Nagrada za lojalne medije pred izbore - Vladavina prava - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vladavina prava » Nagrada za lojalne medije pred izbore\nGrad Beograd raspisao medijski konkurs mesecima ranije nego inače, za sadržaje od javnog interesa pet miliona dinara manje\nNagrada za lojalne medije pred izbore\nIvana Nikoletić07.02.2020. 12:30\nGrad Beograd raspisao je konkurs za sufinansiranje medijskih projekata za 2020. mesecima ranije nego što je to bio slučaj prethodnih godina, a za medijske sadržaje od javnog značaja ove godine je izdvojeno 85 miliona dinara, što je za pet miliona manje nego prošle godine.\nMeđutim, nije glavni grad jedini požurio sa raspodelom novca medijima, a po podacima iz UNS-ove baze, od početka godine već je raspisano sto konkursa različitih lokalnih samouprava, Ministarstva kulture i Pokrajinskog sekretarijata, a u te svrhe opredeljeno je gotovo milijardu i po dinara.\nUzimajući u obzir ustaljenu praksu po kojoj se novac građana već godinama, u višemilionskim iznosima, raspodeljuje gotovo isključivo režimski nastrojenim medijima i tabloidima, sagovornici Danasa saglasni su u mišljenju da su i beogradska a i druge lokalne vlasti požurile da pred predstojeće izbore „nagrade“ ali i osiguraju lojalnost pojedinih medijskih kuća.\nPo svemu sudeći, oni kritički nastrojeni i ove godine ostaće uskraćeni za finansijsku potporu za projekte koji bi istinski bili u interesu javnosti i građana, koji taj novac i obezbeđuju.\n– Ne samo u Beogradu, požurile su lokalne vlasti brojnih gradova i opština da već na početku godine obave posao, i pretpostavljam to rade kako bi namirile svoje medije. Doduše, konkursi bi i trebalo da se obave na početku godine, ali to većini uprava nije bio manir, pa i to govori da im se verovatno žuri da unapred nagrade propagandiste, kaže za Danas Željko Bodrožić, predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS).\nOn dodaje da je ceo proces sufinansiranje medijskih projekata „odavno unakažen“, naročito na lokalu.\n– U NUNS-u već nekoliko godina govorimo da se radi o kriminalu i pozivamo tužioce i revizore da ispitaju kako se silni milioni evra, ne dinara, nego evra, prelivaju u džepove kontroverznih biznismena uz nameštene odluke komisija i bez ikakve kasnije kontrole realizacije projekata i utroška javnog novca, podseća Bodrožić.\nDa je predizborna kampanja najverovatniji razlog ranijeg raspisivanja ovogodišnjeg konkursa saglasan je i Rade Veljanovski, profesor Fakulteta političkih nauka u Beogradu.\n– Verovatno je gradska vlast odlučila da pred izbore iz javnih sredstava malo pomogne one medije koji rade za vlast i neće se tu ništa drugačije dogoditi nego prethodnih godina, kada je iz budžeta Beograda takođe najviše para išlo onim medijima koji su bliski vlasti, navodi Veljanovski i dodaje da je gotovo dve godine odbornik u Skupštini grada i član Saveta za informisanje, koji se za to vreme nije sastao ni jedan jedini put.\n– Više puta sam i u Skupštini govorio da se ta sredstva nenamenski troše i da ne podržavaju one medije koji zastupaju i ostvaruju javni interes, ali je to prošlo bez reakcije. Nemam nikakva bolja očekivanja da će se ovog puta nešto drugačije dogoditi, zaključuje Veljanovski.\nOd samog početka prakse projektnog sufinansiranja, najveći deo predviđenog budžeta komisija je opredeljivala „gradskoj“, tada privatizovanoj televiziji Studio B i sa njom povezanim, na vlasničke i druge načine, i tek osnovanim agencijama, firmama i produkcijskim kućama.\nPrimera radi, Grad Beograd je prošle godine, od raspodeljenih 81 miliona dinara najmanje 85 odsto novca dodelio prorežimskim medijima i javnosti nepoznatim firmama.\nPored direktnog finansiranja Studio B mogao je i da računa i na novac koji dobijaju osobe povezane sa ovom medijskom kućom.\nTako je firmi Folim, iza koje stoji Marija Leković, tehnička direktorka Studija B, pripalo 5,5 miliona.\nDodatno, mnogim nepoznatim firmama i agencijama dodeljivani su višemilionski iznosi, da bi kasnija istraživanja pokazala da se finansirani sadržaji emituju upravo na Studiju B.\nOstatkom novca predviđenog za sadržaje od javnog interesa, gotovo redovno su namirivani prorežimski tabloidi.\nAnaliza UNS pokazala je da su Alo, Informer, Srpski telegraf, Kurir i Srbija danas u prvoj polovini prošle godine dobili ukupno 27,5 miliona dinara i pored toga što su prva četiri pomenuta medija od avgusta do kraja 2018. „zabeležila“ oko 3.000 prekršaja Kodeksa novinara.\nTokom svih pet godina u „stručnim“ komisijama koje su ocenjivale projekte i dodeljivale javni novac, nije bilo mesta za predstavnike kompetentnih i reprezentativnih novinarskih udruženja.\nKritički nastrojeni mediji, već ustaljeno ostaju kratkih rukava, pa većina njih više i ne pokušava da konkuriše projektima.\nPortal Pištaljka, koji svaki put konkuriše istim projektom, a koji se odnosi na istraživanje korupcije u organima lokalnih samouprava, na svim konkursima je odbijen, uz obrazloženje da „tema nije od javnog značaja“.\nGlavni urednik tog portala i predsednik Udruženja novinara Srbije (UNS) Vladimir Radomirović kaže da je Pištaljka, kao i nekoliko drugih medija, podnela žalbu na regularnost beogradskog konkursa Upravnom sudu.\n– Pištaljka je tužila Grad Beograd Upravnom sudu zbog nepravilnosti na prošlogodišnjem konkursu, i iako smo dobili spor, Grad je ponovo doneo isto rešenje i odbio naš projekat o istraživanju korupcije u organima lokalne samouprave. Mi ćemo ponovo iskoristiti svoje pravo da se žalimo Upravnom sudu, i konkurisaćemo i ove godine sa istim projektom, kaže Radomirović i dodaje da se „i to jednom mora promeniti“.\nRaković: Novcem građana finansira se propaganda\n– Glavna ideja projektnog finansiranja medija, koja je i zakonom propisana, nije da se novac daje za redovno informisanje, već za osmišljene teme koje nisu komercijalnog karaktera, bitne su za javni interes a za koje mediji nemaju sredstava, i da se te teme finansiraju javnim novcem i tako im se posveti pažnja. U praksi, novcem svih građana finansira se jedna politička opcija, propagira se i promoviše u „podobnim“ medijima. Bilo bi veoma zanimljivo da se uradi evaluacija projekata kojima su sredstva dodeljena, a što se inače ne radi, gde bi se sigurno ustanovilo da se masovno finansira redovni informativni program prorežimskog sadržaja, a ne teme koje pokrivaju neki specifični javni interes, navodi sekretar NUNS, Svetozar Raković i dodaje da je ranije raspisan konkurs u Beogradu jasna namera gradske vlasti da „pravovremeno finansijski nagradi lojalnost i poslušnost pojedinih gradskih medija, pre svega Studio B, i sa njim povezanih produkcija i agencija“.\nBBC News na srpskom • danas 10:12\nOlimpijske igre i žene: Da li postoji „žena u muškom sportu“ u Srbiji\nGeoks u Vranju obavestio radnike da ide u stečaj


Politika prema izbeglicama koči koaliciju u Nemačkoj | EurActiv Srbija\nPolitika prema izbeglicama koči koaliciju u Nemačkoj\nObjavljeno : 29.01.2018.\t Tweet\nIntenzivni razgovori između hrišćanskih demokarata kancelarke Angele Merkel, i njihove sestrinske stranke Hrišćanske socijalne unije sa socijaldemokratama Martina Šulca zapeli su 29. januara oko migracione politike u vezi sa kojom već duže postoje velike razlike među bivšim i potencijalno budućim koalicionim partnerima. Obnovljena koalicija bi trebalo da prekine višemesečnu neizvesnost oko formiranja nove nemačke vlade, nakon izbora u septembru na kojima nijedna stranka nije dobila većinu za samostalno vladanje.\nKamen spoticanja oko politike za izbeglice koji je 27-29. januara opteretio pregovore je onaj deo koji se odnosi na spajanje porodica migranata za koje rok isiče polovinom marta. Merkel i njena CDU se protive produženju tog roka, dok Šulcov SPD insistira da se on produži, odnosno i sasvim ukine.\nNa završetku maratonske pregovaračke sesije dogovoreno je da se razgovori nastave početkom februara.\n"Dovodi me do ludila što ne možemo da nađemo humano rešenje za ovo pitanje sa strankom koja u imenu ima hrišćanstvo", rekao je za Fajnenšl tajms Lars Kasteluči, jedan od poslanika SPD.\nMerkelkin blok stranaka se zalaže za ograničenje broja prijema izbeglica do 220.000 godišnje. Od 2015, Nemačka je prihvatia oko milion migranata i izbeglica, nakon što je kancelarka objavila tzv. politiku otvorenih vrata, koja je i koštala velikog gubitka glasova na izborima u septembru.\nU Nemačkoj je 278.000 izbeglica dobilo status supsidijarne zaštite koji ograničava mogućnost dovođenja članova porodice. Takav ograničeni status je uveden posle velikog priiva izbeglica 2015. To što Merkel i njeni partneri ne žele da produže rok posle polovine mata je delom usmereno na smirivanje desničarske baze koja je pomogla ekstremnoj desnici Alternative za Nemačku (AfD) da postane treća najjača stranka u Bundestagu u koji je ušla prvi put od Drugog svetskog rata.\nAfD je početkom januara pokrenula inicijativu da se spajanje porodica potpuno zabrani.\nIako je posle izbora CDU izašla kao najjača pojedinačna partija, bila je znatno oslabljena i bez dovoljno poslanika da formira vladu, a ni dovoljno snažna da lako dođe do tzv. velike koalicije sa starim partnerom SPD. Merkel je posle izbora prvo pokušala da koaliciju sastavi sa dve manje stranke, ali su pregovori brzo prekinuti bez ikakvog rezultata.\nI SPD, koji je takođe pretrpeo veliki udarac na izborima i sada je suočen sa untrašnjim trzavicama, pružio je ruku spasa Merkelovoj posle dužeg premišljanja i prvobitnog odlučnog odbacivanja obnavljanja velike koalicije. Šulc je na vanrednom kongresu stranke promenu mišljenja objasnio time da samo ako partija bude deo vlasti može da se izbori za poboljšanje života građana na socijalnom planu.\nIako je na razgovore pristao posle mukotrpnih međusobnih rasprava i ubeđivanja unutar rukovodstava, konačnu reč imaće oko 440.000 članova SPD koji će se na svojevrsnom referendumu izjašnjavati o koalicionom dogovoru ukoliko ga lideri stranaka postignu.\nAko pregovori ne uspeju, kancelarki preostaje mogućnost manjinske vlade uz SPD podršku - opcija koju bi većina u SPD radije prihvatila - ili novi izbori za koje je Merkel rekla da su bolji od nestabilnosti koju sobom nosi manjinska vlada.\nNa njima bi, opšta je bojazan, AfD mogla proći još bolje nego u septembru, posebno zbog nemogućnosti velikih stranaka da se dogovore što kod prosečnog birača sigurno izaziva sumnju u sposobnost lidera za dogovor i odgovornost.\n: Merkel sa Šulcom o velikoj koaliciji\n: Velika koalicija u Nemačkoj ponovo moguća


Nema promena u planu za povlačenje iz Iraka\nAmerički predsednik Barak Obama kaže da Sjedinjene Države nemaju planove da ubrzaju povlačenje svojih vojnika iz Iraka, uprkos poboljšanju bezbednosti u toj zemlji. U intervjuu koji je danas emitovala nacionalna TV mreža CBS, Obama je rekao da još ima posla koji treba obaviti u u toj zemlji, kao što je obuka iračkih snaga bezbednosti. Američki predsednik je dodao da je plan za povlačenje iz Iraka dobar i da je uveren da se događaji odvijaju u dobrom pravcu.\nPredviđeno je da se američke borbene jedinice povuku iz iračkih gradova do 30. juna ove godine, a da napuste Irak do avgusta 2010. Desetine hiljada američkih vojnika ostaće u Iraku do kraja 2011. godine radi obučavanja i pružanja podrške iračkim snagama bezbednosti.\nU odvojenom intervjuu koji je danas dao televizijskoj mreži Foks, američki sekretar za odbranu Robert Gejts takođe je rekao da ne vidi razlog za promenu rokova u planu za američko povlačenje iz Iraka.


