Prekršajni sud u Zrenjaninu | Arhiva vesti, 06.06.2018\nRaspisan konkurs za popunjavanje izvršilačkog radnog mesta zapisničar u Prekršajnom sudu u Zrenjaninu\n06.06.2018. godine, Zrenjanin\nNa osnovu odredbi članova 47, 48, 54. i 55. Zakona o državnim službenicima („Sl. glasnik PC“ br. 79/05,.. 99/14 i 94/17), odredbi članova 17, 18, 19, 20. i 21.Uredbe o sprovođenju internog i javnog konkursa za popunjavanje radnih mesta u državnim organima ("Sl. Glasnik PC" br. 41/07 i 109/09), Odluke o maksimalnom broju zaposlenih na neodređeno vreme u sistemu državnih organa, sistemu javnih službi, sistemu Autonomne pokrajine Vojvodine i sistemu lokalne samouprave (“Sl.glasnik RS” br. 61/17, 82/17, 92/17, 111/17 i 14/18), čl. 5. Pravilnika o popunjavanju izvršilačkih radnih mesta u sudovima („Sl. glasnik PC“ br. 43/10 i 92/17), a u skladu sa Pravilnikom o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u Prekršajnom sudu u Zrenjaninu, broj Su I- 9-53/18 od 24.01.2018. godine i dopisom predsednika Vrhovnog kasacionog suda broj Su I-1-272/17 od 29.11.2017. godine, predsednik Prekršajnog suda u Zrenjaninu, oglašava\nJavni konkurs za popunjavanje izvršilačkog radnog mesta u Prekršajnom sudu u Zrenjaninu\nPrekršajni sud u Zrenjaninu, Ul. Žitni trg bb, PC “Mala Varoš“ III sprat\nRadno mesto zapisničar, zvanje: referent - 2 (dva) izvršioca, na neodređeno vreme\nUslovi za rad na radnom mestu zapisničar-referent\nIV stepen srednje stručne spreme, srednja škola društvenog ili prirodnog smera, položen ispit za daktilografa Ia ili Ib klase, položen državni stručni ispit, poznavanje rada na računaru i najmanje dve godine radnog iskustva u struci.\nKonkursna komisija će u izbornom postupku usmeno, na osnovu obavljenog razgovora sa kandidatima, proveriti stručnu osposobljenost, znanja i veštine kandidata za obavljanje poslova. Znanje i osposobljenost kandidata vrednovaće se proverom poznavanja u oblasti organizacije i rada suda i opšte kulture, a ceniće se i mišljenje prethodnog poslodavca o odnosu prema poslu i kvalitetu rada za lica koja su već bila u radnom odnosu. Veštine kandidata vrednuju se neposredno kroz razgovor ceneći veštinu komunikacije, iskazanog logičkog i analitičkog rezovanja, elokvencije i organizatorske sposobnosti, a poznavanje rada na računaru uvidom u dokaz o poznavanju rada na računaru ili praktičnom proverom na računaru ukoliko ovaj dokaz ne poseduje.\n1. prijava za radno mesto zapisničar potpisana svojeručno, sa kontakt adresom i brojem telefona,\n3. original ili overena fotokopija uverenja o državljanstvu Republike Srbije,\n4. original ili overena fotokopija izvoda iz matične knjige rođenih,\n5. original ili overena fotokopija diplome kojom se potvrđuje stručna sprema,\n6. original ili overena fotokopija dokaza o položenom ispitu za daktilografa Ia ili Ib klase,\n7. original ili overena fotokopija dokaza o položenom državnom stručnom ispitu za rad u državnim organima,\n8. original ili overena fotokopija dokaza o radnom iskustvu u struci,\n9. original ili overena fotokopija lekarskog uverenja o opštoj zdravstvenoj sposobnosti za rad,\n10. uverenje nadležnog organa da kandidat nije osuđivan (ne starije od šest meseci)\n11. popunjenu i potpisanu izjavu u kojoj se kandidat opredeljuje da li će Prekršajni sud u Zrenjaninu pribaviti podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija (Obrazac br.1) ili će to kandidat sam učiniti (Obrazac br.2).\nOdredbama članova 9. i 103. Zakona o opštem upravnom postupku („Sl. Glasnik RS“ br. 18/2016) propisano je pored ostalog da organ može da vrši uvid, pribavlja i obrađuje lične podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija osim ako stranka izričito izjavi da će te podatke pribaviti sama. Navedene dokaze kandidat može dostaviti uz prijavu i sam, a u cilju efikasnijeg i bržeg sprovođenja izbornog postupka. Dokument o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija je: izvod iz matične rođenih, uverenje o državljanstvu i uverenje da kandidat nije osuđivan.\nPotrebno je da kandidat popuni izjavu (Obrazac 1 ili 2) kojom se opredeljuje za jednu od dve mogućnosti i to da organ pribavi podatke o kojima se vodi službena evidencija ili da to kandidat učini sam.\nObrasce 1 i 2 možete preuzeti na internet prezentaciji Prekršajnog suda u Zrenjaninu u okviru obaveštenja o javnom konkursu. Popunjenu izjavu neophodno je priložiti uz napred navedene dokaze.\nRok za podnošenje prijava na javni konkurs je 8 (dana) dana i počinje da teče narednog dana od dana objavljivanja u Periodičnom izdanju oglasa Nacionalne službe za zapošljavanje.\nPrijave se podnose na prijemnom šalteru Prekršajnog suda u Zrenjaninu, Žitni trg bb, PC „Mala Varoš“ III sprat, ili poštom na navedenu adresu, sa naznakom „Prijava na javni konkurs“.\nSa kandidatima koji ispunjavaju uslove za rad na oglašenom radnom mestu, a čije prijave su blagovremene, dopuštene, razumljive i potpune i uz koje su priloženi svi potrebni dokazi, Konkursna komisija će sprovesti izborni postupak u prostorijama Prekršajnog suda u Zrenjaninu, o čemu će učesnici konkursa biti obavešteni telefonskim putem ili elektronskom poštom na kontakte koje su naveli u prijavama.\nOlivera Vilimonović Lužaić, sekretar suda, kontakt telefon 023/525-253.\n- Kandidati zasnivaju radni odnos na neodređeno vreme. Kandidati koji prvi put zasnivaju radni odnos u državnom organu podležu probnom radu u trajanju od šest meseci. Kandidati bez položenog državnog stručnog ispita primaju se na rad pod uslovom da taj ispit polože do okončanja probnog rada.\n- Prijave uz koje nisu priloženi svi traženi dokazi u originalu ili fotokopiji overenoj kod javnog beležnika, kao i nepotpune, neblagovremene, nedopuštene i nerazumljive prijave biće odbačene zaključkom Konkursne komisije.\n- Državni službenik koji se prijavljuje na konkurs umesto uverenja o državljanstvu i izvoda iz matične knjige rođenih podnosi rešenje o raspoređivanju ili premeštaju na radno mesto u organu u kome radi ili rešenje da je neraspoređen.\n- Obaveštavaju se učesnici javnog konkursa da će se dokumentacija vraćati isključivo na pisani zahtev učesnika.\n- Prekršajni sud u Zrenjaninu ne vrši diskriminaciju po osnovu rase, boje kože, pola, vere, nacionalnosti, etničkog porekla ili invaliditeta. Konkurencija se zasniva na kvalitetu i otvorena je za sve koji ispunjavaju propisane uslove. Svi izrazi, pojmovi, imenice, pridevi i glagoli u ovom oglasu koji su upotrebljeni u muškom gramatičkom rodu, odnose se bez diskriminacije i na osobe ženskog pola.\n- Ovaj oglas objavljuje se na internet prezentaciji Prekršajnog suda u Zrenjaninu, na internet prezentaciji Službe za upravljanje kadrovima, na portalu e- uprave, na oglasnoj tabli suda, internet prezentaciji i periodičnom izdanju oglasa Nacionalne Službe za zapošljavanje.\nRaspisan konkurs za popunjavanje izvršilačkog radnog mesta zapisničar\n01.09.2016. godine, Zrenjanin\nPraćenje toka predmeta prekršajnih sudova\n11.04.2016. godine, Zrenjanin\nPočela naplata sudskih taksi putem sudskih taksenih maraka


Kovači: Cvijeće, počast i hatma-dova poginulim borcima Armije RBiH – Haber.ba\nKovači: Cvijeće, počast i hatma-dova poginulim borcima Armije RBiH\nOdavanjem počasti, polaganjem cvijeća i učenjem hatma-dove poginulim borcima na šehidskom mezarju Kovači u Sarajevu danas je započelo obilježavanje 12. godišnjice 2. pješadijskog (rendžerskog) puka Oružanih Snaga Bosne i Hercegovine i 25. godišnjice formiranja Armije Republike BiH, javlja Anadolu Agency (AA).\nCvijeće, počast i hatma-dova poginulim borcima Armije BiH - Anadolija\n“Mi, pripadnici Armije Republike BiH uvijek s ponosom ističemo da smo bili pripadnici odbrambeno oslobodilačke i antifašističke armije koja je branila sve gradove, sve građane, državu BiH i one vrijednosti hiljadugodišnjeg života na teritoriju BiH. Naša zadaća je da ovo obilježavamo i, prije svega, da odamo dužnu počast svim našim šehidima i poginulim borcima”, poručio je Bukvarević.\nArmija RBiH važila je za zvaničnu oružanu snagu u BiH za vrijeme agresije na RBiH.\nTeme:Armija RBiH, godišnjica, Hatma-dova, izdvojeno, Kovači, Oružane snage BiH, počast, Sarajevo\nZvijezde otkrivaju iz kog razloga nemate sreće u ljubavi i šta MORATE da uradite kako biste pronašli ljubav svog života\nIzetbegović: “Neće doći do smjene Vijeća ministara BiH”


