji klub (4-12 godina). Plaća se: masaža, sauna, spa centar, parna soba, doktor, dadilja, telefon, bilijar, frizer, sportovi na vodi, osvetljenje teniskih terena i iznajmljivanje teniskih rekvizita, škola ronjenja, usluga pranja i hemijskog čišćenja veša.


20.12.2014. Kategorije: Šminkanje Ostavi komentar\nDa li mnogo vremena provodite šminkajući se ili vam to uopšte nije važno? Malo je žena koje ne razmišljaju o tome kako će da izgledaju kada izađu van i hoće li oči da ulepšaju samo sa jednom bojom ili njih … [više]\nTagovi: lepe obrve, lepe oči, oblikovanje obrva, saveti za lepotu, saveti za šminkanje\nŠta znate o obrvama\n07.06.2014. Kategorije: Tretmani Ostavi komentar\nDa li znate mnogo o obrvama i šta njihov oblik zapravo govori o vama? Budući da toliko mnogo vremena potrošite kako bi ih počupali i oblikovali tako da lepo istaknu vaše oči, važno je da znate nekoliko korisnih … [više]\nTagovi: lepe obrve, lepe oči, oblikovanje obrva, saveti za lepotu, saveti za žene\nKako da oblikujete obrve\n26.04.2014. Kategorije: Tretmani Ostavi komentar\nVama je lepota mnogo važna i zato vam uopšte nije svejedno kako ćete da se našminkate, složite frizuru i kakvu odeću će da izaberete. Ako volite da uvek izgledate lepo onda vam je šminka na prvom mestu kada … [više]\nTagovi: depilacija saveti, lepe obrve, lepe oči, oblikovanje obrva, saveti za lepotu, saveti za šminkanje\nLepe i savršene obrve\n16.03.2014. Kategorije: Tretmani Ostavi komentar\nDa li želite da imate lepe i savršene obrve? Sada je i to moguće uz nekoliko korisnih saveta koji će da vam pomognu na vašem putu. Pročitajte ovih par saveta posle kojih više nećete imati problema sa … [više]\nTagovi: čupanje obrva, lepe obrve, lepe oči, lepo lice, saveti za lepotu\n22.12.2013. Kategorije: Šminkanje Ostavi komentar\nMnogo ste zadovoljni svojim izgledom i ne želite puno toga da menjate, pored svojih očiju za koje bi hteli da su malo veće. Zanima li vas kako vizuelno možete da povećate svoji oči? To je moguće uz nekoliko … [više]\nTagovi: krupne oči, lepe obrve, lepe oči, saveti za lepotu, saveti za šminkanje\nKako izgledati kao Dita Von Teese\n20.10.2013. Kategorije: Šminkanje Ostavi komentar\nKada bi krenuli da pričamo o jedinstvenom stilu, burleski i glamuru onda bi Dita Von Teese zauzela prvo mesto. Njezin poseban izgled služio je kao inspiracija mnogim ženama u svetu koje su htele da izgledaju … [više]\nTagovi: Dita von Teese, karmin za usne, lepe obrve, rumenilo za lice, saveti za lepotu, saveti za šminkanje, svetla put


Lukšić i opozicija blizu dogovora o srpskom jeziku?\nPremijer Igor Lukšić na konferenciji za novinare nakon sastanka sa opozicijom, 26. avgust 2011\nNakon dugotrajnih pregovora o načinu uvođenja srpskog jezika u školski sistem u Crnoj Gori, najviši politički predstavnici vlasti i opozicije su došli do još jednog načelnog dogovora.\nNakon skoro tročasovne treće runde pregovora između premijera Igora Lukšića i lidera crnogorske opozicije u traženju rješenja o uvrštavanju srpskog jezika u crnogorski obrazovni sistem, što je uslov opozicije za davanje dvotrećinske podrške izbornom zakonu, premijer Igor Lukšić je saopštio da je predložio rješenje prema kojem će djeca od septembra u školama učiti predmet pod nazivom crnogorski jezik/maternji jezik i književnost.\nU rubrici maternji jezik djeca će upisati o kom se radi jeziku koji je u Ustavu označen kao jezik u službenoj upotrebi - srpski, bosanski ili hrvatski.\n"Polazeći od Ustava Crne Gore, koncepta građanske države, a imajući u vidu istu lingvističku osnovu crnogorskog i srpskog jezika, nastavnim planom i programom obezbjeđuje se nastava iz crnogorskog/maternjeg jezika. Crnogorski jezik i književnost, crnogorski/srpski jezik i književnost, crnogorski/bosanski jezik i književnost ili crnogorski/hrvatski jezik i književnost. I ima opcija da se dopiše ocjena iz predmeta maternji jezik i književnost", pojasnio je Lukšić.\nSa sastanka je sa jasnim stavom izašao samo lider Pokreta za promjene Nebojša Medojević, koji je saopštio novinarima da su pregovaračke strane blizu kompromisa te da je dogovoreno da će se u školama učiti jedan jezik, dobiti jedna ocjena, ali da je samo ostalo otvoreno pitanje naziva tog predmeta.\n"Ovim prijedlogom je zadovoljena ta ravnopravnost crnogorskog i srpskog jezika i ostaje sasvim malo detalja, ali krupnih političkih odluka, koje treba donijeti da prevaziđemo ovu situaciju", rekao je Medojević.\nMedojević je izrazio umjereni optimizam da će se postići konačan dogovor i ocjenio da bi bilo loše da se zbog jednog detalja ugoze evropske integracije.\n"Taj dogovor nije lak sa političkog aspekta. Biće sigurno mnogo ekstremista koji će biti nezadovoljni, koji će nas napadati ali čini mi se ipak da bi nepostizanje dogovora naišlo na ogromno nerazumijevanje\n"Dogovor nije lak sa političkog aspekta. Biće sigurno mnogo ekstremista koji će biti nezadovoljni", ocijenio je Nebojša Medojević.\nnajvećeg broja lijevo orjentisanih građana Crne Gore i EU i smatram konačno da umjerene političke opcije, dobronamjerne političke opcije, treba da hrabro iskorače ispred ekstremista koji će sigurno biti, i sa srpske i sa crnogorske strane, među njima mnogi koji su profesionalno plaćeni da razigravaju crnogorske i srpske patriote", rekao je Medojević.\nPotpisivanje u ponedjeljak\nPredsjednici Nove srpske demokratije Andrija Mandić i Socijalističke narodne partije Srđan Milić se nisu obraćali medijima nakon sastanka, ali ono što je poznato je da će Lukšićeve predloge predstaviti svojim partijskim organima koji bi do ponedjeljka trebalo da odgovore da li prihvataju dogovor o sistemu izučavanja maternjeg jezika.\nDugotrajni pregovori o srpskom jeziku u obrazovnom sistemu inicirala je opozicija koja je uslovila davanje dvotrećinske podrške novom izbornom zakonu čije je usvajanje neophodno za nastavak evropskih integracija Crne Gore.\nBešić: Politička trgovina jezikom i izbornim zakonom\nNaime, usvajanje novog izbornog zakona usklađenog sa Ustavom jedan je od sedam zadataka koji je pred Crnu Goru stavila evropska komisija.\nPremijer Lukšić je ocijenio da prijedlog o razrješenju pitanja jezika u obrazovnom sistemu predstavlja najveći mogući kompromis i očekuje da će sporazum biti potpisan u ponedjeljak. A na pitanje iz kojih knjiga će djeca učiti predmet crnogorski/maternji, premijer je lopticu prebacio u dvorište ministarstva prosvjete.\nDijalog o izbornom zakonu vođen je u Skupštini nekoliko puta, fotografija sa rasrpave u julu 2011.\n"Vjerujem da Ministarstvo prosvjete ima način kako da odgovori i toj vrsti obaveza", rekao je premijer.\nPregovori o izbornom zakonu traju bezuspješno već nekoliko godina. Dijalog se vodio u Skupštini Crne Gore uz konsultacije sa Venecijanskom komisijom.\nIako je tokom prvog razgovora sa premijerom Igorom Lukšićem, održanog sredinom avgusta, opozicija sklopila sporazum o četiri tačke o vraćanju srpskog jezika u obrazovni sistem, a što je bio uslov za podršku izbornom zakonu, već narednog dana akteri su saopštili da različito tumače taj sporazum.\nZato je održan još jedan sastanak koji nije dao rezultat, a dio opozicije je poručio da traži apsolutnu ravnopravnost srpskog i crnogorskog jezika ili Crna Gora neće nastaviti integrativne procese ka Evropskoj uniji.\nU parlamentu su zakazane plenarne sjednice na kojima će se raspravljati i odlučivati o izmjena Zakona o obrazovanju za 2. septembar, a o izbornom zakonu na sjednici 6. sptembra.\nEvropska komisija će 12. oktobra saopštiti da li preporučuje da Crna Gora započne pristupne pregovore o članstvu u Uniji.\nMilić i Mandić navodno odbili Lukšićev prijedlog o jeziku\nLideri Socijalističke narodne partije (SNP) Srđan Milić i Nove srpske demokratije (NOVA) Andrija Mandić odbili su u petak prijedlog crnogorskog premijera Igora Lukšića za izmjene Zakona o opštem obrazovanju, ocjenjujući da on ne obezbjeđuje ravnopravnost srpskog i crnogorskog jezika, prenosi portal In4S.\nIz vrha SNP-a i NOVE razgovori od petka ocijenjeni su kao neuspješni u svojoj finalnoj verziji, iako je konstatovan napredak "u vidu želje da se nađe povoljnije rješenje".\nIz vrha SNP-a i NOVE ocijenjeno je da je Lukšićev prijedlog suštinski isti kao prošli, ali dopunjen manjim, gotovo kozmetičkim izmjenama.\nPrema izvorima portala In4S, SNP i NOVA će u naredna dva dana najvjerovatnije predložiti svoje rješenje koje će biti strogo vođeno principom ravnopravnosti, pa makar i na štetu obje zainteresovane strane.