ZAKON O FISKALNIM SISTEMIMA: Kraj avgusta krajnji rok za fiskalizaciju u Distriktu\nMato Lučić, direktor Direkcije za finansije poručio je poreskim obveznicima koji nisu ušli u sistem fiskalizacije da imaju vremena da to urade do kraja ovog mjeseca nakon čega će početi primjena zakonskih kaznenih odredbi.\n– Do sada nismo koristili represivne mjere ali će svi oni koji ne budu u sistemu fiskalizacije do kraja ovog mjeseca imati posljedice. Od danas ćemo početi nadzor nad onima koji su u sistemu fiskalizacije kako bi provjerili da li se pridržavaju zakona jer imamo informacije da ima obveznika koji su nabavili duple fiskalne kase i da se ne izdaju račun kupcima – rekao je Lučić.\nNaglasio je da će ova finansijska institucija istrajati na potpunom sprovođenju Zakona o fiskalnim sistemima ("Sl. glasnik Brčko Distrikta BiH", br. 22/2016 i 48/2018) i obuhvatu svih subjekata kako je to propisano, uključujući advokate i obveznike koji se bave prometnom na veliko koji traže izuzimanje iz fiskalizacije.\n– Oni su sada u sistemu i nije na Direkciji da mijenja već sprovodi zakon – rekao je Lučić.\nOd početka januara do danas fiskalizacija je izvršna kod 2.400 poreskih obveznika, a zahtjeve nije podnijelo nešto više od 300 obveznika iako su svi zakonski rokovi već istekli.\n– Fiskalizacija je uvedena samo zbog evidentiranja gotovinskog prometa u kome se kriju ogromne sume neprijavljenog novca. Stopa poreza je 10 odsto i to mogu svi da plate, a kazne su jako visoke za servisere, proizvođače i poreske obveznike ali i za građane koji trebaju uzeti svoj račun jer će u protivnom platiti kaznu od 50 KM – rekao je Miodrag Trifković, direktor Poreske uprave.\nDavor Ninić, šef finansijske inspekcije u Poreskoj upravi podsjetio je da su kaznene odredbe Zakona o fiskalnim sistemima veoma rigorozne i da se kazne kreću i do 15.000 KM.\n– Poreski obveznici moraju poštovati sve odredbe zakona. Imamo informacije da neki obveznici izdaju račune samo do 16 časova, neki ih uopšte ne izdaju tokom vikenda i kada krenemo sa kontroloma postupićemo isključivo po zakonu – rekao je Ninić.\nIz Direkcije za finansije su najavili da će paralelno sa Zakonom o fiskalnim sistemima vršiti i nadzor nad primjenom Zakona o platnim transakcijama Brčko distrikta Bosne i Hercegovine ("Sl. glasnik Brčko distrikta BiH", br. 5/2001 i 23/2016)\nIZVOR: Vebsajt Srpska info, Cvijeta Kovačević, 07.08.2019.


Početna Mostom u „novi život“\nMostom u „novi život“\nRadove na izgradnji mosta na imanju porodice Marije Balabanović u Bukovici, za koje je grad Kraljevo obezbedio sredstva, obišao je gradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić, sa članovima Gradskog veća Ivanom Bunardžićem i Milanom Miloševićem.\nRešavanje ovog dugogodišnjeg problema počelo je nakon prijema koji je gradonačelnik, sa saradnicima, organizovao za građane Kraljeva. U pomoć je pritekla i Mesna zajednica odnosno njen predsednik Nebojša Stefanović.\nMarija Balabanović kaže da most koji su dobili za njih predstavlja „drugi, novi, život".\n„Dat nam je drugi život sa ovim mostom. Mi imamo tamo, sa druge strane mosta, put. Mi tamo idemo kod lekara, na pijacu, vozimo sve što proizvedemo preko tog mosta. Dok nismo imali ovaj most, mučili smo se. Muž i sin su pravili drveni most, pa ga odnese voda, i tako svaki put", priča Marija, uz zahvalnost svima koji su na bilo koji način pomogli u rešavanju njihovog problema.\nPrema rečima člana Gradskog veća Ivana Bunardžića, od 2002. godine most nije u funkciji, a sve ovo vreme porodica Balabanović se snalazila da dođe do svog imanja, od kojeg živi, kako bi ga obrađivala. Posle više meseci, posao je priveden kraju, treba još da bude postavljena zaštitna ograda.\nBukovička reka je bujična, a uz to korito nije čišćeno, tako da su poplave svaki put odnosile most. Međutim, kaže Bunardžić, most je podignut na određenu visinu i urađen kvalitetno, tako da nema bojazni da će se nešto slično sada dogoditi.\nU ove radove je uloženo, iz sredstava za redovno održavanje Javnog preduzeća za uređivanje građevinskog zemljišta, oko 1.200.000 dinara.\nGradonačelnik dr Predrag Terzić ističe da, iako se sa stanovišta budžeta grada ova investicija ne smatra velikom, ona je izuzetno značajna za stanovnike dvadeset osam domaćinstava koja se nalaze sa desne strane Bukovičke reke.\n„Kako su petnaest godina reku prelazili bez mosta i bili odsečeni od sveta svaki put kada je voda imala veći vodostaj, izgrađeni most im mnogo znači", smatra gradonačelnik.


Dušica došla da čuva decu srpskoj porodici, a onda joj se život pretvorio u pakao - Page 4\n– Dan mog polaska smo potvrdili 18. avgusta, i to tako što mi je Sanjin suprug rezervisao i platio kartu za 25.8. na stajalištu kod Sava Centra, s polaskom u 00:05. Poslali su mi kartu mejlom i više puta naglasili da je polazak u nedelju uveče. Ni ja, kao ni oni, u toj gužvi, nismo uočili da je karta za subotu a ne nedelju uveče, a ja sam uplatila i osiguranje od 4.000 dinara za šta su mi oni obećali da će mi refundirati. Tek kada sam pokušala da se ukrcam u autobus, vozač mi je ukazao na to da moja karta važi za prethodni dan.\nBritanski list piše da je čitava situacija veoma zanimljiva u smislu diskutovanja o Đokovićevoj popularnosti u odnosu na obožavanje rezervisano za Rodžera Federera i Rafaela Nadala, uprkos tome što je izjednačen sa njima po broju gren slem titula. Novak Đoković se nakon treninga smestio u Olimpijskom selu i pridružio se ostalim srpskim olimpijcima u kutku


Međunarodno pravo dobilo bitku sa politikom - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Međunarodno pravo dobilo bitku sa politikom\nNakon usvajanja srpske rezolucije o nezavisnosti Kosova u Generalnoj skupštini UN\nMeđunarodno pravo dobilo bitku sa politikom\nTRAJKOVIĆ: Vreme kao ključni faktor * VUKADINOVIĆ: Moralna i simbolička satisfakcija, koja politički neće puno značiti za Srbiju\nSrbiju čeka dug put u odbrani svog suvereniteta i teritorijalnog integriteta, iako je Generalna skupština Ujedinjenih nacija usvojila srpsku rezoluciju o nezavisnosti Kosova i Metohije, ocenjuju sagovornici Danasa.\n0Piše: J. Diković 09. oktobra 2008. 20.43\nMomčilo Trajković, predsednik Srpskog pokreta otpora, kaže za Danas da činjenica da su srpsku rezoluciju prihvatile mnoge zemlje koje su ranije podržale nezavisnost Kosova, pokazuje koliko su te države ozbiljne u prihvatanju međunarodnog prava.\n– Mislim da je veoma dobro to što je sada s političkog toka, pitanje nezavisnosti KiM prešlo na međunarodnopravni put – objašnjava Trajković.\nNa molbu da prokomentariše makedonsku uzdržanost i crnogorsko glasanje za Rezoluciju, naš sagovornik ističe da su te zemlje pokazale principijelnost prema Srbiji, ali da ne mogu da odole unutrašnjim i spoljašnjim pritiscima.\nOn, takođe, navodi da su Srbi na KiM od usvajanja Rezolucije „veseliji i vedriji“, kao i da će se i dalje boriti za svoj ostanak na Kosovu. Prema njegovim rečima, potrebno je da Srbija odluči šta želi i da potom vodi mudru politiku za očuvanje svog suvereniteta i teritorijalnog integriteta.\n– Vlasti moraju da odluče da li je Srbiji u interesu da sada ima pravne institucije na Kosovu ili ne, pogotovo nakon usvajanja Rezolucije u GS UN – ističe Trajković. Kako navodi, ključni faktor za rešavanje pitanja kosovske situacije je vreme, „a Srbija je poznata po razbacivanju sa vremenom“.\nPolitički analitičar Đorđe Vukadinović ukazuje za Danas da je državni vrh Srbije pokretanjem inicijative u GS UN želeo da dobije na vremenu kako bi se pitanje Kosova skinulo s političkog dnevnog reda, dok se čeka mišljenje Međunarodnog suda pravde.\n– Nisam siguran da će vlast u Srbiji uspeti u tome, jer nas čeka još puno nerešenih pitanja, kao što su pitanje Euleksa, odnos sa zemljama koje su priznale nezavisnost KiM, insistiranje Brisela da se nastave evropske integracije Srbije… – navodi Vukadinović.\nPrema njegovom mišljenju, Srbija će se svakodnevno suočavati s problemom Kosova i pozitivnim reakcijama zemalja koje podržavaju evropski put KiM. Naš sagovornik ističe da je usvajanje Rezolucije o nezavisnosti Kosova u GS UN moralna i simbolička satisfakcija, ali i da politički neće puno značiti za Srbiju.\n– Moram da kažem da nijedna inicijativa dosad nije odbijena u GS UN, a uzdržanost pojedinih zemalja ne znači praktično ništa, kao što bi to bio slučaj pri nekom drugom glasanju – naglašava Vukadinović i dodaje da je to zapravo samo podrška Međunarodnom sudu pravde.\nOn, takođe, ističe da je Crna Gora uputila „najveći šamar“ Srbiji time što je jedan dan nakon prihvatanja Rezolucije počela sednicu o pitanju priznavanja nezavisnosti Kosova.\nDokumenti: Srpski predlog koji je dobio podršku UN\nZahtev Srbije za mišljenje Međunarodnog suda pravde o jednostranom proglašenju Kosova\nInstitucije na Kosovu i Metohiji su 17. februara ove godine proglasile nezavisnost od Srbije.\nS obzirom na to da je ovaj čin izazvao suprotne reakcije među članicama UN zbog kompatibilnosti sa međunarodnim pravom, u skladu sa članom 96 Povelje UN, Međunardni sud pravde treba da iznese mišljenje na sledeće pitanje:\nDa li je jednostrano proglašena nezavisnost Kosova u skladu sa međunarodnim pravom?


Đapo: Gubici u turizmu veći od dva miliona KM dnevno - Akta.ba\n03.08.2020. 09:19 / Izvor: Radiosarajevo.ba\nEdita Đapo, federalna ministrica okoliša i turizma, istakla je da su gubici u turizmu, usljed pandemije koronavirusa, veći od dva miliona KM dnevno.\n"Turizam je jedna od ključnih privrednih grana u BiH i možemo reći da je na određen način u proteklih nekoliko godina bio glavni motor i pokretač ekonomskog razvoja Federacije BiH, ali i cijele BiH. Pandemija koronavirusa, nažalost, upravo je tu oblast i najviše pogodila. Kada sve ovo prođe, mislim da će se štete u turizmu još dugo zbrajati. Federalno ministarstvo okoliša i turizma izradilo je jedan dokument, odnosno informaciju koju je nakon razmatranja na sjednici 9. jula usvojila i Vlada Federacjie BiH. U informaciji je, pored ostalog, navedeno da se turističko-ugostiteljski sektor suočava s velikim gubitkom usljed nedostatka kretanja i putovanja ljudi, te su procjene da su gubici u turizmu u Federaciji BiH veći od 2.000.000 KM dnevno. Privredni subjekti još uvijek posluju sa gubicima", kazala je Đapo.\nKada je riječ o pomoći ovom sektoru, rekla je da je Ministarstvo u kontaktu sa privrednicima, te da su analizirani načini i modeli pomoći Federalne vlade.\n"Mislim da je vrlo važno istaći da su svi pravni subjekti koji se na bilo koji način bave turizmom, ako su ispunili potrebne uvjete, kao i svi drugi privredni subjekti u Federaciji, dobili pomoć iz fonda za stabilizaciju privrede FBiH, u vidu plaćenih doprinosa za sve radnike. Mi smo se kao Federalno ministarstvo okoliša i turizma odrekli svog ovogodišnjeg budžeta i sva sredstva stavili na raspolaganje fondu za stabilizaciju privrede", rekla je Đapo.\n"Mi smo izradili Uredbu koja je neophodna da raspodjela novca bude realizirana i prije desetak dana smo je poslali na mišljenja svim nadležnim institucijama. Sada je na potezu Federalno ministarstvo finansija koje traži odgovarajuće modalitete kako da se novac prebaci Federalnom ministarstvu okoliša i turizma, koje bi dalje putem javnog poziva ta sredstva i realiziralo", odgovorila je Đapo.\n"Budući da sam svakodnevno u kontaktu s turističkim radnicima, inicijative koje sam upućivala prema Vijeću ministara BiH i moji zahtjevi da se otvore granice za dolazak turista, potpuno su kompatibilne sa zahtjevima turističkog sektora. Dakle, ono što ja govorim, misle svi turistički radnici, jer kao što rekoh – bez turista nema ni turizma", rekla je Đapo.\n"Razumijem i bojazan da postoji mogućnost da nam dođe neko zaražen koronavirusom. Međutim, mnogo je načina kako da se spriječi ulazak inficiranih u državu. Na Sarajevskom aerodromu, na primjer, već imaju sistem, a na tom principu se radi i u Turskoj, koji mjeri temperaturu svim putnicima i čim se uoče neka odstupanja, sistem reagira", pojasnila je Đapo.\n"Vijeće ministara je nakon toga reagiralo, ali nažalost, polovično. Dozvolili su ulazak samo državljanima zemalja Evropske unije i još nekih. Međutim, odmah smo uputili novi apel da dozvole ulazak i za državljane Turske ali i drugih država. Nadam se da će Vijeće ministara korigirati svoju raniju odluku", zaključila je Đapo.