Kampanja Izađi i glasaj, amen sijam but Roma | Izbori za nacionalne savete 2014\nKampanja Izađi i glasaj, amen sijam but Roma\nPovodom izbora za nacionalne savete nacionalnih manjina u Srbiji i upisa u poseban birački spisak, Stalna konferencija romskih udruženja građana – Liga Roma saopštila je da je u saradnji sa Medija centrom i civilnim organizacijama pokrenula Mesec dana kampanje pod nazivom “Izađi i glasaj, amen sijam but Roma”. Cilj kampanje je upisivanje Roma u poseban birački spisak i ostvarenje što veće izlaznosti glasača na izbore za Nacionalni savet romske nacionalne manjine, koji se održavaju 26. oktobra 2014. godine.\nKako je saopšteno, tokom meseca kampanje Liga Roma, kao prva nevladina organizacija koja će pratiti izbore u cilju njihove demokratizacije, sprovešće aktivnosti koje obuhvataju dve konferencije za novinare, praćenje programa izbornih lista i procesa izbora po biračkim mestima, komunikaciju sa romskom populacijom putem promotivnog materijala, svakodnevno informisanje javnosti o aktuelnostima preko internet prezentacije i profila na društvenim mrežama.\n“Romi su najugroženija etnička zajednica u Srbiji i zbog toga je važno da se njihova zajednica potpuno uključi u demokratske i direktne izbore za svoj nacionalni savet, koji je najvažniji partner u državi za unapređivanje položaja Roma u oblasti obrazovanja, kulture, infomisanja i službene upotrebe jezika, ali i sve druge aktivnosti vezane za unapređenje ciljeva Dekade za inkluziju Roma. Značaj izbora za Nacionalni savet romske nacionalne manjine ogleda se u stvaranju preduslova za efikasno rešavanje problema sa kojima se suočava romska nacionalna manjina, kao i u njenoj integraciji u društveni, ekonomski, socijalni, politički i kulturni život Srbije”, ističe se u saopštenju dostavljenom redakciji Radio Odžaka.\nStalna konferencija romskih udruženja građana – Liga Roma poziva civilni sektor, međunarodne organizacije i državne institucije da uzmu učešće u kampanji “Izađi i glasaj, amen sijam but Roma” i time doprinesu uspehu izbornog procesa.


source.ba | "Ovdje dok ti dobro ide svi te tapšu po ramenu"\n"Ovdje dok ti dobro ide svi te tapšu po ramenu"\nTrener juniora Akademije Fudbalskog kluba Sarajevo, Dženan Uščuplić, sa dosta uspjeha predvodi U-19 selekciju bordo tima.\n"Nabrijani smo tako da ćemo ih dobit' dva razlike stare mi moje. Možda će ga opet 'zavuć' mali Šišić"\nOd 25. jula juniori FK Sarajevo imali su priliku učestvovati na turniru „CEE CUP“, u gradu Pragu. Ovaj turnir već godinama okuplja ponajbolje omladinske ekipe uzrasta do 19 godina iz centralne i istočne Evrope.\nNa ovom turniru izabranici Dženana Uščuplića odigrali su četiri utakmice sa prema njegovim riječima izuzetno kvalitetnim protivnicima.\nU razgovoru sa nekadašnjim strategom prvog tima FK Sarajevo, govorili smo i o susretu koji bordo tim večeras igra protiv italijanske Atalante.\nTagovi: Dzenan UscuplicFK SarajevoAtalanta


Direktor JP Direkcija za izgradnju – koje je koordinator projekta sanacije – Goran Matić je krajem jula meseca rekao da su radovi tada bili u završnoj fazi, da su predviđeni radovi bili okončani u 100, odnosno 92 procenta. Krajem jula se čekalo samo betoniranje poklopaca i izgradnja ograde i kapije smetlišta.\nInače, radovi na sanaciji, zatvaranju i rekultivaciji deponije „Botra“ započeti su u junu 2015. godine.\nNakon završetka sanacije smetlišta predstoji izrada analize o tome koliko komunalnog otpada je još moguće odložiti na „Botru“ na propisan način (da se svaki sloj smeća prekrije slojem zemlje) i koliko godina bi se to moglo raditi. Potom bi, kako je predviđeno projektom, sledilo zatvaranje i rekultivacija smetlišta, a komunalni otpad koji bi nastao u Bečeju, bio bi odnesen na neku od regionalnih deponija (ranije se pominjala deponija u Kikindi).\nPostupak javne nabavke i izbora izvođača za sanaciju gradskog smetlišta trajao je nekoliko meseci. Naime, prema dokumentaciji kojom raspolaže redakcija Bečejskog mozaika, odluka o pokretanju postupka nabavke u otvorenom postupku (radovi na sanaciji, zatvaranju i rekultivaciji deponije „Botra“) doneta je 17. oktobra 2014. godine za dve partije, na koju se prijavilo osam ponuđača. Do isteka roka, 20. novembra 2014. godine, za podnošenje ponuda za partiju 1 (iskop i dovoz gline), za šta je procenjena vrednost bila 9.247.716 dinara bez PDV-a, prispela je jedna blagovremena ponuda koju je dala firma „Uniprotekt“ d.o.o. iz Novog Sada u iznosu od 18.495.432 dinara bez PDV-a.\nZa partiju 2 (radovi na sanaciji, zatvaranju i rekultivaciji deponije) je procenjena vrednost javne nabavke bila 44.238.054 dinara bez PDV-a, a do isteka roka, 18. novembra 2014. godine, prispelo je sedam ponuda, a kao najpovoljnija izabrana je ponuda firme „Eko Maber inženjering“ iz Pančeva u iznosu od 39.159.826 dinara bez PDV-a.\n„Projektom sanacije deponije predviđeno je odlaganje otpada na sanitaran način još tri ili četiri godine. S obzirom na to da je kašnjenje s početkom radova bilo oko godinu dana zbog tehničkih stvari, Potisje kao firma koja se bavi komunalnom delatnošću, svakako će napraviti predmer koliko još može na sanitaran način da se odlaže smeće“, rekao je Goran Matić i dodao da je dosad u sanaciju deponije uloženo 43 miliona dinara.\nGlavnim projektom je, osim sanacije gradskog smetlišta predviđeno zatvaranje i rekultivacija površine gde je deponija. Prema rečima Matića, za sada će se posaditi trava na kosinama smetlišta, a na samoj ploči će se i dalje odlagati smeće. Za realizaciju kompletnog projekta sanacije, zatvaranja i rekultivacije „Botre“ potrebno je još novca, glavnim projektom je predviđeno oko 96 miliona dinara, međutim, to verovatno neće biti dovoljan iznos, s obzirom na to da će na deponiju verovatno još nekoliko godina da se odlaže smeće.\nViše iz ove kategorije « Novi parking ispred PU „Labud Pejović“: Mesto za 23 vozila\tOpština je raspisala konkurse za civilne organizacije: Više od 10 miliona dinara iz budžeta za nevladin sektor »


Skup o zaštiti životne sredine u regionu : Nadlanu.com\nSkup o zaštiti životne sredine u regionu\nObjavljeno 5. nov 2012. / 10:57:12\nNa otvaranju okruglog stola "Važnost saradnje u povećanju bezbednosti životne sredine na Zapadnom Balkanu", vršilac dužnosti šefa misije OEBS-a u Srbiji Pola Tide rekla je da je pitanje bezbednosti tesno povezano sa zaštitom životne sredine i da je cilj skupa razmena iskustava i bolja saradnja država u regionu u rešenju problema zagadjenja.\nPrisutni su predstavnici Srbije, Makedonije, Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Albanije, a u radu skupa učestvuje i predsednik Foruma sudija EU za zaštitu životne sredine Luk Lavrisijen.\nDOBITNICI PRIZNANJA "ZELENI I CRNI LIST": Ekološka akcija…\nTide je rekla da problem zagadjenja životne sredine i klimatske promene ne poznaju granice i da je stoga potrebno pojačati saradnju zemalja u regionu, ali uključiti i civilni sektor u bolju zaštitu životne sredine.\nLuk Lavrisijen rekao je da je zakonodavstvo u oblasti životne sredine relativno nova oblast i da je stoga potrebna obuka sudija i tužilaca u procesuiranju takvih slučajeva. "To je relativno nova oblast i brzo se razvija", rekao je Lavrisien i dodao da Forum sudija EU za životnu sredinu pomaže u obuci sudija i tužilaca širom sveta u primeni zakona iz te oblasti.\nekologijazaštita životne sredine


► Rekordna plata u Crnoj Gori: Bankar za mesec dana zaradio oko 55.000 evra\nOva zarada čini 106 prosečnih koje se kreću od 510 do 514 evra, zavisno od meseca.\nIz Poreske uprave ne saopštavaju imena osoba niti kompanije koje su rekorderi po isplaćenim zaradama, jer ih u tome sprečava zakon.\nI drugo mesto sa 41.292 evra neto isplate drži isti sektor i takođe domaći građanin, na trećoj poziciji u ovom delu godine je zarada od 34.337 evra a isplaćena je rezidentnom licu zaposlenom u delatnosti vazdušnog saobraćaja, rečeno je iz Poreske uprave.\nZa razliku od ovih enormnih zarada, najniža zarada u Crnoj Gori je 193 evra i "ističe joj rok" za nešto više od mesec dana jer su se Vlada, sindikati i poslodavci dogovorili da od jula bude 222 evra .\nU parlamentu je pre nekoliko dana poslanik SDP Raško Konjević saopštio da zaradu ispod 250 evra prima 77 hiljada zaposlenih.\nU prošloj godini najveća isplaćena zarada bila je 60.040 evra. Isplaćena je strancu - nerezidentu u sektoru telekomunikacija.


Beograd: U Srbiji obeležen 30. avgust, Međunarodni dan nestalih\nU Srbiji obeležen Međunarodni dan nestalih, skupom u organizaciji Koordinacije srpskih udruženja porodica nestalih sa prostora bivše Jugoslavije. Stotinak rođaka nestalih zatražilo je na ovom skupu pomoć i podršku predsednika i premijera zemalja bivše Jugoslavije za nalaženje oko 17.000 nestalih sa tih prostora.\nPredsednica Udruženja porodica zarobljenih i nestalih iz Republike Srpske Milijana Bojić istakla je da bi za zemlje regiona jedan od uslova za članstvo u Evropskoj uniji trebalo da bude i rešavanje sudbine nestalih u ratnim sukobima.\nPredsednik Srbije Boris Tadić izjavio je uoči dana nestalih izjavio da sve zemlje u regionu, koje pretenduju da budu članice Evropske unije, moraju da reše problem nestalih. A predsednik Komisije Vlade Srbije za nestala lica Veljko Odalović izjavio je da su nestale osobe najstrašnija posledica rata na prostoru bivše Jugoslavije i naglasio da su traženje i identifikacija veoma spori.\nZvaničnik Međunarodnog komiteta Crvenog krsta Pol-Anri Arni izjavio je da je od 1991. godine 34 hiljade ljudi prijavljeno Crvenom krstu kao nestalo, a da je naporima nadležnih vlasti, domaćih i međunarodnih organizacija, rasvetljen slučaj 17 hiljada lica, bilo da su oni pronađeni živi ili identifikacijom posmrtnih ostataka. To još uvek nije dovoljno, ali nigde u svetu nije pronađeno toliko nestalih, rekao je Pol-Anri Arni.\nA član Gradskog veća Beograda Goran Aleksić obećao je da se neće dugo čekati na dozvolu za postavljanje spomen-obeležja nestalima i poginulima tokom ratova na prostoru bivše Jugoslavije.