Turska privreda porasla 5,2 procenta u drugom tromesečju\nTanjug 10. septembra 2018. 10:54\nISTANBUL – Turska ekonomija je u drugom tromesečju 2018. porasla za 5,2 odsto u odnosu na isti period prošle godine, pokazuju danas objavljeni zvanični podaci.\nBruto domaći proizvod (BDP) Turske je u drugom kvartalu, prema sezonskii i kalendarski prilagođenim podacima, ostvario rast od 0,9 odsto u odnosu na prethodni kvartal, prema podacima turskog Zavoda za statistiku, prenosi agencija Rojters.\nPodaci statistike takođe pokazuju da je turska ekonomija u 2017. godini zabeležila ekspanziju od 7,4 posto, što odgovara prethodno objavljenoj cifri.\nTurski predsednik Tajip Erdogan ostvarivao je snažan privredni rast tokom svojih 15 godina na vlasti, ali se privreda ove zemlje sada suočava sa problemima zbog oštrog pade lire, koji je, kako navodi britanska agencija, delom izazvala zabrinutost investitora u pogledu Erdoganovog uticaja na monetarnu politiku.\nLira je na jutrošnjem trgovanju ojačala na 6,47 lira u odnosu na dolar sa ranijeg nivoa od oko 6,4850.\nPrema anketi Rojtersa, očekuje se da će turska ekonomija u celoj tekućoj godini zabeležiti rast od 3,3 odsto.


Niš:Dekan pristao na razgovor o zahtevima studenata – Nadlanu.com\nNiš:Dekan pristao na razgovor o zahtevima studenata\nObjavljeno 12. nov 2013. / 12:39:55\nStudenti su organizovali potpisivanje peticije kojom traže ostavku dekana i zahtevaju da se vrate sva prava koja su imali pre godinu dana na početku školske godine, rekao je Tanjugu predsednik Saveza studenata Medicinskog fakulteta Stefan Mladenović.\nIlić navodi da će organi fakulteta najverovatnije prihvatiti predlog da se vrati stari cenovnik fakulteta, ali da je Ministarstvo prosvete negativno odgovorilo na zahtev da studenti strukovnih studija sa osvojenih 48 bodova budu upisani o trošku države.\n"Čekamo dodatno mišljenje Ministarstva, ali mi smo dužni da stvari koje nisu bile dobre vratimo u zakonske okvire", kazao je Ilić.\nPrema njegovim rečima, fakultet je spreman da studentima strukovnih studija odobri da školarinu plate u 10 rata po 6.000 dinara.\nPredsednik Saveza studenata kazao je da je saznao za spremnost fakulteta da prihavati određene zahteve, ali da će se o tome izjašnjavati posle zvaničnog obaveštenja uprave fakulteta.\nPrema rečima Mladenovića, studenti su prikupili oko 750 potpisa, a cilj je da prikupe oko polovine potpisa aktivnih studenata ili oko 1.500 potpisa i peticiju će dostaviti organima fakulteta i Ministarstvu prosvete.\nNa Medicinskom fakultetu danas će biti održana sednica Nastavno-naučnog veća na kojoj će, kako se očekuje, biti razmatrani studentski zahtevi koji se odnose na uslove studiranja.\nSRPSKO ZDRAVSTVO SVE ZDRAVIJE: Rezultate osećaju i pacijenti i medicinski radnici, a…\nMNOGO SAM IH POVREĐIVAO: Gagi Đogani kroz suze otkrio…