Domaće tržište radne snage: Nedostatak radnika se preko noći pretvorio u višak - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tDomaće tržište radne snage: Nedostatak radnika se preko noći pretvorio u višak\nDomaće tržište radne snage: Nedostatak radnika se preko noći pretvorio u višak\nby bifadmin 21. maja 2020.\nGodinama unazad, nedostatak radnika u Srbiji se isticao kao sve alarmantniji problem, sa upozorenjima da ako se tako nastavi, to će naterati mnoge manje firme da stave ključ u bravu. Onda se dogodila korona, i zbog stavljanja ključa u bravu ili poslovanja na minimumu, procenjuje se da će najmanje 100.000 ljudi ostati bez posla. U zemlju se vratilo između 50 i 60 hiljada naših radnika za koje se sada niko ne otima na tržištu rada, ali im se preporučuje da preporode selo tako što će se oprobati u poljoprivredi. U razvijenim zemljama će rast nezaposlenosti biti veći nego u Srbiji, ali će se i privreda brže oporaviti nego kod nas, smatraju ekonomisti.\nPočetkom marta, privrednici su na Kopaonik biznis forumu kao glavnu prepreku bržem ekonomskom razvoju Srbije navodili nedostatak radne snage. Na tom skupu moglo se čuti da nedostaju nekvalifikovani i kvalifikovani radnici različitih struka i da će Srbija morati da ih uvozi iz Indije, Pakistana, Turske.\nSamo desetak dana kasnije izbila je epidemija korona virusa i više niko nije pominjao nedostatak radne snage, već se traži način da se ublaži neizbežni pad bruto domaćeg proizvoda (BDP) i spreči veći rast nezaposlenosti. Stopa nezaposlenosti početkom ove godine je pala na oko 10 odsto, a prve procene govore da će jedna od posledica zastoja privrednih aktivnosti u vreme vanrednog stanja izazvanog epidemijom biti rast broja ljudi koji traže posao od najmanje 3,4 odsto u ovoj i nešto manje u narednoj godini.\nTu procenu je već dao Međunarodni monetarni fond (MMF), dok su srpski zvaničnici veći optimisti i prognoziraju da će pad BDP-a biti manji od tri odsto, koliko predviđa ta finansijska institucija, kao i da će rast stope nezaposlenosti takođe biti ispod tri odsto.\nStatistika još nije „uknjižila“ sve nezaposlene\nU martu je naknadu za nezaposlene od Nacionalne službe za zapošljavanje zatražilo oko dve hiljade ljudi za koje se pretpostavlja da su dobili otkaz u vreme epidemije. Međutim, bez prihoda su ostali i radnici koji su radili na crno, na „lizing“, zatim na privremenim i povremenim poslovima, i na određeno vreme.\nPrema poslednjim podacima Eurostata u zadnjem kvartalu 2019. godine Srbija je imala 458.000 ljudi koji su radili na određeno vreme i na privremenim poslovima. Uz to, poslednja Anketa o radnoj snazi Srbije, pokazuje da je bilo neformalno zaposleno 191.200 ljudi, ne uključujući poljoprivredu.\nStatistika još nije „uknjižila“ sve te ljude kao nezaposlene, a pogotovo u vreme vanrednog stanja Republički zavod za statistiku ne može da radi anketu o nezaposlenosti, tako da se tačni podaci o ljudima koji su iz zaposlenih prešli u nezaposlene neće znati dok se ne završi epidemija i život ne vrati u iole normalne tokove. Neke od procena su da će najmanje 100.000 ljudi u Srbiji u vreme epidemije ostati bez redovnih prihoda, bez obzira na koji način su ih do sada zarađivali.\nTakođe, uslovi za ostvarivanje naknade za nezaposlenost su restriktivni, odnosno mogu da je dobiju oni koji su imali neprekidan radni staž u prethodnih godinu dana, odnosno godinu i po dana. To znači da oni koji su radili manje od 12 meseci, ili su radili sa prekidima, nisu na toj evidenciji, a takvih je veliki broj u Srbiji.\nU nekoliko sektora biće više otpuštanja\nPo proceni stručnjaka, rast nezaposlenosti u Srbiji svakako će biti manji nego u razvijenim zemljama gde su velike kompanije obustavile proizvodnju, što se dešavalo i za vreme prethodne ekonomske krize 2008. godine. Ali te razvijene zemlje će se i brže ekonomski oporaviti i povratiti zaposlenost kakvu su imale pre krize, dok će u Srbiji taj proces ići malo teže.\nProfesorka Ekonomskog fakulteta u Beogradu Jelena Žarković Rakić je za „Biznis i finansije“ rekla da će se verovatno pokazati tačna procena MMF-a o rastu stope nezaposlenosti u Srbiji, odnosno da će ona ove godine porasti sa 10,3 na 13,4 odsto, a da će i dogodine iznositi 13 odsto.\n„U grupi ljudi koji će ostati bez posla su oni koje su firme otpustile odmah na početku epidemije. U manjim i srednjim firmama njih nije bilo više od 10 odsto, jer je to bio uslov da ta preduzeća od države dobiju pomoć. Takođe, ima nekoliko sektora koji su najviše pogođeni krizom kao što su turizam, ugostiteljstvo, saobraćaj, građevinarstvo, delovi prerađivačke industrije, i odatle će veliki broj zaposlenih preći na tržište rada, a oporavak tih sektora neće biti tako brz“, ocenjuje Žarković Rakić.\nPovratnici iz inostranstva će se teško vraćati u inostranstvo\nKako dodaje profesorka, porastu nezaposlenosti doprineli su i povratnici iz inostranstva koji su tamo radili neke sezonske, privremene poslove, u poljoprivredi i turizmu, građevinski i industrijski radnici, zatim u sektoru zdravstvene nege i brige o starima, ličnih usluga, i oni verovatno neće tako skoro da se vrate u zemlju iz koje su došli.\nProcene su da se radi o 50 do 60 hiljada ljudi čijim doznakama su se radovali mnogi njihovi rođaci u Srbiji, ali i država, a sada će oni postati teret. Njima Nacionalni tim za preporod sela „toplo“ preporučuje da se oprobaju u poljoprivredi, da osnivaju zadruge ili se priključuju postojećim, ali je pitanje koliko njih će prihvatiti takav savet i pokušati da zarađuje u svojoj zemlji.\n„I kada u zemljama iz kojih su došli naši ljudi privreda počne da se oporavlja, pre će zapošljavati radnike iz zemalja EU, kao što su Rumunija i Bugarska, nego iz Srbije. Radnici iz Srbije će moći tamo da se zaposle tek kad njihove firme ne budu mogle da iz zemalja EU nađu radnike sa potrebnim kvalifikacijama“, ocenila je Žarković Rakić.\nDržavna pomoć će pomoći samo na kratak rok\nStopa nezaposlenosti bi prema njenim rečima u Srbiji bila i veća, kao posledica krize izazvane epidimijom, da neki sektori nisu zapošljavali dodatne radnike, kao na primer u proizvodnji hrane i medicinske opreme, dostavi i kurirskim službama. Pitanje je, kako je rekla, kad se epidemija završi da li će ti radnici ostati bez posla ili će im se naći odgovarajuće stalno radno mesto.\nVlada Srbije se nada da će državna pomoć, u vrednosti od 5,1 milijarde evra, omogućiti da firme dođu do likvidnih sredstava, obezbede bar minimalne plate za radnike, kako bi stopa nezaposlenosti bila tek neznantno veća nego pre krize. Ekonomisti smatraju da će ta sredstva samo na kratak rok pomoći privredi, a da će se dalji pad tražnje za proizvodima i uslugama odraziti na pad zarada i smanjenje zaposlenosti.\nMnogi upozoravaju da sledi drugi talas krize, odnosno kriza tražnje gde će narudžbine biti sve manje, osim u sektoru poljoprivrede. Tražnju neće značajnije podstaći ni podela 100 evra svakom punoletnom građaninu, pa će država morati da pripremi novi paket mera, kako bi dodatno pokušala da sačuva radna mesta. Samo je pitanje gde i po kojoj ceni će naći novac da to finansira.\nUtvrđen je skoring preduzeća za period 2015-2019. godina\nIstraživanje USAID-a u Srbiji: Pandemija najviše pogodila preduzetnike i mikro preduzeća\nAutoindustrija se, nakon nestašice čipova, suočava i sa...


15. novembar 2013. Predsednik Narodne skupštine u razgovoru sa članovima Odbora za stabilizaciju i pridruživanje sa Srbijom u Evropskom parlamentu\nPredsednik Narodne skupštine izrazio je zadovoljstvo zbog posete članova parlamentarnog Odbora za stabilizaciju i pridruživanje i održavanja prvog, konstitutivnog sastanka sa našim Odborom. Posebno jnj izrazio zadovoljstvo zbog pozitivnog izveštaja Evropske komisije o napretku Srbije u kome se navodi da je Srbija postigla odgovarajući nivo usklađenosti sa kriterijumima za članstvo u Evropskoj uniji. Predsednik Stefanović je rekao da je posebno značajno što je u Izveštaju rad Narodne skupštine ocenjen pozitivno, dodajući da i pored te činjenice postoji prostor za dalje napredovanje posebno kad je reč o nadzornoj ulozi parlamenta u odnosu na izvršnu vlast, ali i u odnosu na ulogu koji parlament treba da ostvari u procesu pregovaranja sa Evropskom unijom. Stefanović je izrazio očekivanje da će pregovori sa Evropskom unijom početi 20. decembra ove godine i takođe izrazio zadovoljstvo zbog uspešnog eksplanatornog „skrininga“ za poglavlja 23 i 24 u pregovorima. Posebnu pažnju posvetio je činjenici da Odborom za stabilizaciju i pridruživanje predsedava Ivan Andrić, poslanik opozicionog LDP-a, kao i da Odborom za evropske integracije predsedava Nataša Vučković, predstavnik opozicionog DS-a, ocenjujući da je na taj način parlament pokazao svoju zrelost.\nKao prioritete Stefanović je označio reformske procese kada je u pitanju vladavina prava, pravosuđe i u svim oblastima koje u prošlosti nisu dobro funkcionisale, posebno kada je u pitanju borba protiv kriminala i korupcije, koja je već dala određene rezultate. Predsednik Narodne skupštine je naglasio da to nisu prioriteti samo zbog našeg pridruživanja Evropskoj uniji, već pre svega zbog građana naše zemlje, dodajući da od ulaska u Evropsku uniju ne očekujemo instant rešenja. Stefanović je zaključio da nam je želja da jačamo ulogu Parlamenta i ugled u javnosti, kroz transparentnost rada i uključivanje u pregoavarački proces.\nPredsedavajući Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje Evropskog parlamenta, Edvard Kukan je izrazio zadovoljstvo što Srbija ide napred na evropkom putu i dodao kako je primećen napredak u transparetnosti rada Parlamenta. To je potkrepio činjenicama koje govore o prenosima putem interneta ne samo plenarnih zasedanja već i skupštinskih odbora i sastanaka, kao i objavljivanje skupštinskog budžeta na istoj prezentaciji i zaključio da je Narodna skupština najtransparentnija insititucija. Kukan je ocenio da je uloga parlamenta u pregovaračkom procesu značajna, očekujući da će datum za početak pregovora biti što raniji i dodao da je Izveštaj o Srbiji u Evropskom parlamentu pozitivan i da potpuno podržava početak pregovora.\nPredsedavajući odbora Evropskog parlamenta je rekao kako se raduje što će raditi sa kolegama iz srpskog parlamenta i dodao da je ovo važan trenutak i za Srbiju i za Evropski parlament. Naglasio je da se nalazimo na kraju godine kada planirano treba završiti, jer su u maju sledeće godine izbori za Evropski parlament, kao i da bi planirane aktivnosti trebalo dovršiti do marta, kada počinje izborna kampanja.\nDelegacija Evropskog parlamenta je poseban interes pokazala kada je u pitanju održavanje konferencije posvećene manjinskim, posebno LGBT pravima, odnosno predstojećih ponovljenih izbora na Kosovu i Metohiji. Jelko Kacin, izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju rekao je da bi u evropskom parlamentu 6. decembra trebalo da se glasa o Izveštaju i dodao da se u predizbornoj kampanji favorizovala lista koju predstavlja opciju Vlade Republike Srbije.\nPredsednik Narodne skupštine je potvrdio da se razgovaralo o mogućnosti organizovanja konferencije o manjinskim pravima, odnosno o pravima LGBT populacije, ali da nismo želeli da pristup bude formalan i neproduktivan, ocenjujući da treba pronaći odgovarajući trenutak koji bi obezbedio uspeh takve konferencije, dodajući da se nada da će svi uvideti neophodnost zaštite ljudskih prava.\nOdgovarajući na pitanja vezana za lokalne izbore na Kosovu i Metohiji, predsednik Narodne skupštine je naglasio da mi smatramo da je Kosovo i Metohija deo naše zemlje i da se shodno tome ponašamo i kada je u pitanju predizborna kampanja objasnivši da su partije vladajuće koalicije izašle na izbore zajednički. Stefanović je dodao da je Srbija mnogo učinila za normalizaciju stanja na Kosovu i Metohiji i da će, po završetku izbora, biti formirana Zajednica srpskih opština što će, kako je ocenio, doprineti ukupnoj stabilizaciji na Kosovu i Metohiji.