Dve medalje za mladu strelkinju Emiliju Ponjavić – reprezentacija na dohvat ruke\nŠta reći za rad i rezultate streljačke družine „Dragan Jevtić Škepo“ iz Gornjeg Milanovca, osim da zaslužuju sve pohvale, kako za sam način rada i predanost ka istom, tako i za brojne uspehe i medalje koje njeni polaznici redovno osvajaju na svim bitnijim nadmetanjima, kako u Srbiji, tako i u zemljama u okruženju.\nPoslednji u nizu uspešnih nastupa je učešće mlade nade Emilije Ponjavić na nedavno održanom Prvenstvu Srbije u malokalibarskom oružju u juniorskoj kategoriji. Na pomenutom takmičenju koje se održavalo u Novom Sadu, u nadmetanju velikog broja talentovanih i perspektivnih strelaca, mlada Emilija je uspela da se domogne medalja u čak dve discipline.\nPostala je vicešampion države u svom uzrastu u olimpijskoj disciplini 60 metaka ležeći stav, takozvani Olimpijski meč, kao i bronzana u disciplini trostav 3×40 metaka koja takođe spada u olimpijske.\nOvim uspesima i sjajnim rezultatima, mlada nada milanovačkog streljaštva je potvrdila epitet drugog strelca Srbije u svom uzrastu u nastupajućoj godini i tako sebe dovela na sam prag ulaska u reprezentaciju svoje zemlje.\nReči koje idu u prilog ovoj konstataciji, odnosno potvrdi iste, su i reči predstavnika rukovodstva Streljačkog Saveza Srbije, koji je potvrdio da bi Ponjavićeva trebala da se nađe u najjačem sastavu naše zemlje koji će nastupiti na Prvenstvu Evrope u malokalibarskom oružju koje je trebalo da se održi u Osijeku od 7. do 14. septembra. Loša vest je ta što je usled globalne pandemije COVID-a, šampionat odložen do daljnjeg, pa ćemo videti u kom će se smeru sve to odvijati.\nEmilija trenutno vredno trenira u Novom Sadu sa svojim dugodošnjim trenerom Dejanom Bajkićem i sa nestrpljenjem čeka nova takmičenja i nastupe, od kojih je prvo ozbiljnije predstojeće Prvenstvo Srbije za seniore koje će se takođe održati u Novom Sadu poslednjeg vikenda avgusta.\nTags: Dragan Jeftić Škepo, gornji milanovac, Sport, Streljaštvo


Čikaški start-up The Printed Blog, planira da reprintuje blog zapise odabranih blogera kao prave novine u štampanom formatu. Štampani blog zapisi biće okruženi kontekstualnim reklamama lokalnih oglašivača, a publikacija će se besplatno distribuirati, za početak u nekoliko većih gradova.\nPokretači The Printed Blog-a opredelili su se za print dizajn koji je bliži ekranskom, web dizajnu u šta se i sami možete uveriti preuzimajući prvi broj (1,3 MB PDF). Iako donekle ima linearnu blogovsku formu, zaista izgleda osvežavajuće u odnosu na "redovne" dnevne novine.\nOva konverzija weba ka printu i obratno je neka budućnost medija, i samo ako se budu dobro prožimali mogu imati svetliju mogućnost. Recesija je odredila da se redakcije smanjuju, a u slučaju The Printed bloga osim urednika, redakcija i ne postoji, u stvari ne postoje plaćeni novinari, a opet svi imaju pomalo koristi (win-win). Korisnicima će biti omogućeno i da na web stranici projekta izaberu koje blogove žele pratiti, te da sami pošalju sadržaj za objavljivanje.\nGladajući svakodnevno dnevnu štampu (svako jutro prelistam uglavnom sve domaće dnevne listove) mogu vam reći da nema mnogo razlike između naših dnevnih novina i The Printed Bloga.\nNaše dnevne novine, osim recimo Politike i Novosti, imaju male redakcije koje većinu sadržaja za sutrašnji broj "svuku" sa Weba, prevedu ih i iskompiliraju. Najdrastičniji primer je 24sata koji je komplet Web kompilacija, a sve je opet uzrokovano malim budžetom i nedostakom pravih novinara.\nViše o The Printed Blogu u New York Times-u i Wired-u.\nTags blogeri, Blogosfera, novine, print, štampani mediji, The Printed Blogu Author Goran Aničić\nPrevious Previous post: Kontra-kontekst\nNext Next post: Dan zahvalnosti WP Plugin Developerima\nPrvi svemirski, tačnije orbitalni blog vodi ruski kosmonaut Maxim Suraev koji se nalazi na Međunarodnoj sveirskoj ...


Ćurić: Spremno dočekujemo sve koji hoće da investiraju | Trebinje Live\n"Mi obično imamo spremne projekte. Spremno dočekujemo sve koji dođu u Trebinje", naglasio je Ćurić.\n"Imamo kancelariju za lokalni ekonomski razvoj i Razvojnu agenciju grada i pratimo sve kako bismo realizovali što više projekata u Trebinju", istakao je Ćurić.\n"Upravo smo predloženi od Saveza gradova i opština kao jedna od najperspektivnijih opština da to prezentujemo kako bi sve lokalne zajednice imale šansu da vide i čuju šta to mi radimo i iz iskustva da im kažemo, ako smo negdje pogriješili, da oni ne pogriješe", rekao je Ćurić.\n"Svi su se maksimalno uključili, to su ogromne procedure i nije slučajno što do sada nijedna nije otvorena, jer to iziskuje i značajna sredstva, ali smatramo da je Trebinje pozicionirano u blizini EU, luka i budućeg aerodroma i da taj projekat ne bi trebalo propusti jer su to nova radna mjesta", naglasio je Ćurić.\n"Sve su to projekti koji su važni i za Trebinje, Hercegovinu i Republiku Srpsku i smatram da ćemo ih realizovati u najskorije vrijeme, na zadovoljstvo svih građana kako Trebinja, tako i cijele Republike Srpske", istakao je Ćurić.


Volodin: Evropa treba da obrati pažnju na Ukrajinu posle izjave Zelenskog o ratu - 12.09.2021, Sputnik Srbija\nVolodin: Evropa treba da obrati pažnju na Ukrajinu posle izjave Zelenskog o ratu\n„Loše je kada predsednik zemlje čija je granica sa Rusijom najduža, gde većina ljudi zna i govori ruski jezik, izjavljuje o jazu među narodima. To govori o tome da ne namerava da gradi odnose, deli jedan narod i ne razmišlja o zajedničkoj budućnosti“, napisao je Volodin na svom kanalu na Telegramu.Ruski političar je primetio da su takve izjave lidera zemlje koja pretenduje da postane članica Evropske unije iznenađujuće. Volodin je takođe naveo da je loše kada predsednik zemlje dozvoljava mogućnost pravog rata.Predsednik Ukrajine Vladimir Zelenski je ranije na forumu „Jes brejnstorming“ u Kijevu izjavio da smatra da je pravi rat sa Rusijom moguć. Prema njegovom mišljenju, u slučaju takvog razvoja događaja „to će biti najveća greška Rusije“. Zelenski smatra da su Ukrajinci i Rusi postali neprijatelji i da sada između njih postoji jaz.Pročitajte još:\nrusija, ukrajina, vjačeslav volodin, vladimir zelenski, rusija – politika\nPredsedavajući Državne dume Rusije Vjačeslav Volodin prokomentarisao je izjavu predsednika Ukrajine Vladimira Zelenskog da je moguć rat sa Rusijom. Prema rečima ruskog poslanika, ovakve izjave lidera zemlje koja pretenduje da postane članica Evropske unije su iznenađujući.\n„Loše je kada predsednik zemlje čija je granica sa Rusijom najduža, gde većina ljudi zna i govori ruski jezik, izjavljuje o jazu među narodima. To govori o tome da ne namerava da gradi odnose, deli jedan narod i ne razmišlja o zajedničkoj budućnosti“, napisao je Volodin na svom kanalu na Telegramu.\nRuski političar je primetio da su takve izjave lidera zemlje koja pretenduje da postane članica Evropske unije iznenađujuće. Volodin je takođe naveo da je loše kada predsednik zemlje dozvoljava mogućnost pravog rata.\n„Da li rukovodstvo evropskih zemalja shvata da su takve izjave Zelenskog izuzetno opasne za njihove narode? Lideri Evropske unije treba da obrate pažnju na dešavanja u Ukrajini. Ako ne žele da se Evropljani nađu uvučeni u rat velikih razmera“, dodao je Volodin.\nPredsednik Ukrajine Vladimir Zelenski je ranije na forumu „Jes brejnstorming“ u Kijevu izjavio da smatra da je pravi rat sa Rusijom moguć. Prema njegovom mišljenju, u slučaju takvog razvoja događaja „to će biti najveća greška Rusije“. Zelenski smatra da su Ukrajinci i Rusi postali neprijatelji i da sada između njih postoji jaz.\nNe razmišljamo o apokaliptičnim scenarijima: Kremlj reagovao na izjavu Zelenskog o ratu sa Rusijom