Upravni odbor Vijeća za provedbu mira u BiH odbacio zahtjeve iz Republike Srpske – Totalno HR\nUpravni odbor Vijeća za provedbu mira u Bosni i Hercegovini u srijedu je odbacio pozive parlamenta Republike Srpske za revizijom odluka kojima su nakon rata uspostavljene različite strukture državne vlasti na razini BiH te je poručio vlastima u Banjoj Luci kako se one ne mogu pozivati ni na nikakav suverenitet jer opstanak RS ovisi isključivo o opstanku BiH kao države.\nU posebnoj izjavi objavljenoj u povodu zaključaka što ih je vladajuća većina u Narodnoj skupštini RS usvojila u utorak, Upravni odbora Vijeća za provedbu mira istaknuo je kako te zaključke u cijelosti odbacuje jer se oni temelje na pogrešnom tumačenju Daytonskog mirovnog sporazuma.\n“Interesima Republike Srpske se služi ne putem poništavanja suštinskih reformi, nego provedbom reformi okrenutih ka budućnosti kojima se podržava i jača sigurnost, stabilnost i prosperitet Bosne i Hercegovine i smanjuje njeno oslanjanje na međunarodnu superviziju”, stoji u izjavi.\nZastupnici vladjuće većine u parlamentu RS u utorak su usvojili izjavu kojom su ustvrdili kako su reforme provedene nakon rata u BiH rezultat “nasilja predstavnika međunarodne zajednice” te su zatražili njihovo poništavanje kao i pregovore s drugom entitetom o tome kakve bi ovlasti država eventualno mogla zadržati. Ukoliko se to ne bi dogodilo najavili su kako će sami donijeti novi ustav kojim će RS-u vratiti pravo na svoju vojsku, carine i obavještajnu agenciju.\nPritom su se pozvali na tumačenje po kojemu izvorni suverenitet pripada entitetima i konstitutivnim narodima, a ne BiH kao državi.\nUpravni odbor Vijeća za provedbu mira podsjetio je vladajuću većinu u RS kako je BiH je priznata kao suverena država 1992. godine te je potpisivanjem Daytonskog mirovnog sporazuma transformirana u državu koja se sastoji od dva entiteta. Zaključci Narodne skupštine Republike Srpske, kako su naveli, jednostavno su u suprotnosti s ovim činjenicama.\n“BiH uživa suverenitet a ustav BiH ne ostavlja prostor za ‘suverenitet’ entiteta, koji pravno postoje samo na temelju ustava BiH. To je u više navrata potvrdio Ustavni sud BiH”, podsjetili su u izjavi dodajući kako stoga RS nema pravo na otcjepljenje od države koja jedina ima priznati teritorijalni integritet, političku neovisnost i suverenitet.\nOdluke koje u RS smatraju spornim ranije je potvrdio Ustavni sud BiH, a one su obvezujuće i RS nije u prilici birati koje će od njih provoditi. Također mora poštovati i provoditi odluke koje se donose na razini državnih tijela vlasti, tumačenje je Upravnog odbora, tijela koje je u ime međunarodne zaduženo nadzirati poštivanje Daytonskog sporazuma, a koje čine najutjecanije zapadne zemlje te Turska i Rusija. Ruska Federacija ovaj se put distancirala od zajedničke izjave tog tijela.\nVeleposlanici zemalja članica Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira iskazali su punu potporu tijelima na državnoj razini potrebnim za uspješno funkcioniranje oba entiteta te su pozvali vlasti Republike Srpske da se suzdrže od podrivanja tih institucija.\nPotvrdili su i potporu visokom predstavniku međunarodne zajednice Valentinu Inzku i njegovu mandatu s izvršnim ovlastima čije ukidanje uporno traže iz Banje Luke. (Hina)\nFoto: OHR – BiH\nNOVIJI ČLANAKAKCIJA “PERO” – Uz krivotvoritelje diploma u BiH uhićena i dva policijska inspektora: Novac su prali ulaganjem u nekretnine\nSTARIJI ČLANAKNetanyahu poručio Islamskom džihadu da prekine napade ili će iskusiti još više udaraca


Popović otvorio Regionalni inovacioni startap centar u Gornjem Milanovcu\nIzvor: NoviMagazin.rs, 25.Jul.2019, 22:09\nRegionalni inovacioni startap centar je danas otvoren u Gornjem Milanovcu da bi se tu okupili mladi srpski preduzetnici i osnivali najbolje startap kompanije, kazao je na otvaranju ministаr bez portfelja u Vladi Srbije, Nenаd Popović, zadužen zа inovаcije i tehnološki rаzvoj.\nPredsednik Opštine Dejаn Kovаčević zаhvаlio je Vlаdi Srbije zа 40 milionа dinаrа ;zа otvаrаnje tog centrа, jer je Gornji Milаnovаc zаhvаljujući tome dаnаs "centаr inovаcione >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << tehnologije u Srbiji".\nU saopštenju se navodi da ;je ;Popović ocenio dа stаrtаp centаr u Gornjem Milаnovcu koji je, kako je rekao, izuzetno jаk industrijski centаr, može dа zаdrži mlаde u tom gradu, а pružа šаnsu dа inženjeri koji se školuju na domaćim univerzitetima tu pokrenu svoje poslovanje.\nRekao je dа Vlаdа Srbije tаkvim projektimа dokаzuje dа rаdi nа "decentrаlizаciji inovаcijа i inovаcione infrаstrukture" kojа ne trebа dа bude isključivo ;vezаnа zа velike grаdove i univerzitetske centre.\n"Potrebno je dа koristimo principe i iskustvа Izrаelа, Amerike, Finske, i mnogih evropskih držаvа, kojа su pokаzаlа dа su neke od nаjboljih stаrtаp kompаnijа u tim zemljаmа potekle uprаvo iz mаlih sredinа", kazao je Popović.\nRTS: Gornji Milanovac dobio inovacioni startap centar\nVečernje novosti: Inovacioni centar u Gornjem Milanovcu - mogućnost da mladi ostanu u tom gradu\nDanas: Popović otvorio Regionalni inovacioni startap centar u Gornjem Milanovcu\nDanas: Republika Srpska: U Čelincu otvoren most „Srbija“