NovaEnergija.net » Miloš Paunović Miloš Paunović – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "Miloš Paunović"\n– Država je tokom borbe protiv kovida-19 pokazala da može dobro da reaguje u teškim vremenima i da odgovornim odlukama može da se nosi sa savremenim izazovima, za koje nijedna država, pa i one razvijenije od Srbije, nisu bile spremne – rekla je predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković.\n– Mera uspeha svake moderne kompanije svakako je i briga koju pokazuje za zajednicu čiji je deo. Istovremeno, građani žele da vide humanije lice kompanija čije proizvode kupuju i čije usluge koriste – rekla je Gojković.\n– Način na koji su kompanije reagovale i kako su se ponašale tokom krize izazvane pandemijom virusa COVID-19 značajno će uticati na njihov rejting i celokupno poslovanje u budućnosti – poručila je Regina.\n– Za švedske kompanije koje se fokusiraju na razvoj svog održivog poslovanja CSR je jedno od glavnih oruđa, jer jača njihovu konkurentnost i doprinosi dobrom imidžu Švedske. Prema tome, i država i kompanije smatraju da je CSR pitanje trgovinske politike kao i pitanje kako promovisati Švedsku.\nNa prvom panelu pod nazivom “Društveno odgovorno poslovanje za vreme i nakon pandemije korona virusa (Covid-19)” koji je moderirala Ruža Veljović, direktorka Diplomacy and Commerce magazina, govornici su bili: Marija Vujanić, Communications and Sustainability Director, Telenor Srbija; Tijana Koprivica, direktorka za održivo poslovanje, Delta Holding; Aldo Lele, Sustainability Manager South East Europe Croatia, Romania, Serbia, Slovenia, Ukraine-Ikea i Milica Babić, Officer Manager za korporativnu društvenu odgovornost i sponzorstva, Vojvođanska banka.\n– Za nas je, pored donacija, bilo važno da pomognemo u onome što je naša opšta oblast. Ponudili smo veliku količinu besplatnog interneta i telefona đacima i studentima koji su pratili online nastavu. Drago mi je da su i ostale kompanije postupile na isti ili sličan način u momentu kada je to bio imperativ.\n– Sami možemo da napravimo promenu, ali jedino zajedničkim snagama možemo da stvorimo rezultat i akciju, što se i sada pokazalo. Svrha vodilja naše kompanije uvek će biti pomoć najugroženijima širom sveta koji su uvek u našim srcima i mislima – poručio je Aldo.\nU drugom panelu pod nazivom “CSR u eri COVIDA-19: primeri dobre prakse i novi pravci razvoja” govorili su: Miloš Paunović, CSR Specialist, Nordeus; Jasmina Ilić, direktorka korporativnih poslova TeleGroup; Branislav Jovanović, menadžer za društvenu odgovornost Banca Intesa i Ivana Todorović, menadžer odeljenja marketinga i komunikacija OTP banka Srbija. Panel je moderirala Milica Marković, Corporate Communications Manager, Direct Media,\n– UNICEF ima najveći humanitarni magacin na svetu koji ima saradnju sa preko hiljadu dobavljača različite opreme koja je neophodna u vanrednim situacijama. Imamo tu vrstu prednosti . Pored razvojnih programa koje radimo mi pružamo i podršku za programe u vanrednim situacijama.\nOdržana konferencija CSR Srbija 2020. was last modified: June 2nd, 2020 by Ivana Karanović\nColor Media Communications šestu godinu za redom organizuje konferenciju posvećenu društveno odgovornom poslovanju. Zbog situacije sa pandemijom korona virusa (Covid-19) konferencija CSR Srbija 2020 – Društvena odgovornost u vremenima krize…


Foto: Printscreen/Youtube /CDM Portal\nPojavili su se i skandalozni snimci koji pokazuju kako policija otvoreno staje na stranu komita.\nPovodom snimka objavljenog na društvenim mrežama i u pojedinim medijima, a u čijim opisima se tvrdi da su službenici Uprave policije „prešli kod građana i skinuli uniformu“, Uprava policije Crne Gore izdala je saopštenje.\nPrema njihovim navodima, crnogorska policija se nije oglušila o službeni zadatak.\n- Netačno je da su policijski službenici odbili vršenje službenih poslova i zadataka. Konstatujemo da svi službenici obavljaju planirane poslove i zadatke - stoji u saopštenju UP CG.\nCrna Gora Crna Gora vesti Cetinje policija Crne Gore ustoličenje Joanikija ustoličenje mitropolita Joanikija


Porodica Radovana Karadžića traži da ga posjeti\nKćerka Radovana Karadžića, Sonja Karadžić Jovičević, pozvala je sinoć visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH Miroslava Lajčaka i njegovog prvog zamjenika Rafi Gregorijana da članovima porodice odobri put u Beograd kako bi u pritvorskoj jedinici posjetili Radovana Karadžića. Sonja Karadžić Jovičević je zamolila OHR da porodici omogući put u Beograd, jer je to "vrlo izvjesno posljednja prilika da vide njezinog oca". Odlukom OHR-a članovima porodice Karadžić oduzeta su lična dokumenta i onemogućeno im je da napuste BiH. Visoki predstavnik je najavio da će razmotriti mogućnost da se Karadžićevoj porodici omogući odlazak u Beograd. I premijer Republike Srpske Milorad Dodik poziva visokog predstavnika da omogući porodici Karadžić posjetu u pritvoru u Beogradu i najavčljuje pomoć Vlade Republike Srpske ako je budu tražili.


USKORO DOGOVOR ZA „PETROHEMIJU“ Ruski ambasador o pregovorima sa kompanijom „Gaspromnjeft“ | Novosti.rs\nTo je danas izjavio ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Bocan-Harčenko ističući da je o pojedinostima u ovom trenutku teško govoriti.\n- Očekujem da će svi započeti projekti biti realizovani u roku – kazao je Bocan-Harčenko. - Ohrabruje to što u toku najtežeg, početnog perioda širenja korone nijedna od ruskih kompanija angažovanih u Srbiji nije stala. Nastavak delatnosti preduzeća „Ruske železnice“, otvaranje deonice gasovoda i postrojenja ''Duboka prerada'', u situaciji kada se suočavamo sa globalnom pandemijom, velika su dostignuća i pokazuju da se, bez obzira na izvesno smanjenje trgovinske razmene, koje je očekivano u sadašnjim uslovima, naša saradnja nastavlja punom parom.\nKada je reč o infrastrukturnim projektima na kojima su angažovane “Ruske železnice“, pre svega Govoreći o radovima na deonici brze pruge Stara Pazova - Novi Sad, na kojima su angažovane “Ruske železnice“, a čiji je završetak najavljen do kraja godine, Bocan-Harčenko ističe da će projekat biti završen prema ugovoru. On je dodao da je ta pruga deo evropskog infrastrukturnog koridora i da se gradi u skladu sa najvišim standardima i tehnologijama.\n„Ruske železnice“ su zainteresovane da, kako navodi, uzmu učešće i u izgradnji nastavka brze pruge od Beograda ka Nišu. Ambasador kaže da je ta kompanija došla u Srbiju na duži period kako bi učestvovala u realizaciji nekoliko ključnih i dugoročnih infrastrukturnih projekata.\n- Svaki od tih projekata, poput deonice brze pruge Stara Pazova - Novi Sad, predstavlja zaokret jer će poboljšati mogućnosti Srbije u oblasti infrastrukture, ekonomije i integracije u evropske tokove – ocenio je Bocan-Harčenko.\n„Ruske železnice“ bi trebalo da rade i obnovu barske pruge od Valjeva do granice sa Crnom Gorom, kao i da izgrade najmoderniji dispečerski centar za upravljanje železnicom u Srbiji. Ambasador kaže da je zbog situacije sa pandemijom teško precizirati početak tih radova.\n- Situacija je veoma teška, ne zna se kada će se kriza završiti i moguća su ograničenja vezana za pandemiju, ali biće sve u dogovorenim rokovima – ističe Bocan-Harčenko.\nOn podseća da je deo nacionalnog gasotransportnog sistema, koji omogućava Srbiji snabdevanje ruskim gasom iz „Turskog toka“, otvoren 1. januara ove godine, onako kao što je bilo i ugovorom definisano. Ukazuje i na značaj otvaranja Informaciono-obrazovnog centra Ruskih železnica u Beogradu, koji će služiti za obuku i usavršavanje domaćih kadrova. To je važno ne samo sa polazišta tehnologije i opremljenosti, već i kao potvrda odgovornog, ozbiljnog i humanog odnosa te kompanije prema zemlji u kojoj posluje.\n-To je potvrda da „Ruske železnice“ gledaju unapred, da žele da ostane i da imaju brižljiv odnos prema narodu i zemlji, kao i da žele da Srbija ima svoje stručnjake obučene na najbolji način – kaže Bocan-Harčenko. - To je veoma human, ozbiljan i odgovoran odnos.\nAleksandar Bocan-Harčenko ruski ambasador Privatizacija Petrohemija Ruske železnice deonica Stara Pazova - Novi Sad


Goca Tržan: Udaću se tajno, a posle ćemo Raša i ja napraviti žurku i to bez žive svirke - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\n11:19 18. JUL 2014.\n"Najviše bih volela intimno venčanje, da se samo nas dvoje potpišemo i da to niko zna", kaže pevačica. Posle venčanja ona i njen izabranik Raša Novaković organizovaće žurku sa di-džejom. "Volela bih da ne pravim nikakvu svadbu, već samo žurku za najbliže prijatelje, i to bez žive svirke, samo sa di-džejom", rekla je pevačica, koju smo zatekli na tonskoj probi u jednoj diskoteci u Baru, gde je sa svojim bendom nastupila. "Stalno smo na točkovima. Nigde se ne zadržavamo. Posle nastupa, odmah krećem nazad za Beograd. Spavaću u kombiju, moram što pre da se vratim jer mi je najvažnije da budem sa ćerkom. Ona će opet ići na Hrvatsko primorje s mojim roditeljima, a ja ću je s Rašom posećivati", kaže Goca.\n"Na sudu sam dobila bivšeg muža. Tužiću i sve koji objavljuju fotografije moje maloletne ćerke bez moje saglasnosti, a ja sam njen jedini staratelj. Takođe sam tužila i banku u kojoj sam podigla stambeni kredit na 25 godina. Kako su mi podizali kamatu i kako je moja rata za stan skočila sa 300 na 500 evra, pridružiću se grupi građana koja će tom "kamataškom sistemu" stati na put", odlučna je pop pevačica.


Devizne rezerve Narodne banke Srbije su na kraju decembra, prema preliminarnim podacima, iznosile 10.204,7 miliona evra i veće su za 386,8 miliona nego na kraju novembra. Deviznim rezervama na ovom nivou obezbeđuje se pokrivenost novčane mase M1 od 207 odsto i više od šest meseci uvoza robe i usluga.\nNeto devizne rezerve (ukupne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju decembra iznosile su 8.364,0 miliona evra i bile su veće za 231,0 miliona u odnosu na prethodni mesec.\nZnatan rast bruto i neto deviznih rezervi Narodne banke Srbije u decembru je ostvaren uprkos tome što na međunarodnom finansijskom tržištu i dalje preovlađuju izrazito nepovoljni uslovi za ulaganje deviznih sredstava.\nVeći priliv je ostvaren po osnovu neto priliva na račune devizne obavezne rezerve banaka u iznosu od 136,1 milion evra, veće prodaje od dospeća deviznih hartija od vrednosti Republike Srbije za 108,1 milion evra, kao i većeg korišćenja deviznih kredita od otplata za 90,1 milion evra. Po osnovu upravljanja deviznim rezervama i po drugim osnovima, devizne rezerve su povećane za 113,1 milion evra.\nNavedeni priliv bio je više nego dovoljan da se pokrije odliv iz deviznih rezervi u ukupnom iznosu od 107,3 miliona evra.\nObim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu u decembru je iznosio 622,1 milion evra i bio je za 253,5 miliona veći nego u prethodnom mesecu. Zaključno sa 31. decembrom 2016. godine u međubankarskoj trgovini je realizovano ukupno 6.125,9 miliona evra.\nU decembru je zabeležena nominalna deprecijacija dinara prema evru od 0,2%, a Narodna banka Srbije je u tom mesecu intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu neto prodajom 10 miliona evra (kupovinom 90 miliona evra i prodajom 100 miliona evra) kako bi ublažila prekomerne dnevne oscilacije kursa.\nCopyright © 2001 - Mon Mar 18 20:21:08 CET 2019, NBS