Ruski S-400, ilustrativna fotografija\nBeograd šalje Moskvi jasnu poruku da ne zavisi isključivo od isporuke ruskog naoružanja, tumačenje je pojedinih ruskih medija.\nRuski mediji u poslednjih nekoliko dana prate situaciju oko odluke vlasti u Srbiji da nabave kineski raketni sistem protivvazdušne odbrane FK-3, te međunarodnu reakciju na to.\nDok neki izveštavaju u neutralnom tonu, bez komentara (Interfaks, Nezavisimaja gazeta), drugi se upuštaju u analizu i čak ne kriju da su razočarani što Srbija nije naručila rusko oružje iz familije S-300.\nU različitim medijima ima sličnih zaključaka i naslova, poput “Srbija se opredelila za FK-3 umesto za ruski S-300”.\nRuski mediji napominju kako je u julu 2020, državna novinska agencija TASS, pozivajući se na vojno-diplomatski izvor, izvestila da je Srbija poslala Rusiji službenu aplikaciju za isporuku kompleksa S-300PMU-2 u 2021. godini. Mada zvanični Beograd tada nije potvrdio ovu informaciju, neki ruski mediji smatraju da je ona tačna.\nPredsednik Srbije, Aleksandar Vučić rekao je u decembru prošle godine da je Srbija odustala od kupovine Sistema S300/400, nakon mnogobrojnih spekulacija u srpskim i ruskim medijima, podgrejanih izjavama zvaničnika u kojima se nagoveštavalo da bi takav sistem mogao biti predmet dogovora dve zemlje.\nIzveštavajući o najnovijem razvoju događaja, portal Politnavigator.ru objavio je izveštaj u kojem se navodi da su “Sjedinjene Američke Države besne zbog vojne saradnje Srbije s ‘autoritarnom’ Kinom”. U izveštaju se poziva na izjavu ambasade SAD-a u Srbiji.\nPoznati ruski internet medij Lenta.ru navodi da je prodiranje kineskog FK-3 na srpsko tržište posebno dragoceno za Kinu, jer su ranije takvim sistemima protivvazdušne odbrane raspolagali samo azijski saveznici Pekinga.\nNajveći izveštaj o nabavci FK-3 objavili su internet novine Gazeta.ru. Gazeta.ru navodi mišljenje direktora Centra za strategijske analize Ruslana Puhova koji smatra da je Srbija od Kine dobila povoljne finansijske uslove za nabavku FK-3, verovatno u vidu beskamatnog kredita, jer je Kini veoma stalo da vojnu opremu plasira na tržište zemalja evropskog kontinenta. U isto vreme on priznaje da ruski S-400 “nije jeftin”.\nSajtovi poput Balkanist.ru, ipak, smatraju da vojno-tehnička saradnja s Rusijom ostaje prioritet Srbije.\n“Vojska Srbije se oprema ruskim naoružanjem, pored ostalog, kupljen je artiljerijsko-raketni sistem srednjeg dometa ‘Pancir’ koji se u svojoj klasi smatra najboljim. On je, između ostalog, namenjen zaštiti sistema velikog dometa, u ruskoj vojsci štiti sistem S-400. Srbija takođe raspolaže ruskim raketnim sistemom ‘Kub’”, piše u ovom članku.\nArtiljerijsko-raketni PVO sistem "Pancir S1" namenjen je za odbranu objekata od izviđanja i dejstva iz vazdušnog prostora, kao i za zaštitu PVO jedinica i drugih sredstava ratne tehnike. Srbija je od Rusije kupila jednu bateriju, koja se sastoji od šest sistema, što je izazvalo zabrinutost i u Briselu i u Vašingtonu.\nJoš jednu veliku analizu saradnje Srbije i Kine objavila je ruska agencija ANNA NEWS. Autor članka podseća da je u poslednjih godina Kina investirala milijarde eura u privredu Srbije, uglavnom u obliku zajmova s niskim kamatama i ulaganja u energetske i infrastrukturne projekte.\n“Kina smatra Srbiju delom svoje globalne inicijative ‘Pojas i put’, jednog logističkog projekta namenjenog za stimulisanje međunarodne trgovine i proširenja kineskog ekonomskog uticaja. Stručnjaci smatraju da Kina Srbiju vidi kao vrata za ulazak na evropsko tržište s više od pola milijarde potrošača”, piše ANNA NEWS.\nUprkos brojnim izveštajima u medijima pod okriljem Kremlja, zvanične ruske vlasti nisu reagovale na vojno-tehničku saradnju Srbije i Kine.\nVojni analitičar: Poruka Moskvi da se ne zavisi od ruskog naoružanja\nRuski doktor političkih nauka, vojni analitičar Pavel Luzin u komentaru za Balkanski servis Radio Slobodna Evropa (RSE) naveo je da je najnovija nabavka kineskog naoružanja pre svega političko pitanje, a da Srbija na ovaj način nastavlja balansiranje u spoljnoj politici.\nU isto vreme, dodao je, Beograd šalje Moskvi jasnu poruku da ne zavisi isključivo od isporuke ruskog naoružanja.\n“S vojnog stanovišta, Srbija ne treba ovaj sistem protivvazdušne odbrane, pošto se ne suočava s takvim pretnjama. Srbija svoj vojni potencijal pretvara prvenstveno u političko-diplomatski kapital unutar regiona”, rekao je Luzin.\nS druge strane, dodao je, za Kinu je ovo prilika da pojača svoje prisustvo na Balkanu i u Evropi.\n“I svojevrsni signal partnerima: ne ignorišite naše interese”.\nZa Kineze, vojno-tehnička saradnja je značajni deo šire ekspanzije u svetu, smatra Pavel Luzin.\nŠto se tiče pritužbi nekih ruskih medija da Srbija nije kupila slično rusko oružje, treba se setiti da Rusija uopšte nije navikla na ravnopravnu komunikaciju s malim zemljama poput Srbije ili Belorusije, navodi naš sagovornik.\n“U isto vreme takve reakcije medija ukazuju da Rusija oseća svoju ograničenu privlačnost. Dok Kinezi sve nude velike infrastrukturne projekte, investicije i povoljne kredite, Kremlj uglavnom nudi mesto na počasnoj tribini pored Vladimira Putina, tokom vojnih parada. Ako govorimo o velikim projektima, tu stvari stoje ne baš naročito uspešno”, smatra Pavel Luzin.\nPredsednik Srbije, Aleksandar Vučić, izjavio je 11. avgusta da Srbija još uvek nije kupila kineski raketni sistem protivvazdušne odbrane FK-3, ali da je "razmišljano o tome".\nOn je rekao i da je razumeo kritiku Ambasade SAD zbog kupovine kineskog oružja i napomenuo da tumači to kao političko saopštenje.\nKina kao drugi najveći proizvođač oružja\nAmbasade SAD u Beogradu koja je 10. avgusta za Radio Slobodna Evropa (RSE) rekla da bi vlade trebalo da su svesne kratkoročnih i dugoročnih rizika i cene koju povlači poslovanje sa kineskim kompanijama.\nU pisanoj izjavi Ambasade Sjedinjenih Američkih Država (SAD) za RSE navodi se i da je nabavka vojne i odbrambene tehnike suverena odluka svake zemlje.\nAmbasada SAD, međutim, istakla je i da bi svaka zemlja "trebalo da može da ima poverenja da nabavka opreme neće ugroziti njenu nacionalnu bezbednost kao ni njen ekonomski suverenitet", ali da tog poverenja ne može da bude "ako su prodavci vojne i odbrambene opreme zavisni od autoritarne vlasti kakva je u Narodnoj Republici Kini".


Prostor luksuznog reljefnog dodira - Reljefne 3D Tapete, Beograd\nponedeljak, 01 jul 2019 / Objavljeno u Uređenje enterijera\nPočetkom ove godine shvatila sam da može i više od nabrojanih želja: lepotu koju vidim od sada mogu i dodirom da istražujem! Kao potpuni novitet, ne samo u Srbiji, digitalnu reljefnu štampu „TactiPrint“ otkriva nam prestižna i renomirana Firma „X-Tema“. Spojili su kolornu štampu zidnih dekoracija sa njihovim istovremenim reljefnim oblikovanjem.\nJoš jedna mogućnost izbora: da li su vam dovoljno zanimljiva predefinisana dekorativna rešenja iz Kataloga reljefnih tapeta i umetničkih printova? Ili želite svoje lično, unikatno, personalizovano rešenje? Upravo tako, samo vaš izbor treba da otkrije lepotu vašeg prostora. I nemojte brinuti o vremenu izrade i mogućnostima promene željenog sadržaja, zato što X-Tema-in dizajnerski tim stoji na vašoj strani, sa ogromnom kolekcijom najsvežijih dezena, dok savremenost opreme omogućava brzu isporuku.


Đorđević: Sistem socijalnih karata u Srbiji će zaživeti 2021. - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Đorđević: Sistem socijalnih karata u Srbiji će zaživeti 2021.\nĐorđević: Sistem socijalnih karata u Srbiji će zaživeti 2021.\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević rekao je danas da očekuje da će sistem socijalnih karata u Srbiji zaživeti 2021.\nOn je na drugom Digitalnom samitu Zapadnog Balkana rekao da se intenzivno radi na uspostavljanju tog sistema koji je podeljen u tri faze.\n„Prva faza tog projekta je u toku i trebalo bi da se završi do leta, a odnosi se na ujedinjavanje svih podataka ministarstva na jednom mestu“, kazao je Đorđević.\nKako je dodao, druga faza se odnosi na izradu zakona o socijalnim kartama, a treća na izradu alata za sprovođenje sistema socijalnih karata u praksi.\nĐorđević je rekao da će uzor Srbiji biti Danska koja „ima najsavršenije socijalne karte na svetu“ i koja se bazira na ukrštanju podataka.\n„Ideja je da se onima kojima je potrebna socijalna pomoć dodeljuje po automatizmu i da sistem sam izračunava, u skladu sa mogućnostima države, koliko bi ta pomoć trebalo da iznosi“, naveo je Đorđević.\nDodao je da se radi na objedininjavanju podataka PIO fonda i Nacionalne službe za zapošljavanje na jednom mestu odnosno u državnom Data centru.\nKao jedan od projekata digitalizacije koje je sprovelo njegovo ministarstvo, Đorđević je istakao e-Inspektorat za rad.\n„Inspektori u ovim okolnostima mogu da imaju izjednačenost postupanja, da saradjuju sa drugim inspekcijama i da pristupaju njihovim bazama podataka, rukovodioci mogu da na vreme planiraju i kontrološu rad inspektora, a postoji i mogućnost arhiviranja dokumenata“, naveo je Đorđević.\nDodao je da je u 2018. u Srbiji izvršeno 30 odsto više inspekcijskih nadzora u odnosu na prethodnu godinu.\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić rekao je da je reforma javne uprave jedan od tri ključna kriterijuma evropskih integracija, a da je digitalizacija jedan od važnih faktora u tom procesu.\n„Najvažnija je promena mentaliteta i stava odnosno da shvatimo da digitalizacija olakšava mnoge stvari i da je to društveni proces, pored toga što je tehnološki“, kazao je Ružić.\nKao najznačanije zakone koji su usvojeni, on je naveo Zakon o e-Upravi kojim se državna uprava obavezuje da koristi moderne tehnologije, kao i Zakon o centralnom registru stanovništva koji objedinjava 13 službenih evidencija iz šest državnih organa.\n„Nakon donošenja podzakonskih akata, taj zakon će postati operativan od 1. septembra 2020“, rekao je Ružić.\npio fondsocijalne karteZoran ĐorđevićBeograd\nJedno reagovanje na “Đorđević: Sistem socijalnih karata u Srbiji će zaživeti 2021.”\n05. aprila 2019. u 16.23\nAli nece ih mnogi doziveti.\nPentagon: Napad dronom u Kabulu je tragična greška, ubijeni samo civili\nDok vlast u Srbiji u izgradnju brze pruge Beograd - Budimpešta ulaže čak dve milijarde evra, iako stručna javnost izražava sumnju da li će ta linija, koja će samo na svom manjem delu postizati velike brzine, zbog skupe karte biti komercijalno isplativa, veliki broj železničkih saobraćajnica u našoj zemlji je u očajnom stanju a dosta njih je zatvoreno ili ugašeno iako postoji objektivna potreba za njihovim postojanjem.