Turska danas otvara najduži most između Evrope i Azije\nTanjug 18. marta 2022. 10:42\nDARDANELI – U Turskoj će danas biti zvanično otvoren most „Čanakale 1915“ nad morezom Dardaneli, koji u dužini od 4,6 kilometara spaja Evropu i Aziju.\nTo je jedan od najdužih takvih mostova u svetu i najduži most između Evrope i Azije.\nMost poznat i kao „ogrlica tesnaca Čanakale“ svečano će otvoriti turski predsednik Redžep Tajip Erdogan na 107. godišnjicu pomorske bitke u Čanakaleu, prenosi Anadolija.\nTo će, kako je navedeno, postati najduži viseći most srednjeg raspona na svetu.\nNavodi da putovanje trajektom između evropske i anadolijske (azijske) strane Dardanela traje otprilike 30 minuta, te da se prevoz trajektom ponekad otkazuje zbog olujnog vremena.\nPri tome se tokom sezone godišnjih odmora satima čeka u redu na ukrcavanje.\nMost „Čanakale 1915“ biće najduži viseći most na svetu, ukupne dužine 4.608 metara, sa rasponom između nosećih stubova od 2.023 metra, što je dužina koja simboliše 2023. godinu u kojoj se obeležava 100. godišnjica od osnivanja Republike Turske, koju je utemeljio „otac nacije“ Kemal Ataturk.\nIzgradnja je počela u martu 2018. i projekat je koštao ukupno 3,1 milijardu evra, 100 miliona evra više od plana, zbog uticaja pandemije i rasta cena materijala\nPored smanjenja vremena putovanja, projekat će obezbediti integraciju luka u regionima Mramornog i Egejskog mora u sve transportne sisteme.\nOvaj megaprojekat, koji je realizovao konzorcijum južnokorejskih i turskih kompanija, biće četvrti most u Turskoj i peta saobraćajnica koja povezuje Aziju i Evropu, posle Mosta mučenika 15. jul, mosta Fatih Sultan Mehmet, mosta Javuz Sultan Selim, te Železničkog tunela Marmaraj i Evroazijskog tunela, navodi Dejli sabah.


eKapija | U Kragujevcu otvorena dva nova pogona za demilitarizaciju zastarele municije - Predviđeno da se uništi do 1.300 tona\nIzvor: eKapija | Sreda, 25.09.2019.| 18:47\nU Kragujevcu otvorena dva nova pogona za demilitarizaciju zastarele municije - Predviđeno da se uništi do 1.300 tona\nU Tehničkom remontnom zavodu Kragujevac u sredu, 25. septembra, svečano su otvorene dve novoizgrađene radionice - za izvlačenje eksplozivnog punjenja iz košuljice projektila i za delaboraciju, modernizaciju i održavanje ubojnih sredstava, ukupne vrednosti 2.740.000 EUR, saopštilo je Ministarstvo odbrane Republike Srbije.\nRadionica za izvlačenje eksplozivnog punjenja iz košuljice projektila je površine 187 m2. Reč je o autonomnom objektu koji poseduje sopstvene kapacitete za proizvodnju vodene pare i toplotne energije, opremljenom protivpožarnim sistemom za dojavu i automatsko gašenje požara.\nVrednost izvedenih građevinskih radova i ugrađene opreme je 900.000 EUR, od čega je NATO poverenički fond obezbedio 850.000 EUR dok je 50.000 EUR doprinos Tehničkog remontnog zavoda, čiji su stručnjaci opremu izradili i instalirali.\nRadionica za delaboraciju, modernizaciju i održavanje ubojnih sredstava, ukupne površine 700 m2, podeljena je na četiri protivpožarna sektora i opremljena protivpožarnim sistemima za automatsko gašenje požara.\nUkupna vrednost izvedenih radova je 1.840.000 EUR, novac je obezbedila Vlada Republike Srbije, u iznosu od 1.620.000 EUR, a Tehnički remontni zavod Kragujevac investirao je 220.000 EUR koji je, takođe, izradio, remontovao i instalirao opremu.\nRadionice su otvorili ministar odbrane u Vladi Republike Srbije Aleksandar Vulin, visoki predstavnik Agencije za podršku i nabavke NATO Danijel Dorington i direktor Tehničkog remontnog zavoda Kragujevac potpukovnik Rasim Ciriković.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin rekao je da će se u ova dva nova pogona rešavati problem neeksplodiranih ubojnih sredstava i zastarele municije.\nViisoki predstavnik Agencije za podršku i nabavke NATO Danijel Dorington rekao je da je u ovim pogonima predviđeno da se uništi do 1.300 tona municije, čime će se znatno unaprediti bezbednost. On je istakao i da bi Tehnički remontni centar Kragujevac mogao da postane regionalni centar izuzetnosti za demilitarizaciju zastarele municije.\nIzaslanik odbrane Velike Britanije, pukovnik Nik Ilić ukazao je na veliki značaj akcije uništavanja municije i sredstava koje je Ministarstvo odbrane Srbije proglasilo opasnim, zastarelim ili viškom.\nIlić je rekao da su u toku procedure za odobravanje dodatnih sredstava kojima bi se izašlo u susret novim potrebama Tehničkog remontnog zavoda u Kragujevcu.\nIzaslanik odbrane SAD, pukovnik Tomas Batler rekao je da su u prethodne dve godine SAD donirale više od 1,3 mil USD u Poverilački fond NATO za Srbiju, navodi se u saopštenju.\nAgencija za podršku i nabavke NATO\nNATO poverenički fond\nneeksplodirana ubojita sredstva\nuništavanje zastarele municije


Stojanović zadovoljan pripremama, još ne zna tim za Javor : Nadlanu.com\nStojanović zadovoljan pripremama, još ne zna tim za Javor\nObjavljeno 14. feb 2014. / 20:02:48\n"Privodimo pripreme kraju i ocena učinjenog je više nego pozitivna. Susret protiv Gorice je bio najteži od svih. Naspram sebe smo imali čvrstu ekipu, i oba tima pokazala su visok nivo discipline u igri. Odlučivale su nijanse i naravno da sam srećan zbog pobede. Postigli smo dva gola, i pored toga imali još nekoliko izglednih prilika", rekao je Stojanović za sajt kluba.\nEkipa Zvezde se danas vraća za Beograd iz Slovenije gde je na šest odigranih mečeva zabeležila šest pobeda.\nPrvi meč u nastavku sezone Zvezda će odigrati 22. februara kada dočekuju Javor iz Ivanjice. U prvom kolu šampionata Javor je na svom terenu savladao Zvezdu sa 4:2.\n"Odigraćemo još utakmicu protiv Smedereva u nedelju 16. februara i nakon toga ostaje nam još nekoliko dana da se dodatno uigramo i poradimo na finesama. Još nisam odredio tim za prvu zvaničnu utakmicu. Imamo dovoljno vremena da stvorimo kompletnu sliku i izaberemo najboljih 11", kazao je Stojanović.\nTokom zimskog prelaznog roka u Zvezdu su stigla dva pojačanja na poziciji štopera. Pored Save Pavićevića odnedavno igrač Crvene zvezde je i Dejan Kelhar od koga Stojanović očekuje da bude od koristi timu u pohodu na prvo mesto.\n"Odigrao je solidan meč protiv Gorice. Što je najvažnije pokazao je stabilnost i bio korektan u ispunjavanju svojih zadataka. Očekujem da, kako vreme bude prolazilo, još više podigne nivo svoje igre", rekao je Stojanović.