Sindikalna organizacija Opštine Plav: Pažljivo pratimo situaciju\nПочетнаVIJESTI PLAVSindikalna organizacija Opštine Plav: Pažljivo pratimo situaciju\nPLAV - Predsjednik sindikalne organizacije opštine Plav Mirza Šabović izjavio je da zajedno sa rukovodstvom ove organizacije pažljivo prati situaciju nastalu usled korona virusa, ali i socio-ekonomski položaj zaposlenih u ovoj Opštini.\nŠabović ističe da ima redovne sastanke sa predsjednikom Opštine Plav Mirsadom Bajraktarevićem, te da je isto tako u redovnoj komunakciji sa predsjednikom sindikata uprave i pravosuđa Crne Gore Nenadom Rakočevićem, ali i sa ostalim relevantnim opštinskim i državnim institucijama.\n“Želim da naglasim da Bajraktarević i ja dijelimo isti senzibilitet kada je u pitanju položaj zaposlenih u ovoj, prije svega, teškoj finansijskoj situaciji. Usaglasili smo se da je prioritet da pokušamo da održimo određeni nivo finansijske i materijalne sigurnosti za sve zaposlene u lokalnoj samoupravi,dajući prioritet onim najugroženijim kategorijama. Posebno mi je drago što u ovim momentima možemo da računamo i na punu podršku sindikata uprave i pravosuđa Crne Gore, sa čijim smo predsjednikom gotovo u svakodnevnoj komunikaciji”, naveo je on.\nŠabović dalje navodi da izvršni odbor Sindikalne organizacije koji je sastavljen od respektabilnih i društveno odgovornih članova već radi na određenim projektima i mjerama koje se tiču pomoći najugroženijim kategorijama.\n“Očekuje se da će povodom toga predsjednik izvršnog odbora sindikalne organizacije Fahrudin Dervišević vrlo brzo i zakazati sastanak, ovog tijela, kako bi adekvatno izmjerili naše mogućnosti, jer sam projekat zahtijeva obimnija finansijska sredstva koja u ovom trenutku nemamo ,tako da nije isključena mogućnost kontaktiranja naše dijaspore u cilju realizovanja zamišljenih aktivnosti. Ono što želim da poručim našim kolegama je da Sindikalna organizacija opštine Plav nije pasivna u ovim vremenima, da pažljivo pratimo situaciju i stanje na terenu, te da naše rukovodstvo redovno razmjenjuje informacije koje se tiču položaja i statusa zaposlenih”, dodao je on.\nOn je istakao da je s tim u vezi na predlog Sekretara sindikalne organizacije Mirze Medunjanina kontaktirao udruženje i sa predsjedniko Savom Zurovac dogovorio donaciju u vidu višekratnih higijenskih maski za zapošljene.\n“Zurovac se rado odazvao mojem pozivu,tako da smo već danas dobili dvadesetak maski za višekratnu upotrebu koje smo podijelili kolegama koji su na dežurstvima. Crnogorski obraz je pokazao prijateljski odnos ovim simboličnim ali izuzetno humanim gestom tako da sam zahvalan Zurovcu”, poručio je Šabović.


On je proteklih šest meseci nastupao za Grafičar, a nadalje će u stručnom štabu ovog tima koji predvodi Rade Koković obavljati ulogu trenera.\nMikić je seniorsku karijeru započeo u Radničkom iz Niša, da bi ga sjajne igre u dresu Napretka iz Kruševca preporučile za dres Crvene zvezde, čiiji je i bio kapiten. Nakon Crvene zvezde je fudbalsku karijeru gradio u Turskoj, Grčkoj i na Kipru, odakle se vratio u Srbiju i u Voždovcu bio jedan od stubova odbrane tokom dve godine.\n- Nije lako posle duge karijere reći zbogom igranju fudbala, ali jednostavno sam osetio da je ovo pravi momenat. Imam jedinstvenu priliku da sarađujem sa sjajnim stručnim štabom u Grafičaru koji predvodi Rade Koković, i mislim da mogu da naučim mnogo stvari koje će mi koristiti u daljoj trenerskoj karijeri. Veliku zahvalnost dugujem predsedniku FK Grafičar, Slobodanu Govedarici, koji mi je ukazao poverenje i sa kojim sam imao sjajnu saradnju i kao fudbaler kluba. Fudbal je moj život, definitivno sebe vidim i dalje vezanog za najlepši posao na svetu, ali u budućnosti kao trener, rekao je Mikić.\n- Nošenje kapitenske trake u mojoj voljenoj Crvenoj zvezdi ostaje kao najlepša stvar koja je obeležila moju karijeru i jedna od najemotivnijih stranica moje karijere. Sigurno bih voleo da su neke stvari imale drugačiji tok, ali to je sve bio fudbal. Imao sam privilegiju da igram sa sjajnim fudbalerima, da sarađujem sa odličnim trenerima, tako da mogu biti miran sada kada je došao dan da se okače kopačke o klin. Uzbuđen sam zbog svega što me čeka u novoj ulozi i jedva čekam da upoznam fudbal i sa druge strane. Poznatno je da je Grafičar sjajno organizovan klub u kojem nastupaju jedni od najboljih mladih fudbalera u Srbiji, i biće pravo zadovoljstvo sarađivati sa njima. Jedva čekamo izgradnju novog stadiona koji će biti sjajan i nema sumnje da Grafičar postavlja nove standarde, jasan je bio Mikić.


24.01.2019 ~ 06.02.2019\nList Haber Turk je prenio vest ministra Transporta Džahita Turhana, koji izjavio da će 25 januara ukinuti letove prema Sulejmaniji . U vijesti se ističe da je nakon neuspjelog referenduma koji je održan 25 septembra prošle godine doneta odluka da se ukinu letovi na ovu relaciju, i da će na drugoj strani ponovo početi letovi za Erbil.\nList Vatan prenosi izjavu ministra finansija Berata Albajraka koji je na ekonomskom forumu u Davosu dao bitne izjave, i istakao da su zadovoljni interesovanjem međunarodnih kompanija za investiranje u Tursku. Dodao je kako je s potencijalnim investitorima razgovarano o novom ekonomskom programu Turske kao i koracima koji će biti poduzeti u narednom periodu.\nList Star prenosi da je Turska povećala izvoz za Katar za 62 procentam, i da sada iznosi 19 milijardi dolara.\nU vijesti se ističe izjava turskog ambasadora u Dohi Fikreta Ozera koji je izjavio da je izvoz Turske prema ovoj zemlji porastao u odnosu na prošlu godinu za 62 procenta, i da će izvoz preći 1.5 milijardi dolara.\nList Huirijet je prenio da je turski obućarski sektor bio prisutan na velikom sajmu koji se održao u Italiji . U vesti se ističe izjava predsednika Udruženja obućara Egejske Regije Erkana Zandara koji je kazao da je cilj ove godine da se na ovom sektoru proizvede 300 miliona pari obuće, i da pređu cifru od 1 milijarde dolara.\nList Sabah je prenio da je grad Gaziantep koji se nalazi na jugoistoku Turske, prošle godine posetilo 266 hiljada stranih gostiju. U vesti se ističe da se u ovom gradu nalazi čuveni muzej Zeugma i figura Romkinje devojke.


Igor Novaković : Južne vesti\nFunkcioner SPS Igor Novaković u NKC-u promoviše knjigu o ekonomiji\n13:14, 10. 11. 2019.\nŠta je BDP, kad nastupa kriza, kako se povećava životni standard i zaposlenost, šta je inflacija, zašto je novac to što jeste i šta zapravo znači tržište, samo su neka od pitanja na koja su u knjizi “Makroekonomija i makroekonomski menadžment” pokušali da daju odgovore Slobodan Cvetanović i niški SPS funkcioner Igor Novaković. Promocija ove knjige zakazan je za 12. novembar u Velikoj sali Niškog kulturnog centra (NKC).\n14:04, 14. 10. 2016.\nUkoreni socijalista iz Niša Igor Novaković kaže da je sukob unutar SPS, a posebno između Ivice Dačića i Branka Ružića o kome se često piše i govori u medijima, zapravo spinovanje javnosti i pokušaj urušavanja partije.\nSPS odlučio da na izbore ide bez Novakovića\n09:27, 22. 3. 2016.\nIako je u jednom periodu vodio intenzivnu onlajn kampanju za gradonačelnika Niša, Igor Novaković nije na listi SPS za predstojeće lokalne izbore, a nema ga ni među kandidatima za narodne poslanike iako je i dalje član Glavnog odbora.\nMrkonjić i Ružić: Ne podržavamo Novakovićevo samokandidovanje\n18:27, 26. 11. 2015.\nPočasni potpredsednik SPS Milutin Mrkonjić i potpredsednik partije Branko Ružić odbacili kao netačne tvrdnje donedavnog lidera niškog SPS Igora Novakovića da su podržali njegovu kandidaturu za gradonačelnika Niša.\nNovaković: Za kandidaturu imam podršku vrha partije\n13:58, 26. 11. 2015.\nPočasni predsednik SPS Milutin Mrkonjić i visoki funkcioner Branko Ružić podržali su, kako kaže Igor Novaković, njegovu kandidaturu za gradonačelnika Niša i on tvrdi da će se na predostojećim izborima kandidovati za prvog čoveka grada “kao socijalista”.\nNovaković: Da mi ne prilaze Perišić, Mile...\n09:58, 23. 11. 2015.\nSamo dan nakon što je Viši sud u Nišu potvrdio optužnicu protiv jednog od lidera niškog SPS Igora Novakovića, on je na svom Fejsbuku objavio spisak ljudi sa kojima ne želi da komunicira i koji, kako piše, treba da "strepe".\nPotvrđena optužnica protiv Novakovića\n14:38, 19. 11. 2015.\nViši sud u Nišu potvrdio je optužnicu kojom se nekadašnji direktor “Jugoistoka” i nekada visoki funkcioner SPS tereti za zloupotrebu službenog položaja u produženom trajanju.\nNovaković majicom poslao "poruku poltronima"\n09:36, 13. 11. 2015.\nNa svoju stolicu u niškoj Skupštini Igor Novaković iz SPS-a, postavio je majicu sa likom Branka Ružića, visokog funkcionera te stranke, i porukom “poltroni mogu i fatalno da završe”. Kaže da se to odnosi na one koji “izdaju drugove zarad funkcija”.\nNovaković više nije šef socijalista u niškoj Skupštini\n15:06, 9. 10. 2015.\nGradski odbor Socijalističke partije Srbije odlučio je da ispoštuje preporuku partijske Statutarne komsije i sa mesta šefa Odborničke grupe SPS-PUPS-JS u Skupštini Grada smeni Igora Novakovića.\nVrh SPS: Sankcionisati Novakovića zbog istupa\n10:39, 25. 9. 2015.\nNakon tvrdnji Opštinskog odbora SPS na Paliluli da niški funkcioner Igor Novaković ruši ugled stranke, to je potvrdila i Statutarna komisija koja je predložila i Gradskom i Izvršnom odboru “da preduzmu mere”.\nRanković: Vrh partije da odluči o Novakoviću\n17:10, 24. 9. 2015.\nDan nakon što je Opštinski odbor SPS Palilula saopštio da šef Odborničke grupe niških socijalista u gradskoj skupštini nije član te partije, ni v. d. predsednika Gradskog odbora nije mogao da potvrdi podatak o članstvu Igora Novakovića.\nSPS Palilula: Novaković nije član partije\n22:54, 23. 9. 2015.\nOpštinski odbor Palilula Socijalističke partije Srbije tvrdi da Igor Novaković nije član ove partije i traži njegovo brisanje iz evidencije. Novaković kaže da nije član palilulskog odbora i da njega može da isključi samo Glavni odbor SPS.\nNovaković opet bahato parkirao?\n13:41, 17. 9. 2015.\nDžip “audi Q5” koji, prema rečima očevidaca, pripada funkcioneru SPS-a Igoru Novakoviću, danas oko 11 sati je bio nepropisno parkiran na Trgu učitelj Tase. Novaković tvrdi da se u to vreme nalazio u sasvim suprotnom delu grada.\nNovaković bi da bude gradonačelnik Niša\n09:01, 15. 9. 2015.\nPored svog imena na socijalnim mrežama je već dopisao "gradonačelnik", a u pripremi je i promotivni sajt. Igor Novaković kaže da je sve to opipavanje pulsa građana, a kada dođu izbori možda on zaista i postane kandidat SPS za gradonačelnika.