Postavio: eTrebinje Petak, 12.11.2021. 0\nU Crnoj Gori će od ponedjeljka, 15. novembra, biti na snazi nove epidemiološkim mjere koje zabranjuju organizovanje proslava Nove godine na otvorenom, svadbi, koncerata i masovnih okupljanja, kao i rad noćnih klubova, izjavila je ministar zdravlja Jelena Borovinić Bojović.\nBojovićeva je na konferenciji za novinare rekla da je Vlada usvojila pooštrene mjere koje će važiti do 1. decembra, s obzirom na to da se važeće nisu poštovale, ni kontrolisale i da klasičnog zaključavanja više nema jer je fokus na vakcinaciji.\nOna je navela da se rad ugostiteljskih objekata ograničava do ponoći, te da je zabranjeno organizovanje đačkih ekskurzija i izleta, privatnih proslava i rođendana.\nBojovićeva je dodala da se boravak u kućama i stanovima preporučuje samo članovima istog domaćinstva.\nOna je podsjetila da je Nacionalna digitalna kovid potvrda od ranije uslov za prelazak granice, za boravak u unutrašnjosti ugostiteljskih objekata, za prisustvo svadbama /ako ih neko planira ovoga vikenda/, predstavama i sportskim takmičenjima.\nBojovićeva je naglasila da Vlada i dalje razmatra mogućnost da se od 1. decembra uvede obaveza posjedovanja Nacionalne digitalne kovid potvrde za kompletnu javnu upravu – zdravstvo, prosvjetu, Upravu policije, Vojsku.\n“Uvođenje kovid potvrde nije osmišljeno da se krše nečija prava već da se spašavaju nečiji životi”, rekla je Bojovićeva.\nOna je navela da svi koji su preminuli u Crnoj Gori od 1. maja do danas, a imali su ispod 40 godina, bili su nevakcinisani.\nProtesti širom Crne Gore zbog inicijative za smjenu Vlade\nZaplijenjeno oko pola tone marihuane i 20 kg hašiša u Crnoj Gori


Zastava iračke vojske u Ramadiju\nIrački vojnik drži zastavu na vladinom kompleksu u centru Ramadija, 28. decembar 2015.\nVojni zvaničnici u Iraku kažu da su podigli nacionalnu zastavu iznad glavnog vladinog kompleksa u Ramadiju, sedam meseci pošto su džihadisti terorističke Islamske države zauzeli glavni grad pokrajine Anbar.\nIrački vojni lideri, međutim, protivrečno ocenjuju uspehe u tom gradu na zapadu zemlje. Brigadni general Jahija Rasul je na državnoj televiziji rekao da je Ramadi “oslobođen” dok je vođa vojne operacije u Anbaru, general Ismail al-Malavi izjavio da su delovi grada i dalje pod kontrolom Islamske države.\nAmerički vojni zvaničnici kažu da su borci Islamske države isterani iz “kritične infrastrukture” u Ramadiju, ali su odbili da proglase potpunu pobedu iračkih snaga u tom gradu.\n“Tačnije je reći da je to bio strateški korak u dobrom pravcu”, rekao je jedan zvaničnik Glasu Amerike u Vašingtonu.\nIračke snage su, uz podršku vazdušnih napada koalicije koju predvode Sjedinjene Države, ušle u centar Ramadiju protekle nedelje.\nDo sada nije bilo pouzdanih izveštaja o žrtvama, a i dalje je nejasno koliko civila se nalazi u centru Ramadija, na oko 100 kilometara zapadno od Bagdada. Portparol iračke vlade je rekao da je većina stanovnika pobegla u sklonište u obližnjoj bolnici.\nAmerička vojska kaže da je izvedeno njmanje 29 vazdušnih napada na ciljeve Islamske države tokom prošle nedelje – tri napada u blizini Ramadija u nedelju na ponedeljak, u kojem je ranjeno 12 džihadista.\nPukovnik Stiv Voren, američki portparol za operaciju protiv Islamske države je izjavio da je od maja, koalicija izvela 630 vazdušnih napad na i oko Ramadija i da je obučila neke od iračkih vojnika kako da preuzmu kontrolu nad gradom.\nTokom napredovanja vladinih snaga u Anbaru, irački premiejr Hajder al-Abadi zarekao se da će u 2016. teroristička Islamska država biti poražena širom zemlje.


Generalni direktor “Er Srbije” Dane Kondić rekao je da ponovno uspostavljanje letova za Tiranu predstavlja pogodnost za više od dva miliona pripadnika albanske dijaspore u Evropi.\n“Oni će sada imati više izbora za putovanja i bolju mogućnost povezivanja sa njihovom domovinom preko našeg čvorišta u Beogradu. Ova linija će takođe doprinijeti razvoju dolaznog turizma u Albaniju”, rekao je Kondić.\nLinija Beograd – Tirana pruža odličnu dvosmjernu povezanost preko matičnog aerodroma “Er Srbije”, “Nikola Tesla” u Beogradu, ka 17 poslovnih i turističkih destinacija širom Balkana, Evrope i Mediterana, uključujući Moskvu, Stokholm, Brisel, Pariz, Kopenhagen, Dizeldorf, Rim, Prag, Štutgart, Podgoricu, Tivat, Berlin, Beč i Cirih.\nLetovi preko aerodroma “Nikola Tesla” u Beogradu su osmišljeni tako da omoguće maksimalno povezivanje sa destinacijama na Bliskom istoku, u Aziji, Africi i Australiji, uz podršku “Etihad ervejza”, partnera sa udjelom u vlasništvu “Er Srbije”. Srna\nTagovi: dane kondicer srbijaletovitirana


Đerlek: "Deluje mi da se dobro nosim sa pritiskom" - Sportske.net\nĐerlek: "Deluje mi da se dobro nosim sa pritiskom"\nNakon još jedne dobre partije u prvom timu šampiona Srbije Armin Đerlek je napravio osvrt na sve ono što mu se događalo u prethodnih nekoliko meseci.\nVijaređo Kup - Blistaju Partizanovi klinci, sledi dvoboj za prvo mesto u grupi!Partizan - Svi pričaju o Sveti, a Miletić je ovo ''milion i prvi put'' rekaoKup - ''Čukina'' lekcija Kruševljanima, šok u Novom Sadu!Đukić sve zadovoljniji, Jagodić govorio o sitnicamaPartizan ulazi u formu, prvi je polufinalista Kupa Srbije!\nFudbaleri Partizana prevazišli su krizu rezultata i vratili se na pobednički kolosek kroz duele sa Radom, Čukaričkim i Javor Matisom, a na poslednja dva susreta trener Đukić ukazao je poverenje dvojici fudbalera koji bi trebalo da predstavljaju budućnost kluba.\nDefanzivac Svetozar Marković i vezista Armin Đerlek odlično su pokazali na Banovom brdu i u Ivanjici. Đerlek je debitovao u Lučanima tako da je od početka prolećnog dela sezone već upisao četiri nastupa.\n"Mnogo mi je pomoglo šest meseci u omladincima, tu sam vratio formu i fizičku spremu, a onda mi je šef dao šansu na pripremama koju sam iskoristio. Šansu već dobijam i u prvenstvu. Deluje mi da se dobro nosim sa pritiskom i da dobrim igrama vraćam za ukazano poverenje", rekao je Đerlek za "Partizanov vesnik".\nOno što posebno može da raduje stručni štab jeste posvećenost koju Armin Đerlek pokazuje na treninzima i utakmicama i činjenica da može da da ogroman doprinos na obe strane terena.\n"Šef Đukić traži od nas da svi radimo za ekipu što je i logično. Utakmicu ne dobija pojedinac nego tim i prvenstvo osvaja tim. Meni nije teško, uvek ću se prilagoditi ekipu i raditi ono što je najbolje za nju", dodao je Đerlek.\nTalentovani vezista stigao je u Partizan pre godinu dana iz OFK Beograda, ali malo ljudi zna da je još 2011. godine obeležen kao potencijalno pojačanje crno-belih.\n"Ja sam bio polaznik Partizanovog kampa 2011. godine na Zlatiboru. Od tada sam u nekom Partizanovom notesu i od tada me prate. Nije bilo suđeno da dođem odmah ali jesam kasnije i drago mi je zbog toga. Iskoristio bih priliku sve mlađe generacije da dođu na taj kamp jer tamo rade najbolji treneri", kazao je mladi vezista.\nKako mu nije pošlo za rukom da odmah pristupi mlađim kategorijama crno-belih Armin je zaobilaznim putem ostvario zacrtani plan.\n"Hteo sam da budem deo Partizana, za početak omladinske škole. Nisam tada sanjao o prvom timu jer nisam znao u kom smeru će sve to da ide. Nisam očekivao da ću ovoliko da postignem. Stvari su se odvijale sve bolje i bolje tako da je i moje razmišljanje išlo ka tome da budem jednog dana prvotimac. Moj san se ostvario kada sam debitovao i upoznao Sašu Ilića i saigrače", rekao je Đerlek.\nPred Arminom su tek veliki izazovi ali raduje što posle nekoliko dobrih izdanja ne mašta o "kulama i gradovima" već ostaje posvećen svojim obavezama.\n"Život je takav, ima i dobrih i loših trenutaka. Trudim se da ostanem isti. U jednom trenutku si dobar, u drugom nisi a ljudi kod nas se zalete pa si ili majstor ili ništa ne znaš. Zbog toga se trudim da ostanem isti i da radim maksimalno", konstatuje Đerlek.\nPorodica mu živi u Novom Pazaru i ona mu je ujedno najveća podrška.\n"Oni su moja velika podrška, uvek su bili tu za mene, i u dobrim i u lošim trenucima. Hvala im na tome, mnogo su mi pomogli u mom razvoju", završio je Đerlek.\nPriliku da upiše još jedan prvenstveni nastup u crno-belom dresu, ali i da se predstavi "Grobarima" u Humskoj Armin Đerlek će imati u nedelju kada Partizan na svom terenu dočekuje Radnik iz Surdulice.