Akcenti sa XXVIII redovne sednice SO Bela Crkva (VIDEO) - BC Info\n6. februara 2020. admin Bela Crkva, Društvo 0\nRedovna 28. sednica Skupštine opštine Bela Crkva, kojom je predsedavao predsednik SO Marjan Aleksić, održana je u četvrtak 6. februara 2020. godine.\nNa dnevnom redu se našlo devet tačaka, a kao prvu tačku dnevnog reda odbornici su razmatrali predloge programa poslovanja javnih preduzeća i ustanova za 2020. godinu.\n„Svi direktori Javnih preduzeća i ustanova bili su prisutni na sednici skupštine, obrazložili su svoje planove poslovanja za 2020. godinu. Kao i uvek do sada, odbornici Srpske napredne stranke pokazali su svoju odgovornost, učestvovali su u radu sednice na efektivan način u skladu sa Poslovnikom o radu SO Bela Crkva. Materijal za sednicu svi odbornicu su dobili 7 dana pre održavanja sednice, tako da ne stoji primedba pojedinih odbornika opozicije da nemaju dovoljno vremena na raspolaganju da postave određena pitanja direktorima. To je još jedno njihovo iznošenje neistina, ali građani to prepoznaju i znaće da daju svoju ocenu u narednom periodu“ – kaže predsednik SO Bela Crkva Marjan Aleksić.\nAleksić je dodao da stanovnici opštine Bela Crkva vrlo dobro znaju ko radi i da su rezultati rada lokalne samouprave opštine Bela Crkva u poslednjih tri i po godine itekako vidljivi.\n„Vidi se ko radi na izgradnji nove Sportske sale, zna se ko je izgradio pijacu, ko je završio novi blok bolnice. Posebno je protekla 2019. godina bila značajna zbog radova na putnoj infastrukturi, u pitanju je rekonstrukcija i izgradnja 10 ulica u gradu i naseljenim mestima. Takođe, urađen je i lokalni put Jasenovo – Dobričevo“ – istakao je Aleksić.\nVelikom većinom glasova prisutnih odbornika usvojeni su godišnji programi poslovanja javnih preduzeća i ustanova čiji je osnivač Opština Bela Crkva.\nOdbornici su dali saglasnost na izmene i dopune Pravilnika o radu JKP „Belocrkvanski komunalac“, usvojili su Odluku o dodeljivanju isključivog prava javnim preduzećima čiji je osnivač opština Bela Crkva za obavljanje delatnosti pružanja usluga na koje se Zakon o javnim nabavkama ne primenjuje.\nUsvojen je i Plan javnog zdravlja opštine Bela Crkva za 2020. godinu, koji je obrazložila dr Emina Minić, član Opštinskog veća opštine Bela Crkva resorno zadužena za oblast zdravstvene zaštite.\nOdbornici opozicije pokušali su da ometaju rad lokalnog parlamenta, koristili su skupštinsku govornicu za političku demagogiju, a kada su videli da im to ne polazi za rukom, napustili su sednicu.\n„Postoje odbornici koji ne poštuju Poslovnik o radu, pokušavaju da ometaju rad sednice, mislim pre svega na tri odbornika Lige socijaldemokrata Vojvodine i njihov pridruženi satelit. Želja im je da uzmu dnevnice i napuste salu, pojave se i na sednicama komisija, jedino da bi uzeli dnevnice, a svoj rad ne pokazuju. Njihova želja je i da postanu deo lokalne samouprave opštine Bela Crkva, a iza ove njihove želje stoji isključivo lični interes. Do sada ništa nisu uradili za stanovnike opštine Bela Crkva, u smislu napretka i razvoja naše opštine“ – istakao je predsednik SO Bela Crkva Marjan Aleksić.\nOdbornici SO Bela Crkva većinom glasova usvojili su i Odluku o utvrđivanju mreže vaspitno-obrazovnih grupa dece u Predškolskoj ustanovi „Anđelka Đurić“ sa brojem upisane dece po grupama. U okviru izbora i imenovanja, doneta je odluka o raspisivanju konkursa za imenovanje direktora javnih preduzeća čiji je osnivač opštine Bela Crkva.


Nova pruga Gilje - Ćuprija u julu naredne godine - Ljubitelji železnice Srbije ŽS\nNova pruga Gilje - Ćuprija u julu naredne godine\n-Novu prugu Gilje-Ćuprija-Paraćin, na međunarodnom Koridoru 10, izgradićemo do 30. jula 2014. godine. Novo poslovodstvo „Železnica Srbije“ uradilo je na ovom projektu za par meseci više nego prethodno za tri godine. Rešili smo sva imovinska pitanja na trasi nove pruge i završili eksproprijaciju, pa je sada na izvođačima radova i operativi srpskih železnica da se posao intenzivira i što pre završi, - izjavio je generalni direktor „Železnica Srbije“ Dragoljub Simonović, prilikom obilaska gradilišta nove pruge Gilje-Ćuprija-Paraćin, povodom 15. septembra - Dana železničara Srbije.\nRadove na izgradnji nove pruge Gilje-Ćuprija-Paraćin izvodi italijanska kompanija „Italiana Construcioni“ . Ugovor je sklopljen jula 2010. godine, a vrednost radova je nešto više od 16 miliona evra i finansiraju se iz kredita Evropske investicione banke.\nSa početkom radova kasnilo se pet meseci, pa je gradnja pruge počela februara ove, umesto avgusta prošle godine.\nZbog eksproprijacije koja nije bila završena u potpunosti, gradilište je izvođačima radova predato u deonicama. Italijani su zato uradili novi dinamički plan, po kojem će radovi trajati 535 dana, a nova pruga biti završena do 30. jula 2014. godine.\nSimonović je pohvalio saradnju sa lokalnom samoupravom, koja je doprinela da se uspešno razreše sve teškoće vezane za izgradnju nove pruge.\nPoslovodstvo srpskih železnica obišlo je i gradilište novog mosta na Velikoj Moravi, na trasi ove pruge, gde su radovi potpuno obustavljeni, jer je izvođač radova „Alpina“ proglasila stečaj.\n-Prošle nedelje pokrenuli smo postupak naplate bankarske garancije od oko 1,2 miliona evra, jer novi most nije završen. Intenzivno tražimo rešenja za izgradnju novog mosta na Velikoj Moravi na trasi ove pruge, iako su u periodu prethodnog rukovodstva radovi plaćeni i preplaćeni, posao nije završen, a čelična konstrukcija nije u celosti ni dopremljena na gradilište. Cilj nam je da i most završimo zajedno sa čitavom prugom Gilje-Ćuprija-Paraćin i što pre novu deonicu pustimo u saobraćaj, - zaključio je generalni direktor Dragoljub Simonović.