Kalendar "Vučićevih davanja": Stižu pare za mlade, penzionere i lekare\nKalendar „Vučićevih davanja“: Stižu pare za mlade, penzionere i lekare\nBiznis Autor:Danilo Savić11. jan. 202212:28\nGrađane Srbije u 2022. godini čeka nova novčana pomoć države, a najveću finansijsku podršku dobiće mladi i penzioneri.\nKao što je najavio predsednik Aleksandar Vučić, najpre će zdravstveni radnici dobiti pomoć od 15. januara i to u iznosu od 10.000 dinara.\nTakođe od 15. januara, mladi uzrasta od 16 do 29 godina prijavljivaće se za pomoć koja je takođe najavljena od strane vlasti. Svi oni koji se budu prijavili dobiće pomoć u iznosu od 100 evra, a prema rečima ministra finansija Siniše Malog ovaj iznos će se naći na računima građana već 1. februara.\nVučić: Dodatnih 20.000 dinara penzionerima posle 15. februara\nPrijava za 100 evra pomoći mladima počinje 15. januara\n„Prijava je ista kao što je bila i za 100 evra, potom za 30+30, a onda i za 20 evra koji su isplaćeni u decembru. Na portalu Uprave za trezor je potrebno uneti ime i prezime, jedinstveni matični broj, broj lične karte i da se izabere banka gde je otvoren račun, a ako ga nema, bira se ime banke gde ćemo mi otvoriti namenski račun“, naveo je Mali.\nVeć 10. februara sledi novčana pomoć za one najstarije građane, kada će penzionerima biti uplaćeno na račune po 20.000 dinara.\nNa spisak "Vučićevih davanja" 300.000 dinara za prvorođeno dete, po 100.000 dinara za drugorođeno i trećerođeno dete, kao i subvencija od 10 do 50 odsto vrednosti za kupovinu prve nekretnine za majke koje od ove godine rode dete (uz mogućnost subvencionisanja do detetovog prvog rođendana), nove su mere pomoći koje je država najavila pred kraj prošle godine.\nBonus video: Penzioneri za Probudi se - Sa 15 hiljada vi ste kućni zatvorenik


Ugošćavanje osoba sa potrebama u pogledu olakšanog pristupa - Airbnb Centar za pomoć\nUgošćavanje osoba sa potrebama u pogledu olakšanog pristupa\nUgošćavamo osobe sa potrebama u pogledu olakšanog pristupa i pružamo im podršku. Ovi članovi naše zajednice bi trebalo da veruju da će im njihovi domaćini pružiti tačne informacije o karakteristikama koje se odnose na olakšan pristup.\nIzuzeća od domaćinovih pravila za zdravlje i bezbednost kada je reč o životinjama za pomoć čoveku: Ako domaćin ne može da ugosti životinje za pomoć čoveku (recimo, zato što bi životinja predstavljala direktnu pretnju za zdravlje i bezbednost osobe koja živi u njihovom domu), domaćinima se može odobriti izuzeće ako nas unapred obaveste.\nZahtevi za uklanjanje životinja za pomoć čoveku koje nisu pod kontrolom rukovodioca: Ako životinja za pomoć gostu nije pod njegovom kontrolom, domaćini mogu da zatraže da se životinja ukloni. Na primer, ako je životinja ostavljena bez nadzora tokom rezervacije ili nije obučena za boravak u domu.\nOdbijanje rezervacije zbog potreba gosta u pogledu olakšanog pristupa: Bez odobrenog izuzetka, domaćini ne mogu da odbiju, otkažu ili na bilo koji drugi način izmene rezervaciju jer gost ima životinju za pomoć čoveku ili pomagalo.\nDodavanje naknada zbog potreba gosta u pogledu olakšanog pristupa: Domaćinima je strogo zabranjeno da naplaćuju dodatnu naknadu za životinje za pomoć čoveku ili pomagala.\nOdbijanje razumnih zahteva gostiju za prilagođavanje potrebama u pogledu olakšanog pristupa: Domaćini bi trebalo da ispunjavaju zahteve za razumno prilagođavanje potrebama u pogledu olakšanog pristupa. Razumno je zatražiti od domaćina da odmakne kauč od vrata kako bi gost u invalidskim kolicima mogao bez teškoća da uđe u dnevnu sobu (pod pretpostavkom da ima mesta za pomeranje kauča i da je domaćin u stanju da ga pomeri). Međutim, nije razumno tražiti od domaćina da proširi vrata svog doma kako bi invalidska kolica mogla da prođu kroz njih.\nNejednak tretman: Bez odobrenog izuzetka, domaćini bi trebalo da primene isti tretman, pravila i ponašanje prema svim gostima, bez obzira na njihove potrebe u pogledu olakšanog pristupa.\nPogrdan rečnik: Niko, bilo da se radi o gostu ili domaćinu, ne bi trebalo da bude izložen rečniku koji ga vređa na osnovu njegovog invaliditeta, uključujući omalovažavanje usluge koju pruža životinja za pomoć čoveku ili pomagalo, kao i bilo koji drugi diskriminišući jezik.\nPogrešno prikazivanje sadržaja za olakšan pristup: Smeštaji moraju da sadrže tačne informacije o raspoloživim sadržajima za olakšan pristup u prostoru i objektu koji ih okružuje. Domaćini bi trebalo da budu transparentni i da razgovaraju o detaljima u vezi sa olakšanim pristupom u prepisci sa bilo kojim gostom koji ima poznate potrebe u pogledu olakšanog pristupa.\nSaznajte kako ljudima sa invaliditetom i drugim potrebama u pogledu olakšanog pristupa olakšavamo da putuju uz Airbnb i kako veb-sajt i apli…\nDomaćini doživljaja moraju da pokažu stručnost, ekskluzivan pristup i vezu sa tematikom, a zahvaljujući tome tržište ima doživljaje visokog …


ATP - Novak popravio plasman, Nadal čuva prvo mesto - Sportske.net\nATP - Novak popravio plasman, Nadal čuva prvo mesto\nSrpski teniser Novak Đoković napredovao je za jedno mesto i na danas objavljenoj ATP listi zauzima 12. poziciju.\nNole doneo odluku - Barselona!Zašto se Đoković nije rukovao sa sudijom?Vajda uz Novaka dok se igra na šljaci, evo šta će biti potomNišta od dvoboja sa Nadalom, Novak poražen posle preokreta!Novakov preokret u prvom setu, fantastični poen o kom se priča, kao u najboljim danima!\nNovak Đoković je 12. na listi sa 2.220 bodova. On je prošle nedelje igrao na Mastersu u Monte Karlu, gde je izgubio od Austrijanca Dominika Tima u osmini finala.\nPrvo mesto zadržao je Španac Rafael Nadal, nakon što je juče osvojio rekordni 11. trofej na turniru u Monte Karlu. Nadal je osvojio rekordnu 31. titulu na turnirima iz Masters serije, a iza njega ostao je Đoković sa 30. Nadal je danas počeo 171. nedelju na prvom mestu ATP liste.\nOd srpskih tenisera Filip Krajinović se popeo za jedno mesto, na 26. sa 1.616 bodova, a Viktor Troicki je pao za jednu poziciju na 71. sa 775 bodova. Dušan Lajović popeo se za dva mesta na 91. sa 664 bodova. Janko Tipsarević pokvario je plasman za 55 mesta i sada je 208. igrač sveta sa 276 bodova.\nMeđu prvih 10 igrača bila je jedna promena, Nemac Aleksandar Zverev preuzeo je treće mesto od Marina Čilića iz Hrvatske, koji je sada četvrti.\n3. Aleksandar Zverev (Nemačka) 5.195\n12. Novak Đoković (Srbija) 2.220\n26. Filip Krajinović (Srbija) 1.616\n71. Viktor Troicki (Srbija) 775\n91. Dušan Lajović (Srbija) 664


Aleksandar Vučić priznao : Putin vrbuje Dodika, obećao mu kredit od 500 miliona eura! | Kliker.info\nAleksandar Vučić priznao : Putin vrbuje Dodika, obećao mu kredit od 500 miliona eura!\nTomislav Nikolić mi platformom o Kosovu pravi ozbiljne probleme, a o tome šta u njoj piše saznao sam iz medija.Ovo je premijer Aleksandar Vučić, po saznanjima srbijanskog „Blica”, rekao predstavnicima nevladinih organizacija s kojima je razgovarao prošle sedmice.Predsjednik srpske vlade je održao dva sastanka sa vodećim ljudima desetak NVO, posvećena stanju ljudskih prava u Srbiji, evropskim integracijama i sigurnosnim temama.\nVučić je tom prilikom rekao da ima velikih problema s predsjednikom Tomislavom Nikolićem, koji je bez ikakvih konsultacija s njim napisao i onda nekim medijima proslijedio prijedlog državne platforme o Kosovu i Metohiji.Taj dokument, koji je Nikolić namjenio Vladi i Narodnoj skupštini da ga usvoje, nije se našao na Vučićevom stolu prije nego što su neki izvodi osvanuli, „iz nezvaničnih izvora”, u javnosti. Ovo je naljutilo Vučića, koji nije mogao da povjeruje šta predsjednik Srbije radi.\nTakođe, objasnio je premijer sagovornicima iz NVO, Vlada i on lično našli su se u neobranom grožđu kako da se odnose prema Nikolićevom dokumentu – ako ga prihvate, Srbija će se zamjeriti Zapadu, a ako ga odbace, ispalo bi da je Vlada protiv Kosova u Srbiji.Plan Tomislava Nikolića za Kosovo predviđa da ova teritorija formalnopravno ima status autonomne pokrajine u okviru Srbije, s ovlašćenjima poput federalne jedinice ili republike, koja podsjećaju na rješenja iz Ustava SFRJ iz 1974. godine.\nKada bi Vlada i Skupština Srbije zatražile od EU i UN da se, kao što zamišlja Nikolić, što hitnije pokrenu pregovori o „konačnom statusu” Kosova i to na ovakvim osnovama, to bi žestoko ugrozilo primjenu Briselskog sporazuma i sve što je do sada u dijalogu s Prištinom pod okriljem EU postignuto.\nPremijer se žalio i na predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika. Kako je rekao, Dodik se čvrsto povezao sa Rusima, koji su mu prilikom posjete Moskvi 9. maja ponudili 500 miliona eura pomoći za Srpsku, ali i nižu cijenu ruskog gasa iz uvoza.U zamjenu za to, Dodik bi nastavio da insistira na referendumu o izlasku RS-a iz BiH, što znatno komplikuje i poziciju Srbije u regionu i pojačava pritiske Zapada na Beograd da „smiri” Dodika.\nVučić je na sastancima iza zatvorenih vrata sa NVO naveo da ga Nikolić minira pred EU, pored platforme o Kosovu, i odlukom da ode s vojskom na Putinovu paradu 9. maja u Moskvi, ali i zalaganjima predsjednikovog kabineta, prije svih savjetnika Olivera Antića, da Draža Mihailović bude rehabilitovan.


Inspekcija rada: Zatečeno 1.475 radnika "na crno" | (Vesti - 10.05.2018) Novi Sad\n10.05.2018 u 18:59h\nInspekcija rada: Zatečeno 1.475 radnika "na crno"\nGotovo 3.700 građana do sada se obratilo Inspekciji rada putem besplatne telefonske linije u okviru kampanje "Reci ne radu na crno", koju od 10. marta sprovodi Ministarstvo za rad.\nNajčešće su se žalili na nеisplaćivanjе zarada, nеdostavljanjе obračuna, kao i nеisplaćivanjе naknadе zaradе trudnicama i porodiljama.\nNa osnovu prijava, Inspekcija rada od 10. marta obavila je više od 2.700 nadzora, pri čemu je, između ostalog, zatečeno 1.475 radnika "na crno", podneto 609 zahteva za prekršajni postupak, i otkriveno 66 neregistrovanih firmi iz različitih branši. U Ministarstvu za rad kažu da su efekti kampanje "Reci ne radu na crno" već vidljivi.\n- Pokušavamo da idemo u što više vanrednih inspekcija, da inspekcije van Beograda, van drugih mesta, dolaze u Beograd, da iz Beograda idu u druga mesta, pokušavamo da imamo česte inspekcije, i danju i noću, da obuhvatimo sve subjekte. Ne postoje privilegovani, ne postoje privatni, državni, strani, domaći, svi su isti pred zakonom i tako ćemo da se ponašamo - rekao je ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević.\nZapošljavanje na crno, osim što ugrožava prava radnika, i šteti državi, predstavlja nelojalnu konkurenciju onima koji posluju legalno, kažu u Uniji poslodavaca Vojvodine. Da bi se tome stalo na put, objašnjavaju, potrebno je izgraditi stabilan privredni ambijent.\n- Učesnici u stvaranju tog ambijenta ne može biti samo Vlada Republike Srbije, ne može biti samo Ministarstvo, učesnici smo svi. Počev od gore, počev od Vlade, onda mi, udruženja poslodavaca, zaposleni, kroz svoja udruženja i sindikate i svaki pojedinačni građanin koji kupuje nešto - rekao je predsednik Unije poslodavaca Vojvodine Stanko Krstin.\n18.09.2018. - INSPEKCIJA: Novosađani se najviše žale na remećenje kućnog reda\n06.09.2018. - Povređen radnik na gradilištu u Novom Sadu\n21.05.2018. - Ministarstvo: Najčešće su prijavljivani rad na crno i neisplaćivanje zarada\n28.02.2018. - Obaveze poslodavaca u zimskim uslovima rada\n22.01.2018. - Inspekcija rada u NS pokrenula nadzor nad firmom koja je slala srpske radnike u Slovačku\n30.08.2017. - Strože kontrole prekovremenog rada i poslodavaca najavio ministar za rad\nPovezane teme inspekcija rada ministarstvo za rad rad na crno trudnice


sinisa mihajlovic Archives - MagazinNina\nPodgoričanka uputila poruku Siniši Mihajloviću: Prije 19. godina si mi spasio život, a sada…\nMlada Podgoričanka Nikolina Radunović poslala je emotivnu poruku srpskom treneru Siniši Mihajloviću, čovjeku koji joj je prije 19 omogućio da preživi. Mihajlović je Nikolini tada finansirao operaciju srca. Proslavljeni srpski fudbaler i trener je prije dva dana objavio da boluje od leukemije. Podgoričanka je post na Facebooku posvetila upravo Mihajloviću: "Jutro, 13. jul 2019. godine... Prva vijest koju čitam vezana...\tpročitaj više\nSiniša Mihajlović napušta fudbal zbog teške bolesti\nJuly 13, 2019 July 14, 2019 Filip\nSiniša Mihajlović je bolestan. I to ozbiljno. Tako bar javlja "Korijere delo sport" na naslovnoj strani svog subotnjeg izdanja uz naslov "Napred Siniša! Strepnja zbog Mihajlovića". Prema navodima ovog uglednog italijanskog dnevnog lista, Mihajlović će morati da napusti trenerski posao. "Napred Siniša" - naslov na naslovnoj strani subotnjeg izdanja "Korijere delo sport" "On više neće moći da vodi Bolonju. Čeka...\tpročitaj više