HomeDRUŠTVOSve ostavine uskoro samo kod notara\n06/12/2021Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Vesti, za slajder0\nSvi osnovni sudovi mogli bi uskoro da poveravaju javnim beležnicima objedinjeno sastavljanje smrtovnice i raspravljanje zaostavštine, rečeno je na petom godišnjem savetovanju javnih beležnika, koje je održano na Kopaoniku u prisustvu 150 notara iz cele Srbije.\nIzmenama zakona bilo bi omogućeno da se sve ostavine odmah poveravaju javnim beležnicima tako da naslednici ne bi morali da čekaju nekoliko meseci da se završi procedura u sudu. Pored toga, najavljene su izmene i dopune Zakona o javnom beležništvu, koje bi unapredile postupak upisa u katastar nepokretnosti, a u pripremi je i platforma za digitalno arhiviranje dokumenata.\n– Uspeli smo da za sedam godina postojanja javnog beležništva u Srbiji ostvarimo kontrolu pravnog prometa, povećanje pravne sigurnosti građana i rasterećenje rada pravosuđa. Siguran sam da ćemo u narednom periodu učiniti javnobeležnički sistem još efikasnijim. U toku je i nekoliko akcija u kojima neposredno komuniciramo sa građanima u nameri da im što više približimo našu delatnost i korist koju imaju od uspostavljanja javnobeležničkog sistema – rekao je predsednik Javnobeležničke komore Srbislav Cvejić i posebno zahvalio Ministarstvu pravde na podršci.\nCvejić je istakao da je na nedavnoj konferenciji Savezne notarske komore Nemačke u Berlinu, posvećenoj notarijatu u jugoistočnoj Evropi, ocenjeno je da javno beležništvo u Srbiji najviše napreduje.\nJavni beležnici su na Kopaoniku razmenili iskustva iz svakodnevnog rada sa građanima, a savetovanju su prisustvovali i predstavnici Ministarstva pravde, Pošte Srbije, sudije apelacionih sudova iz Novog Sada i Kragujevca i profesori Pravnog fakulteta u Beogradu. Vršilac dužnosti direktora Pošte Zoran Đorđević predstavio je beležnicima detalje buduće platforme „e-notar” za arhiviranje dokumentacije i digitalizaciju javnobeležničke građe.


Specijalizovani sajam „REKLAMA-2019“ u Ekspocentru Moskva | TIK RF\nSpecijalizovani sajam „REKLAMA-2019“ u Ekspocentru Moskva\nObaveštavam Vas da će u sajamskom kompleksu „Ekspocentar“ u Moskvi od 21. do 24. oktobra biti održan specijalizovani sajam „REKLAMA-2019“ (www.reklama-expo.ru) – međunarodna manifestacija, koja za cilj ima da na ruskom tržištu predstavi usluge i tehnologije u oblasti reklame, oglašavanja i marketinga.\nDogađaj se organizuje uz podršku Trgovinsko-industrijske komore RF, Udruženja agencija za komunikaciju, Međunarodnog neprofitnog udruženja firmi iz oblasti reklama i suvenira, kao i drugih stručnih udruženja.\nNa Međunarodnom specijalizovanom sajmu „REKLAMA“ mnogobrojne kompanije iz celog sveta izlažu svoje proizvode, usluge i tehnologije, a pored toga se organizuju prateći događaji, kao što su okrugli stolovi, forumi, seminari, i sl.\nInteresovanje za manifestaciju „REKLAMA-2019“ do sada su izrazile mnogobrojne kompanije koje se bave izradom reklama različitog formata, distribucijom materijala za štampanje, marketinške agencije, štamparije, proizvođači opreme i tehnologija koje se koriste u reklamiranju (display sistemi, štampači), grafički dizajneri, specijalisti nabavke iz državnih i gradskih ustanova, predstavnici državnih organa.\nZbog svega navedenog sajam „REKLAMA-2019“ predstavlja odličnu mogućnost za uspostavljanje saradnje sa kompanijama iz Rusije i drugih zemalja sveta.


POLJOPRIVREDA NAJBRŽE RASTUĆI SEKTOR LIZING INDUSTRIJE | agroekonomija\napril 9, 2014 by agroekonomija\nPOLJOPRIVREDA NAJBRŽE RASTUĆI SEKTOR LIZING INDUSTRIJE\nPrema istraživanju koje je sprovela Asocijacija lizing kompanija Srbije, najbrže rastući sektor lizing industrije je poljoprivreda, sa stopom rasta od 39 odsto. Za godinu dana, vrednost novozaključenih ugovora je porasla za 7 miliona evra, te je na kraju 2013. godine neto nabavna vrednost poljoprivrednih mašina i opreme iznosila 25 miliona evra. Najčešće finansirani predmeti na lizing bili su traktori, kombajni, priključna mehanizacija, silosi, sušare, sistemi za navodnjavanje, rashladne komore, plastenici, mešaone hrane i sistemi za prijem i isporuku mleka.\n„U poslednjih nekoliko godina, lizing se profilisao kao značajan način finansiranja nabavke osnovnih sredstava, pa procenjujemo da je samo u 2013. godini, približno 50 odsto kombajna finansirano putem lizinga, odnosno blizu 40 odsto traktora veće vrednosti“.\nPročitajte više na: http://poljoprivreda.info/?oid=12&id=1208\nThis entry was posted in Uncategorized and tagged lizing, mašine, osnovna sredstva, poljoprivreda.


Ljudi provjeravaju štetu nastalu kada je raketa pogodila kamp za raseljene ljude, tokom borbi između rivalskih naoružanih grupa, u Tripoliju, Libija, 2. septembra 2018.\nSpecijalni izaslanik Ujedinjenih nacija u Libiji pozvao je strane u sukobu na poštovanje prekida vatre u prijestolnici, Tripoliju. Portparol ministarstva zdravlja u Tripoliju saopštio je da je broj mrtvih osmog dana borbi 47, uz 129 ranjenih.\nNapori da se ispregovara prekid vatre u glavnom gradu Libije se nastavljaju, uprkos povremenom granatiranju i razmjeni vatre koncentrisanoj u južnom dijelu Tripolija.\nIzaslanik UN, Ghassan Salame, pozvao je strane u sukobu na razgovore na neotkrivenoj lokaciji u utorak.\nU međuvremenu, libijski kanal vijesti, 24 news, tweetovao je u ponedjeljak fotografiju delegacije libijskih lidera koji pokušavaju da posreduju u prekidu vatre između zaraćenih milicija.\nTV je javio ranije da se više borbi vodilo u ponedjeljak između takozvane Sedme brigade iz Tarhouna i rivalske milicije "Thavar Tripoli".\nDrugi stanovnik Tripolija tweetovao je u nedjelju da on i njegovi prijatelji nastavljaju da igraju karte i puše tradicionalne arapske vodene lule nargile, dok slušaju borbe u daljini.\nLokalni mediji prenijeli su da se sukobljene milicije bore za kontrolu nad važnim vojnim kampom Jarmouk.\nKamel al-Marash, libijski analitičar koji živi u Parizu, rekao je za Hurra TV da borbe koje su u toku nisu bile neočekivane i da različite milicije pokušavaju da preuzmu kontrolu nad centrima moći u Tripoliju.\nOn je rekao da premijer iz Nacionalnog jedistva, Fayez Seraj, nije u stanju da formira jedinstvene nacionalne bezbjednosne snage ili vojsku, otkako je stigao u Tripoli 2015. i da suprotstavljene milicije pod kontrolom ministarstava unutrašnjih poslova i odbrane vode borbe oko kontrole banaka, ministarstava i vojnih pozicija.\nNeki analitičari optužili su Sedmu brigadu iz Tahiouna da tajno kuje planove za zauzimanje Tripolija za istočnolibijskog vojnog komandata, generala Khalifa Haftera, ali Marash insistira na tome da je izvještaj "potpuno netačan". Glas Amerike nije mogao da potvrdi niti negira taj izvještaj.


Seksualno zlostavljanje maloletnika u Katolickoj crkvi\nTanjug 11. februara 2022. 17:39\nMADRID – Španska pokrajina Navara objavila je danas izveštaj u kojem je identifikovala 52 slučaja seksualnog zlostavljanja maloletnika u institucijama Katoličke crkve tokom 70 godina, u okviru jedne od prvih zvaničnih istraga Španije o zlostavljanju u crkvi.\nU izveštaju regionalne vlada Navara i Javnog univerziteta Navara\nnavodi se da je od 1948. godine više od 31 sveštenika i pripadnika crkve, od kojih je 21 učitelj u školi, zlostavljalo maloletnike u više od 17 škola i crkvenih institucija u toj pokrajini.\nMinistar pravde u vladi Navara Eduardo Santos rekao je da su ovi slučajevi „vrh ledenog brega“, prenosi Rojters.\n„Ovo nije problem Katoličke crkve, već je problem unutar Crkve da hrišćanska zajednica živi u užašu i sa zabrinutošću. Ovaj izveštaj je pokušaj da se sazna istina“, naveo je Santos na konferenciji za novinare.\nOn je dodao da se javilo još najmanje sedam navodnih žrtava u Navaru nakon što je izveštaj završen.\nOptužbe o široko rasprostanjenom zlostavljanju dece, koje su vršilil katolički sveštanici, i mogućem zataškavanju Katoličke crkve tek sada izbijaju na videlo u Španiji, nekoliko godina nakon što su slični skandali potresli Katoličku crkvu u drugim zemljama, kao što su SAD, Irska i Francuska.