Obama: Reforma zdravstva ne samo moralni već i fiskalni imperativ\nPredsjednik Barak Obama izjavio je da izuzetno visoki troškovi zdravstvne zaštite u Sjedinjenim Državama predstavljaju jednu od najvećih prijetnji za temelje američke privrede. Obama je u Bijeloj kući, na forumu o reformi sistema zdravstvene zaštite, kazao da gotovo 46 miliona Amerikanaca nije osigurano i da milioni ljudi, koji imaju zdravstveno osiguranje, ne mogu da ga priušte.\nPredsjednik Obama vjeruje da je neophodna reforma sistema zdravstvene zaštite, čiji ogromni troškovi prijete da ugroze američku privredu.\n“Reforma zdravstvene zaštite nije više samo moralni, već je i fiskalni imperativ. Ako želimo da otvorimo radna mjesta, obnovimo privredu i obuzdamo federalni budžet, onda ova administracija mora ove godine da se pozabavi ogromnim troškovima zdravstvene zaštite.”\nObama je danas u Bijeloj kući organizovao forum na kome se raspravljalo o preuređenju zdravstvenog sistema, prije nego što Kongres utvrdi konačan prijedlog zakona. Predsjednik želi da oko 45 miliona Amerikanaca bude osigurano, što bi, kako ističu eksperti, navelo osiguravajuće kompanije da smanje cijene zdravstvenog osiguranja.\n“Kompanija, koja mora da se brine o ljudima koji nisu osigurani ili ne mogu da plate račun, to moraju da naplate nekom drugom, i to onima koji imaju zdravstveno osiguranje,” kaže Dien Fridholm iz Sindikata potrošača.\nObama vjeruje da će Kongres razraditi većinu detalja njegovog plana, što je pristup koji bi mogao da donese više rezultata od zatvorenog procesa, za koji se zalagala Klintonova administracija.\n“On ne bio mogao da se okarakteriše kao što je bio okarakterisan Klintonov prijedlog: Natjeraćemo vas da se promijenite, bez obzira da li vam se to dopadalo ili ne,” ističe Dien Fridholm.\nRepublikanci su međutim skeptični.\n"Idemo putem koji nas vodi do toga da vlada upravlja zdravstvenom zaštitom, da moramo da povećamo poreze, pozajmimo još novca i potrošimo čak više novca da bi sve ovo uradili,” kaže Pol Rajan, republikanski kongresmen iz Viskonsina.\nPredsjednik Obama je u novom prijedlogu budžeta izdvojio 634 milijarde dolara za zdravstvenu zaštitu.


Vučić: Odbranićemo Srbiju od velikih sila - Sputnjik Srbija\n12:56 15.02.2018 (osveženo 13:36 15.02.2018) Preuzmite kraći link\n„Za to nam je potrebna podrška svakog pojedinca u Srbiji“, rekao je Vučić, ukazujući na dramatičan pad nataliteta.\nObjasnivši da nam je sada potrebna i sudbonosna i istorijska odluka, onakva kakvu su pre dva veka doneli viđeni Srbi u Orašcu, Vučić je poručio i da, imajući to iskustvo, danas možemo sve „jer su nas oni tome naučili“.\nTo, kako je rekao, može da stane u reči koje je tada izgovorio „nepismeni Miloš sanjajući da svi Srbi pišu, a ta je reč — sloboda“.\nAleksandar Vučić i Milorad Dodik polažu vence na spomenik Karađorđu povodom Dana državnosti, Orašac\nOn je, u govoru, rekao da je Sretenje dan kada se sećamo naših slavnih predaka, kada se građani sreću kako sa prošlošću tako i sa sobom i sa sadašnjošću.\n„Slaveći današnji dan, slavimo dve svete vrednosti za koje su se naši preci izborili — slavimo slobodu i slavimo srpsku državu. I kako je rekao Vitezović, slobodu nam je osvetlio Karađorđe, a srpsku državu uspostavio Miloš Obrenović. Vremenska distanca je više nego dovoljna da shvatimo pogubnost svih srpskih podela“, naglasio je Vučić, dodajući da je pred nama dugačak i težak put. Pred nas su, prema njegovim rečima, podigli planinske vence uslova i prepreka, ali smo potomci onih 300 koji su se ovde okupili, čela su nam visoko i imamo da kažemo ono što je rekao Hanibal krenuvši na Rim „ili ćemo naći put ili ćemo ga sami napraviti“.\n„Ovo je Srbija — slobodna i nezavisna, Srbija knezova i seljaka, Pupina i Tesle, Crnjanskog i Andrića, Putnika i Mišića, svih nas koji smo njihova deca i koji znamo šta nam je činiti. Danas možemo sve jer su nas oni tome naučili. Dok ovde stojim, stojim na mestu koje postoji u svakome od nas, onome što nas čini i prožima da budemo časni i dostojanstveni. Sve što nas čeka moramo da rešavamo a da nam ruke i obraz ostanu čisti, da dajemo a da ništa ne izgubimo“, kazao je on.\nPodsetio je da su se daleke 1804. nedaleko od mesta na kojem se održava svečanost okupili najviđeniji Srbi Šumadije, sabrali se i doneli odluku da se podignu protiv osmanske vlasti, time zapalili plamen koji je bio toliko veliki i moćan da osvetli put Srbima i drugima oko nas koji su živeli u ropstvu.\nVučić je, u svom govoru, ukazao na to da Srbija ide ka članstvu EU, ali da ne zapostavlja prijateljstva sa Rusijom, Kinom i drugima.\n„Zahvaljujući mudroj politici kojoj nas je naučio gospodar Miloš, naša Srbija je iz dana u dan sve snažnija na svim poljima. Svakim danom je sve više poštovana i uvažena, njena reč se sve više sluša i odmerava. Zahvaljujući merama štednje uspeli smo da ozdravimo finansije i uzdižemo privredu. Rezultate u pravoj meri i obimu ćemo tek videti“, poručio je on.\nIstakao je da kao predsednik mora da ukaže na ozbiljne probleme, a najvažniji i najteži problem, problem svih problema, jeste smanjenje broja naših stanovnika.\n„Država ne sme da se maša u odluku pojedinaca, jer je osnivanje porodice privatna odluka, ali kao predsednik saopštio bih brojeve koji nisu dobri i koji su zabrinjavajući. Pre 67 godina rođeno je oko 165.000 dece, a sada čak 100.000 manje. Kada ne bismo činili ništa na ovom planu, situacija bila bi sve gora. Demografija i natalitet izuzetno su važni za budućnost naše zemlje“, rekao je Vučić.\nKazao je da moramo da brinemo i planiramo sledećih 20 i 30 godina, a to nije daleko.\nPodsetio je da se država iz dana u dan sve više razvija, otvara fabrike, radna mesta, pravi sportske dvorane, velelepne zgrade, bolnice, ali sve je to džaba ako nema ljudi, ako u našoj junačkoj Šumadiji bude sve manje dece čiji će plač i radost obradovati domaćine.\nMeđutim, kako je primetio, zbog demografske recesije se sve manje rađamo i ljudi napuštaju zemlju, „naša zemlja je pred problemom kojim moramo da se bavimo kao društvo“.\n„Treba da počnemo sa borbom protiv našeg najvećeg neprijatelja — našeg nestajanja. To je borba za opstanak i budućnost Srbije“, poručio je Vučić, dodajući da je svestan da će biti veoma teško, ali da zna i da se vredi boriti, kao što su to činili naši preci.\nSamo takvom borbom protiv sopstvenog nestajanja i ozbiljnom politikom brige o svakom građaninu, ali i mirom, stabilnošću, tolerancijom, obezbedićemo da u boljoj, prosvećenijoj Srbiji naši potomci slave Srbiju, kazao je on.\n„Na današnji praznik nemamo čega da se stidimo, već imamo pravo i obavezu da se ponosimo precima, ali i obavezu da se brinemo o potomcima, i zato moramo da se posvetimo najvećem problemu — nestajanju“, rekao je Vučić, te dodao da je ponosan što je prvi predsednik Srbije koji je došao u Orašac i koji je mogao ispred spomenika Karađorđu da kaže nekoliko reči o problemima.\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik poručio je danas na ceremoniji obeležavanja Dana državnosti Srbije u Orašcu da nema boljeg mesta od toga da okupi Srbe, jer je u tom mestu na najbolji mogući način sublimirana istorijska težnja srpskog naroda — težnja za slobodom.\nČestitajući Dan državnosti, Dodik je istakao da su Srbi sav svoj nacionalni i narodni život proveli u neprestanoj borbi za slobodu i „nisu proizveli samo jednog Karađorđa, nego mnogo Karađorđa i znane i neznane junake koji su se borili za slobodu“.\n„Danas je Srbija vraćena srpskom narodu, a srpski narod gde god bio, ovde i tamo, blizu i daleko, okupljen je oko nacionalne ideje i države Srbije u ideju koja se zove sloboda i naš nacionalni ponos i identitet“, rekao je Dodik.\nOn je podvukao da su Srbi morali da prođu mnoge zablude, a jedna od njih je Jugoslavija, jer su, kako je rekao, Srbi stvarajući Jugoslaviju hteli da stvore slobodu i za druge, a ne samo za sebe, „da bi ti drugi na kraju u raspadu Jugoslavije, stvorili svoje države“.\nCentralna državna ceremonija obeležavanja Dana državnosti u Memorijalnom kompleksu u Orašcu.\n„Danas srpski narod ima dve države — Srbiju i Republiku Srpsku. Ponosno smo okupljeni oko ideje srpskog naroda“, naznačio je predsednik RS.\nOn je ponovio reči predsednika Srbije da ne postoje hrvatski, bosanski ili drugi Srbi, već jedinstven srpski narod — gde god se nalazio i živeo, sa tradicijom, krsnom slavom, jezikom, pismom i srpskim govorom.\n„Čast mi je što mi je data prilika da u jedinstvenom danu za srpski narod pošaljem poruke okupljanja, jedinstva srpskog naroda, očuvanja našeg identiteta, ponosa, našeg uspeha u istoriji i obeležavanja naših stradanja, koja su bila ogromna“, naveo je Dodik.\nPatrijarh Irinej na ceremoniji obeležavanja Dana državnosti u Memorijalnom kompleksu u Orašcu\nKako je rekao, srpski narod, koji je dao Teslu i mnoge ljude svetskog formata, s pravom danas može da proslavlja dan Srbije i sve naše praznike i da govori o slobodi, jer smo mi predvodnici te slobode na ovim prostorima, „okupljeni pod zastavama Srbije i Republike Srpske“.\n„Srpski narod je stradalnički narod prošlog veka, a ovaj vek neka bude vek naše, srpske slobode. Gde god bili, srećan vam praznik Srbije, koji je okupio ovde, u teškim uslovima, posle nekoliko vekova borbe za slobodu i trpljenja, naše pretke koji su doneli odluku o ustanku i bili sposobni da samo nekoliko decenija posle iznedre najsavremeniji ustav tog vremena. To govori o nama i našim potencijalima“, rekao je Dodik.\nDan državnosti, obeležavanje, Srbija