Hor Rastko: Koncert "Deca deci" - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Klasika » Hor Rastko: Koncert „Deca deci“\nHor Rastko: Koncert "Deca deci"\nHor „Rastko“ pri Hramu Svetog Save nastupiće povodom nove školske godine.\nNa koncertu, pored hora „Rastko“, učestvovaće i hor Dečijeg kulturnog centra Beograd i hor „Orlić“.\n– Koncert organizujemo prvi put u nadi da preraste u tradicionalno druženje, pre svega usmereno na gajenje porodičnih, kulturnih i ljudskih vrednosti. Pozivamo mame, tate, bake, deke, sve generacije da dođu, da se podsete radosti života, da zajedno sa decom šire ljubav i uče od njih – poručuju organizatori koncerta.\nKoncert „Deca deci“ je jedan u nizu događaja koji, uz književne večeri, tribine, izložbe,edukativne radionice, organizuje knjižara Akademija.\nOve godine hor „Rastko“ obeležava jubilej – tri decenije postojanja. (danubeogradu.rs)\nTagovideca hor dkcb hor orlić hor rastko izlasci jesen u beogradu klasika knjižara akademija koncerti muzika za dž\nPrethodni Svetski dan turizma u Skadarliji: Skadarlijska promenada 2019\nSledeći Klub Akademije 28: Otvaranje sezone klupskih koncerata


Šta mogu biti posledice dugog sedenja za računarom? - Dvadesete\nŠta mogu biti posledice dugog sedenja za računarom?\nSavremeni stil života koji podrazumeva preteranu upotrebu tehnoloških uređaja, a pre svega računara mogu narušiti naše zdravlje, pogotovo ukoliko ne primenjujemo redovnu fizičku aktivnost. Istraživanje na temu percepcije mladih o zdravim navikama i stilu života studenata u Srbiji sprovedeno u julu, pokazalo je da 71,5% mladih provodi do tri sata ispred računara i tableta dok njih 33,5% aktivno koristi telefone od tri do pet sati dnevno. Manjak aktivnosti uz duže sedenja zbog takvog načina života može prouzrokovati negativne efekte kao što su bolovi u vratu i ručnom zglobu zamor očiju, i slično.\nMladi tokom perioda studiranja imaju brojne obaveze, pa je gotovo nemoguće izbeći upotrebu tehnoloških uređaja. Zbog toga je važno posvetiti pažnju preventivnim aktivnostima, a kako to učiniti saznajte na linku.


2018 Archives - HR experience\nBy: HRExperience On: May 17, 2018\nDejv Ulrih, profesor “Ross School of Business” na Univerzitetu u Mičigenu, rangiran je kao menadžerski guru od strane Business Week-a, koga je Fast Company profilisao kao jednog od vodećih 10 kreativnih ljudi u HR-u, top 5 trenera po Forbsu, a prepoznat je i na Thinkers50 (Hall of Fame) kao jedan od vodećih svetskih mislioca. U\nBy: HRExperience On: May 16, 2018\nNa poziciji HR Direktora Naftne industrije Srbije, poslednjih 8 godina. Po obrazovanju psiholog sa iskustvom školskog psihologa. Najveći deo svoje karijere provela radeći na poslovima HR Direktora u internacionalnim kompanijama koje posluju na tržištu Srbije i regiona Jugoistočne Evrope. Radila u farmaceutskoj industrji (Zdravlje-Actavis), FMSG (industriji robe široke potrošnje- Carlsberg Breweries) i Naftnoj industriji srbije\nBy: HRExperience On: May 15, 2018\nNatalija Pešić je Rukovodilac ljudskih resursa u kompaniji Vip mobile. Svoju karijeru je razvijala kroz različite pozicije u okviru HR-a, od FMSG, preko proizvodnje do telco industrije. Vip mobile je kompanija u kojoj, zajedno sa članovima svog tima i ostalim kolegama, aktivno učestvuje u kreiranju stimulativnog radnog okruženja.\nMilka Negrović, Strategic Account Manager u agenciji Homepage svoju poslovnu karijeru započinje u prodaji gde ubrzo uviđa neraskidive veze između prodaje i marketinga kao oblasti u kojoj se dalje usavršava. U agenciji je zadužena za vođenje i izgradnju odnosa sa ključnim klijentima, strateško planiranje i vođenje prodaje, kao i razvoj stragija online komunikacije. Stekla je\nBy: HRExperience On: May 9, 2018\nDžejms je zadužen za akviziciju talenata u Nordeusu, nezavisnom studiju za igrice najpoznatijem po Top eleven – najuspešnijoj sportskoj igrici za mobilne telefone. Pasionirani je ragbista, a igrao je i za za Engleski tim na internacionalnom nivou. 2005. godine, nakon što je posle povrede prekinuo karijeru sportiste, pridružio se regrutacionom timu Coca-Cole, a narednih 13\nUspešne HR priče koje su obeležile godinu za nama


20.03.2016 08:09 | Srna\nIstočno Sarajevo - Ne smije se dozvoliti da egzodus Srba iz Sarajeva, što je jedna od najvećih tragedija srpskog naroda u 20. vijeku, padne u zaborav i mora se učiniti sve da potomci ne dožive ništa slično, rekao je gradonačelnik Istočnog Sarajeva Nenad Samardžija.\n"Srbi iz Sarajeva svjesno su podnijeli žrtvu za stvaranje Srpske i zato su jedni od najvećih stradalnika proteklog rata", istakao je Samardžija na akademiji "Još uvijek postojim" koja je organizovana povodom obilježavanja 20 godina od egzodusa Srba iz Sarajeva.\nOn je naveo da je prošlo 20 godina od kada je 120.000 sarajevskih Srba moralo da napusti svoja ognjišta, ali da slike tragičnih kolona još žive u sjećanju.\nSamardžija je rekao da su u martu 1996. godine ispisane brojne pojedinačne tragedije, dodajući da je Dejtonski mirovni sporazum za sarajevske Srbe asocijacija na najveće poslijeratno protjerivanje naroda sa svojih ognjišta.\n"Srpski borci su zaustavili 35 ofanziva muslimansko-hrvatske vojske, odbranili svoje domove, a onda su Ilijaš, Grbavica, Ilidža, Rajlovac, Hadžići i druga naselja, za stolom u Dejtonu, pripala Federaciji BiH", naglasio je Samardžija.\nOn je podsjetio da je za odbranu ovih prostora život dalo više od 4.000 boraca, 3.500 ih je ranjeno, gotovo 1.000 sahranjeno na Vojničkom groblju Mali Zejtinlik na Sokocu, a da su porodice u vrijeme egzodusa prenijele 500 posmrtnih ostataka svojih najbližih.\n"Prema nekim podacima, u Sarajevu je tokom ratnih godina nestalo 5.000 Srba, a prije rata je u ovom gradu živjelo 33 odsto stanovništva srpske nacionalnosti ili 170.000 Srba. U Sarajevu i mjestima oko grada nestalo je 100.000 Srba, a danas ih tu živi tek 5.000", istakao je Samardžija.\nPreživjeli Srbi naseljeni su u Istočnom Sarajevu u kojem, prema najnovijim podacima, na području šest opština živi 70.000 Srba, a mnogi su odselili u inostranstvo i druge dijelove Srpske i Srbije.\nNakon egzodusa, tadašnje rukovodstvo Republike Srpske i Povjereništvo Srpskog Sarajeva donijelo je odluku da bude izgrađen grad kako bi raseljeno stanovništvo iz Sarajeva moglo da bude smješteno, a grad je za razvoj privrede i stambeno zbrinjavanje izdvojio 55 miliona KM.\nOdajući počast sarajevskim Srbima, Samardžija im je zahvalio što su bili najjači kada im je bilo najteže, naglasivši da se ne smije zaboraviti vjekovno prisustvo Srba u Sarajevu koji su u njemu radili i stvarali.\n"Poruka koja je bila upućena iz Federacije BiH glasila je da u Sarajevu mogu ostati oni koji nisu nosili uniformu. Bio je to jasan znak da nema povratka", rekao je Samardžija.\nU Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo, u kojem je održana akademija, postavljena je izložba dokumentarnih fotografija iz ratnog perioda, zahvaljujući Rajku Paštaru i Draganu Elčiću, koji su sakupili i sačuvali najveći dio fotografija iz ovog perioda.\nNa akademiji su nastupili i Srpsko pjevačko društvo "Sloga" iz Sarajeva, te pročitane priče književnika Željka Pržulja, pjesma Gorana Vračara "Svjetla Sarajeva" i pjesma "Sarajevo" pjesnika Dejana Gutalja.\nU programu su učestvovali i učenici Srednje muzičke škole iz Istočnog Sarajeva.\nU galeriji Kulturnog centra prikazan je dokumentarni film Dragana Elčića "Sarajevski egzodus-tri tačke na mir", koji je baziran na arhivskim materijalima iz vremena egzodusa, kao i ratnog perioda, te dokumentarni film Snježana Lalovića "Egzodus ponovo", koji je nagrađen Zlatnom medaljom Beograda 1996. godine.\nSinoćnju akademiju povodom 20 godina egzodusa Srba iz Sarajeva "Još uvijek postojim" organizovao je grad Istočno Sarajevo.


Iran: Ojačaćemo svoje raketne sposobnosti\nPredsednik Irana, Hasan Rohani, tokom konferencije za štampu tokom njegove posete Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija, Njujork, 20. septembra 2017\nIran će ojačati svoje raketne sposobnosti i neće tražiti odobrenje ni jedne zemlje, rekao je predsednik te zemlje Hasan Rohani u petak odgovarajući na kritike predsednika SAD Donalda Trampa.\nRohani je govorio na vojnoj paradi, na kojoj je, prema tvrdnjama iranske novinske agencije, među drugim oružjem prikazana nova balistička raketa koja ima domet od 2.000 kilometara i koja je sposobna da nosi nekoliko bojevih glava.\nNovinska agencija Tasnim, koja je citirala čelnika Vazduhoplovne divizije Revolucionarne garde, Amiralija Hajizadeha, dala je tek nekoliko dodatnih detalja o raketi.\nNa zasedanju Generalne skupštine Ujedinjenih nacija u četvrtak, Tramp je rekao da Iran izgrađuje svoju raketnu sposobnost optuživši tu zemlju da izvozi nasilje u Jemen, Siriji i druge delove Bliskog istoka.\nTakođe je kritikovao sporazum iz 2015. koji su Sjedinjene Države i šest drugih sila postigle sa Teheranom i u kom se Teheran složio da zabrani svoj nuklearni program kao odogovor na ublažavanje ekonomskih sankcija.\nU govoru koji je prenosila državna televizija, Rohani je rekao: "Ojačaćemo svoju vojnu moć, kao metod odvraćanja. Ojačaćemo svoje raketne sposobnosti... Nećemo tražiti odobrenje od bilo koga da branimo svoju zemlju".\n"Sve zemlje u svetu podržale su nuklearni sporazum na Generalnoj skupštini ujedinjenih nacija ove godine... osim Sjedinjenih Država i cionističkog režima (Izraela)", rekao je Rohani.\nTilerson poziva na ponovne pregovore\nAmerički državni sekretar, Reks Tilerson, rekao je da sporazum mora biti promenjen, ili da Sjedinjene Države neće ostati u njemu. Iran je rekao da se o njegovom nuklearnom sporazumu ne može ponovo pregovarati.\nMogućnost povlačenja Vašingtona iz sporazuma zabrinula je neke američke saveznike koji su pomogli da se on ispregovara, posebno u situaciji kada se svet hvata u koštac sa severnokorejskim razvojem nuklearnog i balističkog oružja.\nKineski ministar spoljnih poslova, Vang Ji, rekao je da tenzije na Korejskom poluostrvu podvlače važnost iranskog sporazuma, koji će Kina nastaviti da podržava.\nTramp je obavešten u februaru o probnom lasniranju balističke rakete i uveo je nove ekonomske sankcije u julu zbog njihovog raketnog programa i "malignih aktivnosti" na Bliskom istoku.\nRuski ministar spoljnih poslova, Sergej Lavrov, rekao je u četvrtak da je američko nametanje unilateralnih sankcija Iranu "nelegitimno i da podriva kolektivnu prirodu međunarodnih napora".