Maloljetnicima određen pritvor nakon ubistva u Sarajevu, prevezeni u KPZ Orašje – Glas Krajine | Informativni portal\nYou are at:Home»Crna hronika»Maloljetnicima određen pritvor nakon ubistva u Sarajevu, prevezeni u KPZ Orašje\nMaloljetnicima određen pritvor nakon ubistva u Sarajevu, prevezeni u KPZ Orašje\nSudija za maloljetnike Općinskog suda u Sarajevu odredio je jednomjesečni pritvor dvojici maloljetnika, uhapšenih nakon ubistva Ronalda Osmanovića (21) u naselju Saraj-Polje, potvrdila je Amra Hodžić, portparol Općinskog suda.\nPritvor je određen Ejjubu D. (15), koji se sumnjiči da je nožem usmrtio Osmanovića, te Silviju G. (17), koji se tereti da je sjekirom pokušao ubiti Ejjubovog brata Davuda D. (17).\nSjednica na kojoj je razmatran prijedlog bila je zatvorena za javnost.\nNezvanično Dnevni avaz saznaje da je Sudska policija dobila nalog za sprovođenje dvojice maloljetnika u Kaznenopopravni zavod (KPZ) u Orašju.\nPrevious ArticlePet finalista iz BIH na Evropskom prvenstvu Gyor 2019\nNext Article Nazif Gljiva za 70. rođendan poželio je “nemoguće”?\nUz prijetnje radnici eksplozivnom napravom iz kladionice ukrao 500 KM


PREDSTAVLJEN II REGULATORNI INDEKS SRBIJE\nKvalitet regulatornog okruženja u našoj zemlji dostiže tek 41,8% željenog standarda, a najproblematičnija tačka zakonodavnog procesa je sprovođenje zakona, pokazao je drugi godišnji Regulatorni indeks Srbije (RIS) koji su NALED i USAID predstavili javnosti, 5. juna 2014. godine u Danas konferens centru. Reč je o oceni koju je Vlada zaslužila za kvalitet, javnost i predvidljivost pripreme propisa, ažurnost sprovođenja zakona, regulatorno opterećenje privrede i dostupnost informacija.\nU uvodnom delu prisutnima su se obratili Ernst Bode, član Upravnog odbora NALED-a i Joe Lowther, direktor USAID Projekta za bolje uslove poslovanja koji su se usaglasili da je vrednost RIS-a za 2014. znatno bolja od prethodne godine (31,7%), ali da je bez obzira na određeni napredak, kvalitet propisa i način njihovog donošenja i primene i dalje kamen spoticanja za privrednike.\nVladimir Marinković, potpredsednik Narodne skupštine RS rekao je da Vlada i parlament, kao i druge relevantne institucije mogu da koriste analize NALED-a kao vodič jer ukazuju na slabosti i daju smernice u kom pravcu i na koji način državni organi treba da rade.\nRegulatorni indeks Srbije predstavili su Branko Radulović, stručni saradnik NALED-a i Slobodan Krstović, saradnik za ekonomske analize u NALED-u.\nKako je rečeno na skupu, privredi je potrebna stabilna politika (bez naglih zaokreta u zakonskim rešenjima), veća pravna sigurnost (dosledna primena zakona), jeftinija i efikasnija administracija i transparentnija komunikacija sa državnom upravom. Prema RIS-u, navedeni aspekti privrednog okruženja nisu na zadovoljavajućem nivou.\nDrugu godinu za redom, Vlada i ministarstva najnižu ocenu (12,6) beleže za ažurnost sprovođenja zakona, najviše zbog kašnjenja sa donošenjem podzakonskih akata. Veoma mali pomak napravljen je i u otklanjanju troškova koje privredi nameće primena propisa, a posebno izostanak daljeg ukidanja parafiskalnih nameta (ocena 29,7).\nJedina komponenta koja je kao i 2012. bila zadovoljavajuća jeste dostupnost informacija, pre svega zahvaljujući kvalitetu internet strana ministarstava, ali je čak i u okviru ove komponente jedan od indikatora neopravdano nizak: tek nešto više od pola ministarstava (10 od 18) odgovorilo je na upit građana u okviru istraživanja NALED-a. Osim toga, iako se za sve veći broj nacrta zakona organizuju javne rasprave, efekti ovih rasprava nisu vidljivi, a evidentno je da se i dalje 2/3 zakona usvaja po hitnom postupku.\nKako bi proverio validnost RIS-a, NALED je sproveo istraživanje stavova privrede na uzorku od 250 preduzeća. Veliko podudaranje (87,5%) percepcije privrednika i Regulatornog indeksa govori nam da je privreda svesna realne slike kvaliteta regulatornog okruženja, a s druge strane govori da je RIS dobar pokazatelj mišljenja privrede i stanja zakonodavnog procesa u Srbiji.\nU okviru konferencije NALED i USAID premijerno su prikazali peti spot u zajedničkoj antibirokratskoj kampanji “Pitajte kada” – Đavolja posla, koji u fokus stavlja loše strane radnog zakonodavstva iz ugla nezaposlenih. Dosadašnji pregovori o novom zakonu o radu usmereni su na rešavanje prava zaposlenih i poslodavaca dok je više od 750.000 registrovanih nezaposlenih lica neopravdano zapostavljeno iako je upravo zbog njih najviše potrebna izmena zakona.


Još 1.393 novoobolela, 22 preminula - Glas Zaječara\nHome Društvo Još 1.393 novoobolela, 22 preminula\nU Srbiji je u poslednja 24 sata registrovan 1.393 novozaražena od korona virusa i 22 preminula.\nUkupno u našoj zemlji do sada su 371.216 osoba obolelo od ovog virusa, a registrovano je 3.730 smrtnih slučajeva.\nNa bolničkom lečenju je trenutno 5.362 pacijenta, od kojih je 201 na respiratorima.\nU poslednja 24 sata testirana je 9.099 osoba, a ukupno od marta 2.468.821.\nPodsećamo, gradonačelnik Zaječara Boško Ničić, saopštio je putem društvene mreže fejsbuk da na osnovu 64 novoobrađena PCR i Ag uzorka, u poslednja 24 h, na teritoriji grada Zaječara imamo sedamnaest (17), novih, covid-19 pozitivnih osoba ( 26,5% od broja testiranih), dok je jedna osoba preminula.\nPrethodni tekstNičić: Jedna osoba preminula u Zaječaru, još 17 novoobolelih od korona virusa


Bajec: Nije ovo dobro raspoloženje Vučića, već...\nIzvor: B92, 19.Maj.2017, 18:58\nEkonomista Jurij Bajec ocenio je da bi najavljeno značajnije povećanje plata u javnom sektoru doprinelo rastu bruto domaćeg proizvoda (BDP).\n"Nadam se da je premijer Aleksandar Vučić prilikom obećanja povišice plata od deset odsto zaposlenima u javnom sektoru, a i minimalca imao u vidu da se planirani rast BDP-a od tri odsto ne može dostići samo rastom investicija i izvoza, već i potrošnje", rekao je Bejec agenciji Beta.\nDodao je da "obećanje o povećanju >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << plata ne treba shvatiti samo kao posledicu dobrog raspoloženja premijera već i činjenice da rast BDP vuku sva ta tri faktora, investicije, izvoz i potrošnja a potrošnja ne može da raste ako se ne povećaju plate i penzije".\nOn smatra da je posle dve godine rigorozne štednje potrebno da se stavi akcenat i na povećanje potrošnje.\n"Verujem da je premijer imao u vidu i ispravljanje onoga što je učinjeno 2014. godine kada su plate i penzije smanjene. Sada plate i penzije treba pre svega vratiti na nivo na kome su bile, a zatim govoriti o povećanju", rekao je Bajec.\nPenzionerima koji imaju manje od 25.000 dinara i kojima nije smanjivana penzija to bi, prema njegovim rečima, bilo još jedno povećanje, ali penzionerima kojima je progresivo oduzimano, a do sada im je penzija uvećana dva puta po 1,25 i 1,5 odsto, treba još dosta povećavati primanja da bi se vratilo oduzeto.\nProfesor Fakulteta za ekonomiju, finansije i administraciju (FEFA) u Beogradu Mihailo Crnobrnja cenio je da povišica plata u javnom sektoru od 10 odsto moguća ali je pitanje da li je to "pametno".\nOn je agenciji Beta rekao da obećano uvećanje primanja zaposlenih u javnom sektoru treba dovesti u korelaciju sa rastom produktivnosti i očekivanim rastom BDP od tri odsto za ovu godinu.\n"Vlada Srbije na čelu sa Aleksandrom Vučićem prvo treba da vrati onaj deo plata i penzija koji je oduzet 2014. godine. Nisam siguran da za povećanje od deset odsto postoji ekonomsku oslonac", rekao je Crnobrnja.\nPenzije veće od 25.000 dinara su od novembra 2014. godine umanjene za 22 odsto, a iznos preko 40.000 dinara umanjen je za 25 odsto, dok su plate u javnom sektoru iznad tog iznosa umanjene 10 odsto.\nN1 televizija: Bajec: Povećanje plata bi doprinelo rastu BDP-a\nVaseljenska TV: Kad se vraćanje dela otetih plata i penzija naziva „povećanje“


Poznate dame kao muze modnih dizajnera na Belgrade Wedding Show-u - LookerWeekly.com magazin\nPosetioce Belgrade Wedding Show-a, u subotu 8. decembra već od 10 sati, pored brojnih izlagača očekuje bogat program, a jedan od najzanimljivijih segmenata uslediće istoga dana u popodnevnim časovima, u hotelu Hilton.\nNajavljujući brojna prijatna iznenađenja, organizator sajma specijalizovani časopis o venčanjima Reci DA između ostalog nagovestio je da će prvog sajamskog dana u 16 časova posetioci imati priliku da razgovaraju sa vlasnicima salona venčanica i dizajnerima koji izlažu svoje kreacije, ali i sa njihovim muzama – poznatim damama, ali njihova imena sve do sada nisu bila otkrivena.\nU samom finišu priprema za beogradski sajam venčanja koji se 8. i 9. decembra održava na novoj lokaciji, u hotelu Hilton, otkriveno je da će među muzama salona venčanica i modnih dizajnera biti popularne voditeljke voditeljke Marija Ergelja, Bojana Ristivojević, Mila Čurčiuć i Jovana Jovanović. Jedna od muza koje će u subotu 8. decembra od 16 časova biti na beogradskom sajmu venčanja je i manekenka Tijana Stojisavljevic, a u istoj ulozi naći će se i uticajna influenserka Mila Vujusić (milas_homemade_ ).\nPored popularnih dama koje će posetiti štandove salona venčanica i dizajnera sa kojima sarađuju, u isto vreme u sajamskoj sali dešavaće se i jedinstven modni performans u kome će premijerno biti predstavljene zanimljive kreacije dizajnerke Tijane Todorović. Jedna od učesnica ovog performansa je popularna manekenka Tamara Nikolić.\nVeć sada je jasno da vlada veliko interesovanje i za besplatne radionice na kojima će oba sajamska dana nove wedding trendove predstavljati profesionalci iz različitih oblasti.\nI u subotu i u nedelju radionicu će održati poznata šminkerka i influenserka Jovana Arsić, kao i uvažena doktorka Yoanna Batsialou. Pored njih, na svojim radionicama govoriće jedna od najuticajnijih domaćih influenserki Tamara Ćosić (@lepasvakidan), stilistkinja Vanja Pantin zajedno sa influenserkom Mimom Zečević, kao i Stevan Radivojević, omiljeni frizer mnogih dama iz našeg javnog života. Osim njih, na program je i radionica Sandre Drinčić, osnivača istoimenog Feng Shui Institut, čija predavanja uvek izazivaju neverovatno veliku pažnju.