Matić: Neverovatan osećaj, sve ono o čemu sam sanjao\nTanjug 27. februara 2020. 11:17\nBEOGRAD – Fudbaler Partizana Bojan Matić izjavio je da se osećao neverovatno posle postizanja prvog gola u crno-belom dresu.\n„Moj prvenac, osećaj je neverovatan. Sve ono o čemu sam sanjao, stadion, Humska, Partizanov dres, navijači… Voleo bih da ih je bilo više, ali zaista je bilo u jednom trenutku toliko hladno da se zahvaljujem sjajnoj publici koja nas je i po takvom vremenu bodrila“, rekao je Matić za klupski sajt.\nNapadač crno-belih istakao je da je u sinoćnjem susretu tim odigrao onako kako je trener Milošević tražio i dodao da je ostvaren važan trijumf pred večiti derbi sa Crvenom zvezdom u nedelju na stadionu „Rajko Mitić“.\n„Bitna i važna pobeda iz razloga što smo imali kiks u Senti, a za koji dan nas očekuje derbi sa Crvenom zvezdom. U taj meč ulazimo motivisani, ali kao i uvek hladne gladne i vrelog srca. Nadam se da ćemo se na kraju utakmice radovati sa našim navijačima, ali nam svakako predstoji najmanje 90 minuta prave borbe na terenu. To će biti moj prvi derbi, pa je logično da ga jedva isčekujem“, zaključio je Matić.\nOmladinci Zvezde u Ligi šampiona gostuju Anžeru\nSanogo u Zvezdi do 2023. godine\nVaterpolisti Srbije danas protiv SAD na turniru u Podgorici