ovo je Srbin iz SAD -donirao milione državi, onkologiji u KCK- a policija u Kragujevcu ga bacala na pod i vezivala! iz čista mira! -\npreseo mu dolazak u Otadžbinu: Antonije Keljević\nUGLEDNI privrednik koji povređen tokom policijske racije u kragujevačkom kafiću „Kazino“ je Antonije Keljević, saznaje UCENTAR ekskluzivno. Reć je o Srbinu sa američkim državljanstvom. Keljević je dobropozicionar u SAD čak i za tamošnje prilike. Inače, reč je o rođenom Kragujevčaninu koji potiče iz ugledne srpske porodice. Stoji iza mnogih humanitarnih akcija u Srbiji, a 2018. godine opremio je Odeljenje za hematoonkologiju Klinike za pedijatriju Kliničkog centra u Kragujevcu.\nTOKOM donatorske večere koju je, uz pomoć Srpsko-američkog medicinskog udruženja (SAMA) – organizovao Keljević, prikupljeno je 40.000 dolara, zabeležila je pre dve godine srpska štampa.\nmnogo puta pomogao KC u Kraguejvcu\n– Ovo odeljenje je nedavno kompletno renovirano, a mi smo ideju da ga opremimo dobili zahvaljujući Nacionalnom udruženju roditelja dece obolele od raka (NURDOR). Kompletan iznos je prikupljen u Čikagu, a pozivu Antonija Keljevića koji je sponzorisao događaj su se odazvali i Amerikanci– rekao je predsednik udruženja SAMA i onkolog u Americi dr Ivan Aksentijević.\npokušao da zaštiti devojku koju je policija maltretirala\nAntonije u privredno- diplomatskim krugovima uživa veliki ugled i kako saznajemo nije ćutao na brutalnost policije koju je iz čista mira doživeo u Kragujevcu.\nOn je prilikom racije stao u zaštitu devojke koja je bukvalno maltretirana od strane policajaca upozorivši ih „da nema potrebe da se tako ponašaju“. Posle toga bačen je na pod, vezane su mu lisice a sve vreme dok je trajala racija policajac mu je kolenom stajao na leđima i vratu- od čega je zadobio masnice i povrede.\nPRPA OD AMBASADE SAD..\nPrijatelji Keljevića rekli su nam da od kada se dogodio incindent razni izaslanici ga mole da se slučaj ne prijavi američkoj ambasadi u Beogradu.\n-On nikada ne bi to uradio. Keljević je dokazani patriota i ne bi nikada na taj način naudio državi Srbiji. Ali rešen je da se sve rasčisti- kaže naš sagovornik\nVIDEO: Prilog RTK o pomoći KCK koju je organizovao Antonije Keljević


Back PRIVREDA INSTITUCIJE Milivoj Vrebalov: Do vodovoda i pristaništa na Tisi preko Evropske unije\nsreda, 11 april 2012 09:45\n-Pričali smo o tome kakva je to opština, zašto nam je potrebno pristanište, jer pristanište nije samo priča opštine Novi Bečej, nego je to priča i opštine Bečej, Kikinda, Kneževac, Senta, Ada, zato što nijedna ta opština nema pristanište na reci Tisi. Na reci Tisi ne postoji pristanište od ulaska u Srbiju, od Mađarske do ušća u reku Dunav kod Titela. Drugi važan projekat za ovo područje je uvezivanje dve opštine, opštine Novi Bečej i Bečej, oko pitanja vode i vodovoda. Opština Novi Bečej ima izuzetno loš kvalitet vode, a ima relativno dobru infrastrukturu. Opština Bečej ima dobar kvalitet vode i dobre količine, ali ima izuzetno lošu infrastrukturu. Vezivanje ove dve opštine je potrebno kako bi rešili problem koji je na našoj teritoriji-obavestio je Milivoj Vrebalov.\nPrvi sastanak koji je Vrebalov imao u Slovenačkoj kancelariji u Briselu, sa Borisom Cizeljom, jedanim od najboljih lobista od svih država EU, potvrdio mu je da je kao i do sada Novi Bečej vizionarski predvideo i ostvario regionalna uvezivanja, jer je Slovenac posebno podvukao čiinjenicu da svi projekti koji treba da dođu u EU neuporedivo bolje prolaze ako sarađuje više opština.\nNa sastancima sa predstavnicima iz Italijanske i Danske kancelarije u EU, Danci su se najviše zainteresovali za dva projekta, vode Bečej-Novi Bečej i pristaništa. Pomogla je i činjenica da imaju izuzetno pozitivna prethodna iskustva sa opštinom Novi Bečej, koja je odobrena sredstva opravdala na adekvatan način. Za ova dva projekta će od septembra početi lobiranje, a sva je prilika da će se priča završiti sa Dancima. Oni su jako zainteresovani za sve projekte ekologije, za obnovljive izvore energije, gde Vojvodine ima izuzetno velike kapacitete upravo u sferi biološkog otpada, prvenstveno kukuruzišta, žita, klaničnog otpada i otpada sa farme. U tom smeru bi se mogli razvijati dalji neki projekti, dok su Italijani takođe zainteresovani za projekte iz oblasti turizma, pristaništa i proizvodnja ekološke hrane ...\nMilivoj Vrebalov kaže da iskustvo malih evropskih država koje se udružuju oko velikih projekata koji su životno važni za njihove stanovnike traba preneti i na naše prostore tako što će se gradovi i opštine udruživati na sličan način. Novi Bečej, se na taj način povezao sa jedne strane sa Zrenjaninom i Kikindom u okviru projekta pod pokroviteljstvom USAID-a, sa Adom, Kanjižom i svim gradovim koji izlaze na Tisu u okviru projekta pristaništa i sa Bečejom u okviru projekta regionalnog vodovoda.\n-Vojvođanska kancelarija u Briselu, kao zastupnik 26 naroda koji žive u Vojvodini, ima veliku blagonaklonost kod predstavnika zemalja EU čije se manjine nalaze na ovoj teritoriji, pa je jako pogodna kao veza ne samo za projekte iz Vojvodine nego i iz cele Srbije-zaključio je Milivoj Vrebalov.\nVojvođanska kancelarija u Briselu ima samo 2 zaposlena koji rade sve poslove i vozača, i kafe kuvarice i pisanja projekata i administrativne poslove. To nije veliki birokratski aparat na koji se troše pare poreskih obveznika, nego je ona do sada sa prihodima koje je obezbedila na osnovu zastupanih projekata čija su sredstva odobrena našim gradovima i regionima višestruko isplatila svoje postojanje. Po rečima šefa Vojvođanske kancelarije u Briselu, gospodina Predraga Novikova, do sada je prošlo oko 150 manjih projekata pa je njegova prognoza da je vreme i da su stvoreni pogodni uslovi za nekoliko većih. Tako su se tu našli projekti pristaništa i vodovoda iz Novog Bečeja.


Srpski poreski sistem i praksa - Bizlife.rs\n06:38 Beograd, 17/11/2017\nPiše: Bojan Čepić, direktor odeljenja za poresko savetovanje BDO Business Advisory doo\nPoslednjih godina, primetan je napredak najviše u domenu poreza na dodatu vrednost kod koga su pravila o mestu prometa usluga i imenovanje poreskih punomoćnika usaglašena sa pravilima u direktivama Evropske unije, što olakšava poslovanje privrednih subjekata i eliminiše protivrečnosti sa zakonima drugih zemalja.\nPorast broja ratifikovatnih ugovora o izbegavanju dvostrukog oporezivanja i konvencija o socijalnom osiguranju i usvajanje pravila o transfernim cenama u skladu sa principima zemalja članica Međunarodne organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj („OECD“) takođe predstavljaju korak napred u prilagođavanju poreske regulative savremenim tokovima.\nMeđutim, postoje problemi koji su posledica nasleđene prakse iz ranijih godina i raskoraka sa savremenim tokovima poslovanja. Na lokalnom nivou možemo istaći da se na primer kontrole poreskih organa zasnivaju na širokim diskrecionim pravima u tumačenju propisa i čestom neuzimanju u obzir okolnosti u kojima privredni subjekt posluje. Refakcija poreza na dodatu vrednost stranim obveznicima, iako moguća, u praksi skoro da ne funkcioniše.\nSa aspekta međunarodnog poslovanja, srpski poreski organi nedovoljno pažnje posvećuju idenitifikaciji stalnih poslovnih jedinica stranih poreskih obveznika propuštajući mogućnost da prikupe dodatne prihode od poreza na dobit pravnih lica. Mnoge države, uključujući i neke u regionu, počele su sa implementacijom pravila predviđenih međunarodnim sporazumom BEPS („Base erosion and profit shifting“). Ovaj sporazum uvodi nove koncepte stalne poslovne jedinice nerezidenata prilagođene modernim privrednim tokovima, ograničava primenu ugovora o izbegavanju dvostrukog oporezivanja pomoću testa svrsishodnosti („Principal purpose test“) i uvodi nova pravila u oblasti transfernih cena. Osim potpisivanja ovog sporazuma, Republika Srbija još uvek nije krenula sa implementacijom ovih pravila u svoj poreski sistem što će, ako bude potrajalo, dovesti još jednom do kašnjenja u usklađenosti sa međunarodnom praksom.\nU svakodnevoj komunikaciji koju kao poreski savetnici u kompanij BDO Srbija imamo sa klijentima, primetili smo da je informisanost privrednih subjekata o BEPS pravilima i o tome kako će ista uticati na njihovo poslovanje nije na zadovoljavajućem nivou. S obzirom da se u našoj zemlji poreski propisi menjaju sa vrlo kratkim prelaznim periodima, velika je verovatnoća da će uvođenje ovih pravila kod nas zateći mnoge nespremnima. U kompaniji BDO Srbija kroz razne inicijative, seminare, obuke i poreske vesti trudimo se da obaveštavamo klijente u vezi sa ovim pravilima i da podižemo svest privrednih subjekata o važnosti ovih pravila.\nKonačno, da bi prilagođavanje našeg zakonodavstva i prakse najboljoj međunarodnij praksi bilo uspešno, potrebno je jasno razumevanje šta savremeni načini poslovanja obuhvataju i na koji način su se tradicionalni metodi poslovanja i komunikacije promenili. Osnivanje velikog broja IT kompanija, promena fokusa sektora telekomunikacija sa tradicionalnih vidova komunikacije na internet i finansijski sektor (bankarstvo), digitalizacija poslovanja i upotreba veštačke inteligencije predstavljaju neke od primera. Istraživanja pokazuju da postoji verovatnoća od 95% da će u narednih 20 godina finansijske funkcije koje je moguće automoatizovati (npr. knjigovodstvo, sastavljanje poreskih prijava i evidencija i izveštaja) u potpunosti obavljati roboti. Kako će se poreski sistem i praksa prilagoditi novim trendovima ostaje da se vidi. Izvesno je da je uslov za to prihvatanje realnosti u kojoj savremeno društvo posluje, povećanje transparentnosti u poslovanju i primeni propisa, snažan proaktivan odnos prema novim trendovima i spremnost na stalno menjanje perspektive iz koje se posmatraju stvari i pogleda na postojeća shvatanja. Možda će otvaranje poglavlja 16 „Porezi“ u pristupnim pregovorima Srbije sa Evropskom unijom biti korak napred u ovom smislu.


Prava radnika se moraju poštovati – Mladi Nikšića\nDelegati kongresa Unije slobodnih sindikata Crne Gore donijeli su Rezoluciju o poštovanju prava zaposlenih na 40-satnu radnu sedmicu i prava na odmor nedjeljom i praznikom, izražavajući zabrinutost zbog sve izraženijeg nepoštovanja zagarantovanih prava zaposlenih, prenose Vijesti.\nNa kongresu je usvojena i Rezolucija o nužnosti izmjene penzionog sistema, a delegati su ocijenili da se reforma penzionog sistema od 2003. godine sprovodi na štetu zaposlenih i penzionera.\nGeneralni sekretar Unije slobodnih sindikata Srđa Keković ponovo je izabran na tu funkciju, koju obavlja od osnivanja unije.\nDelegati su konstatovali da je penzioni sistem obesmišljen, jer većina penzionera ne može da osigura dostojnu starost, dok na drugoj strani većina zaposlenih, nakon povećanja starosne granice na 67 godina života, ne može da dočeka penziju.\nZbog toga su Rezolucijom obavezali rukovodstvo USCG da prema Vladi i Skupštini pokrene kampanju za hitno donošenje izmjena i dopuna zakona, kojim bi se građanima vratila oduzeta prava i omogućio dostojanstven život.\nTo podrazumijeva pravo na starosnu penziju sa navršenih 65 godina starosti za muškarce, odnosno 62 za žene i najmanje 15 godina penzionog staža, sa mogućnošću rada od 67 godine života.\nDelegati traže da se starosna penzija utvrđuje od prosjeka zarada, odnosno osnovica osiguranja ostvarenih u 15 najpovoljnijih godina za osiguranika i da starosna penzija ne može biti niža od 70 odsto osnovice za obračun penzije.\nNa kongresu je konstatovano da je prekovremeni rad, umjesto da bude izuzetak, postao praksa i da se to posebno odnosi na djelatnosti u kojima nema organizovanih sindikata.\nDelegati su utvrdili da višegodišnja kampanja, koju USSCG vodi po pitanju poštovanja prava zaposlenih na 40-satnu radnu sedmicu i prava na odmor nedjeljom i praznikom nije dala očekivane rezultate, pa zahtijevaju od Vlade i Ministarstva rada i socijalnog staranja i Inspekcije rada Crne Gore, hitno i kontinuirano postupanje na zaštiti ovih prava.\nNovoizabrano rukovodstvo Rezolucijom je obavezano da od Vlade, Ministarstva i inspekcije zahtijevaju stvaranje uslova za dostojanstven rad zaposlenih, što podrazumijeva pravo na 40-satnu radnu sedmicu, sedmični odmor nedjeljom, pravo na odmor u dane državnih i drugih praznika i da prekovremeni rad bude izuzetak.