Ministar Dušan Vujović je obrazložio budžet istakavši da je ambiciozan i razvojni, sa do sada najvećim sredstvima za kapitalne investicije od 128 milijardi dinara.\nU jednom trenutku je sednica bila prekinuta zbog dobacivanja poslanika opozicije tokom obraćanja ministra Vujovića.\nVujović se obratio tada poslaniku DS Radoslavu Milojičiću Keni, koji je bio najuporniji u ometanju, pitanjem: Čime sam izazvao ovakvu kulturni rekaciju”, a nakon toga je bila određena pauza od pet minuta.\nVujović je posle pauze upitao poslanike opozicije da li može da nastavi i poručio da ne moraju da ga slušaju ako to ne žele, a da svoje neslaganje mogu na drugi način da izraze.\nNakon što je Vujović obrazložio predlog budžeta, poslanica SRS Vjerica Radeta je negodovala zbog, kako je rekla, ponašanja ministra Vujovića, kome ovo nije prvi incident u skupštini” i poručila mu da, ukoliko ne može da podnese atmosferu u parlamentu sutra ide u čitaonicu pošto je tamo tišina”.\nZamerila je što ministar nije pomenuo zašto nema završnog računa budžeta već godinama, primetivši da ima slabe živce, pa ne može da sluša poslanika”.\nI on je nama bio dosadan, pa smo ga slušali”, dodala je Radeta.\nNemanaja Šarović iz SRS je, inače, na svom tviter profilu objavio video snimak incidenta” koji je doveo do kratkog prekida sednice, uz potpis da drugi ministri smiruju Vujovića, koji je, prema njegovom uverenju, izazvao prekid sednice.\nNa snimku se vidi da je Šarović prišao Vujoviću koji je stajao sa ministrima Aleksandrom Antićem i Aleksandrom Vulinom i upitao ga zašto vređa poslanike.\nNa to mu je Vujović odgovorio da nikoga nije vređao.\nU novembru otplaćeno 750 mln dolara duga, javni dug pada\nSrbija beleži pad udela javnog duga u bruto domaćem proizvodu (BDP) i prvi put koristi višak fiskalne likvidnosti da bez penala jednokratno otplaćuje dospele dugove, rekao je večeras ministar finansija Dušan Vujović u Skupštini Srbije.\nU novembru smo otplatili dug od 750 miliona dolara koji više nećemo morati da finansiramo. Veliki deo duga ćemo, ipak, morati da refinansiramo, kao što to radi većina zemalja u svetu”, kazao je Vujović.\nPrema njegovim rečima, naša srednja ročnost duga je takva da otprilike jedna četvrtina duga dospeva svake godine na refinansiranje, a reč je o obveznicama ročnosti dve, tri i pet godina.\nU narodu se kaže dug je loš drug&, a ja kažem da, ako se sredstva loše koriste. Zemlje koje su manje razvijene od Evrope, kao što smo mi, imaju aspiraciju da se priključe toj Evropi, a ako bi išle principom minimiziranja rizika i uopšte se ne bi zaduživale, onda bismo sebe lišili rezursa i mogućnosti da hvatamo korak sa svetom i Evropom”, poručio je ministar.\nObjašnjavajući plan zaduživanja za 2018. godinu, Vujović je rekao da je to deo budžeta koji se odnosi na budućnost, koji paralelno sa projektima u obrazovanju, treba da obezbedi bolju budućnost, ne za pet ni za 10, već za 30 i 50 godina.\nMi sada završavamo za tri godine program koji je trebalo da se završi pre 10 20 godina”, istakao je on.\nMinistar je naveo da se budžetom za iduću godinu planiraju rashodi na kamate, kao rezultat zaduživanja iz prošlosti, u iznosu od 118 milijardi dinara, što je za 16 milijardi manje nego pre godinu dana.\nTo smanjenje je, kako je objasnio, omogućila činjenica da su rezultate reformi koje smo sproveli prepoznala međunarodna tržišta, tako da nam je margina na kamatne stope pala sa 550 bazinih poena na 130 poena i manje.\nSada na finansijskim tržištima Srbija može da pozajmi sredstva po kamati od samo 2,0 procenta, a pre četiri-pet godina smo pozajmljivali po stopama od 7,5, osam, pa i 10 posto”, rekao je Vujović.


BalkanMagazin :: Sopstvenim snagama iz krize\nSopstvenim snagama iz krize\nnedelja, 29. april 2012 23:58\nU KAP-u kupuju novu opremu i najavljuju proizvodnju legura, koje na tržištu metala imaju po nekoliko stotina dolara veću vrednost u odnosu na primarni aluminijum.\nStručni tim Kombinata aluminijuma trenutno razmatra tehničke detalje planirane isporuke mješalice za homogenizaciju metala u procesu proizvodnje legura, na osnovu ponude koju je dostavila jedna od renomiranih svjetskih kompanija MGD, saopšteno je iz ove kompanije.\nKako su istakli iz menadžmenta, reč je o jednoj od najvažnijih faza u realizaciji ovog projekta, čiji je cilj pokretanje proizvodnje legura, koje na tržištu metala imaju po nekoliko stotina dolara veću vrednost u odnosu na primarni aluminijum.\n"Nakon usaglašavanja tehničke dokumentacije, sa isporučiocem ćemo ući u realizaciju finansijskog aspekta ponude. Uvođenje linija za proizvodnju legura predstavlja jedan od priroteta menadžmenta KAP-a na putu dugoročnog razvoja kompanije", navodi se u saopštenju menadžmenta KAP-a.\nIz KAP je saopšteno da su od početka godine u remont ćelija elektrolize uložili oko milion i po evra, kao i da su poboljšali rad fabrike anoda, gde je u opremu uloženo 3,5 miliona.


Google je objavio 10 najpopularnijih destinacija za putovanje u 2020. godini, a izbor je napravljen analizom pretraga za hotelski smeštaj od januara do decembra 2019, jer su ljudi već tada zakazivali za 2020. godinu.\nNakon ove analize, podaci su upoređeni sa onim iz 2018. godine nakon čega su destinacije rangirane na osnovu porasta potražnje.\nNa prvom mestu je izdvojen Da Nang, obalski grad Vijetnama, na drugom finansijski centar Brazila Sao Paolo, a na trećem je Seul u Južnoj Koreji.\nGoogle je uveo i mogućnost pretrage za one koji su fleksibilni kada se radi o datumima za putovanje omogućujući da pronađu najjeftinije ponude u određenoj oblasti u koju žele da putuju.\nTuristima je omogućena i opcija When to visit (Najbolje vreme za posetu) gde im je prikazana vremenska prognoza, gužve i raspon cena u toku godine, a postoji i opcija What you’ll pay (Koliko ćete platiti) koja prikazuje koliko je cena niža ili viša nego inače.\n1. Da Nang, Vijetnam\n2. Sao Paolo, Brazil\n3. Seul, Južna Koreja\n5. Tel Aviv, Izrael\n6. Marsej, Francuska\n7. Beč, Austrija\n8. Bangkok, Tajland\n10. Pert, Australija\nLifestyle, Putovanja, Letovanje, Daleka putovanja, Da Nang, Vijetnam, Brazil, Sao Paolo, Seul, Južna Koreja, Popularne destinacije, Odmor\n30 stvari za koje do sada niste imali vremena: Napravite savršenu vikendicu od 16 kvadrata (DETALJAN PLAN)\nSvakog dana objavljujemo novu ideju kako da kvalitetno i kreativno ispunite vreme u kućnoj izolaciji. Ako posedujete komad zemlje u prirodi, sada je idealan trenutak da isplanirate gradnju savršene vikendice i zato vam pružamo detaljan plan moderne drvene kućice od svega 16 kvadrata.