SDP: Koga Vlada FBiH želi prisluškivati, da li se radi o građanima ili opoziciji - Klix.ba\nSDP: Koga Vlada FBiH želi prisluškivati, da li se radi o građanima ili opoziciji\n11.12.2015. u 13:30\nU povodu Prijedloga Budžeta Vlade Federacije BiH, u centrali Socijaldemokratske partije BiH održana je press konferencija na kojoj su se novinarima obratili Elvir Karajbić, šef kluba zastupnika SDP BiH u Zastupničkom domu Parlamenta FBiH i Aner Žuljević, delegat SDP BiH u Domu naroda FBiH.\nPrema riječima Elvira Karajbića, u Prijedlogu Budžeta FBiH za 2016. godinu za provođenje antikorupcionih zakona opet nisu predviđena dovoljna finansijska sredstva za funkcionisanje posebnih odjela Tužilaštva i Vrhovnog suda.\n"Vlada FBiH na budžetske zahtjeve Vrhovnog suda FBiH nije odgovorila pozitivno, odnosno, čak je i planirala smanjenje broja uposlenih u ovom Sudu za 11 izvršilaca. Također, Vlada FBiH i u federalnom Tužilaštvu planira smanjenje broja zaposlenika za devet, što je jako zabrinjavajuće. Ovim Vlada FBiH direktno krši Zakone o suzbijanju korupcije i organizovanog kriminala. Očekivali smo da će nam određene političke stranke praviti probleme prilikom donošenja seta antikorupcionih zakona, ali nismo očekivali da Vlada bude ta koja neće poštovati ove zakone", rekao je Karajbić.\nDodaje da je s druge strane Vlada povećala finansijska sredstva u Budžetu u kojima direktnu moć njihove raspodjele ima ministar, odnosno pojedinac, što znači da će ministri imati priliku dijeliti finansijska sredstva prema njihovoj želji, što je netransparentno trošenje budžetskih sredstava građana FBiH.\nOn je istakao da informacija o tome kako će dio sredstava Budžeta Vlada FBiH trošiti po svom Programu, predstavlja dodatnu netransparentnost.\nAner Žuljević smatra da je prekršen Poslovnik o radu Doma naroda Parlamenta FBiH, jer je Prijedlog Budžeta dostavljen šest dana prije sjednice Doma naroda, dok Pravilnik nalaže da dokumenti budu dostavljeni deset dana ranije.\n„Nastavlja se neodgovorna i amaterska praksa Vlade FBiH u dostavljanju dokumenata članovima Doma naroda, jer, faktički, delegati do sjednice zakazane za 17. decembar, nemaju vremena za dostavljanje amandmana na Budžet. Mi smo ranije, radi ovakve prakse, slali apelacije nadležnim sudovima, a nadamo se da će sudovi donijeti odluke kojima će zaustaviti javašluk Vlade FBiH sa Fadilom Novalićem na čelu. Prijedlog Budžeta za 2016. je napravljen tako da se izašlo u susret rukovodiocima Domova, koji će samostalno raspolagati finansijskim sredstvima, ali se izašlo u susret i Predsjedniku FBiH, kome su izdaci povećani za 300.000 KM, a sa druge strane, govori se kako je Budžet u finansijskoj dubiozi", kazao je Žuljević.\nŽuljević je rekao da je najviše zabrinjavajuće što je Vlada FBiH namijenila milion KM za rad Federalne uprave policije za posebne sigurnosne namjere, odnosno za nabavku nove opreme za priskluškivanje, iako FUP već raspolaže sa takvom opremom.\n"Zato postavljamo pitanje koga to Vlada želi prisluškivati i da li se tu radi o prisluškivanju građana ili opozicije? Zato očekujemo jasan odgovor po ovom pitanju", zaključio je Žuljević.


KARADZIC U NEVOLJI | Institute for War and Peace Reporting\nKARADZIC U NEVOLJI\nBivsi lider bosanskih Srba Radovan Karadzic nalazi se u nezavidnoj situaciji\nVesti o hapsenju Dragana Obrenovica 15. aprila verovatno su uznemirile bivseg lidera bosanskih Srba Radovana Karadzica.\nU vreme kada je Srbija sve kooperativnija sa Hagom, partija koju je osnovao Karadzic, Srpska demokratska stranka, SDS, u Republici Srpskoj, RS, htela bi da ga se resi kao balasta proslosti.\nSFOR je u Bosni nakon sest meseci pauze nastavio sa hapsenjima. U Kozluku kraj Zvornika uhapsen je Dragan Obrenovic, potpukovnik vojske RS, i odmah deportovan u Hag.\nCarla del Ponte, glavni tuzilac Medjunarodnog tribunala za ratne zlocine u Hagu, hapsenje Obrenovica, protiv koga je 9.aprila podignuta zapecacena optuznica za zlocine nad bosnjackim civilima i vojnicima iz jula 1995.godine u Srebrenici, ocenila je kao znak da je SFOR "pokrenuo novi talas hapsenja".\n"To je dobar znak", rekla je Del Ponte.\nOna vec mesecima ostro kritikuje pasivno ponasanje medjunarodnih trupa u Bosni, koje su poslednju akciju hapsenja izvele 13.oktobra prosle godine. Tada je doslo do okrsaja sa Jankom Janjicem Tutom, 43-godisnjim optuzenikom iz Foce u istocnoj Bosni. On je deaktivirao rucnu bombu, od koje se nije odvajao otkad je saznao da je na haskoj listi. Poginuo je, kao i najmanje dva vojnika SFOR-a koji su ucestvovali u hapsenju, mada SFOR to nigde nije zvanicno saopstio.\nSFOR je zbog rizika sa kojima se suocio u hapsenju Janjica, izbegavao hapsenja optuzenih za ratne zlocine u Bosni.\nMozda je zato izbor i pao na Obrenovica, koji je bio neuporedivo laksi cilj od pokojnog Janjica ili Radovana Karadzica, optuzenog ratnog lidera bosanskih Srba.\nNaime, Obrenovic se tokom prosle godine dva puta dobrovoljno odazvao pozivu istrazitelja Tribunala da ga u grupi oficira Vojske RS saslusaju u svojstvu osumnjicenog.\nSaslusanja su obavljena u Banjaluci, a saslusani su imali garancije Tribunala da 48 casova nakon sastanka sa istraziteljima nece biti hapseni.\nKako je tada izjavio istraziteljima, a to potvrdjuje i njegov advokat Krstan Simic, Obrenovic je bio spreman da se dobrovoljno odazove pozivu iz Haga ukoliko se nadje na optuznici.\nZa vreme hapsenja u kome su ucestvovala trojica muskaraca i jedna zena, odeveni u civilnu odecu, Obrenovic nije pruzao otpor.\nHapsenje Radovana Karadzica i njegov odlazak u Hag ni izbliza nece biti tako jednostavano kao u slucaju Obrenovic. Ali, to vec sad izgleda neizbezno. Bivsi lider SDS-a krije se izgleda u planinama istocne Bosne, okruzen sa dvadeseak najodanijih ljudi iz svog obezbedjenja.\nPoslednja akcija SFOR-a usledila je samo tri dana posto je u Sarajevu boravio americki drzavni sekretar Colin Powell. Izvor IWPR u krugovima medjunarodne zajednice u Sarajevu tvrde da se sam Powell saglasio da SFOR nastavi sa hapsenjima. Istina, tvrdi isti izvor, on je to ucinio nerado, posto se americka administracija zvog "pasivne uloge na Balkanu" nasla pod snaznim pritiskom nevladinih organizacija i clanova prethodne administracije predvodjenih Richardom Holbrookom i Madeline Albright.\nDrugi los znak za Karadzica jeste hapsenje bivseg jugoslovenskog predsednika Slobodana Milosevica u Beogradu. Iako jugoslovenske vlasti uporno tvrde da je Milosevic optuzen za dela za koja treba da odgovora srpskim sudom, niko ne sumnja da je njegovo izrucenje Hagu samo pitanje vremena.\nIstovremeno, vlasti u Beogradu napravile su korak prema Hagu najavom saveznog zakona o saradnji s Tribunalom i hapsenjem Milomira Stakica, nekadasnjeg gradonacelnika opstine Prijedor, u RS.\nStakic, optuzen za zlocine nad Bosnjacima tokom 1992.godine u tom gradu u severozapadnoj Bosni, izrucen je Hagu po nalogu Del Ponte. Ona je u Beograd u januaru donela dve zapecacene optuznice sa imenima optuzenih iz RS koji se kriju u Srbiji. Na jednoj je bilo Stakicevo ime, a na drugoj Stojana Zupljanina, ratnog sefa policije RS u Banjaluci, optuzenog za maltretiranje i proterivanje Bosnjaka i Hrvata iz tog dela RS.\nPosto je jugoslovenski predsednik Vojislav Kostunica enegricno protestovao zbog Stakicevog izrucenja, Zupljanin je jos uvek na slobodi.\nSve to, medjutim, ne znaci da Karadzic moze da nadje utociste u Srbiji pred poterama SFOR, iako su na vlast posle njegovog zakletog neprijatelja Milosevica dosli Kostunica i Djindjic, sa kojima je saradjivao nakon sto se razisao s Milosevicem.\nO atmosferi medju potencijalnim optuzenicima iz RS koji su se sklonili u Beograd najbolje govori anegdota u cijem je sredistu Velibor Ostojic, nekadasnji visoki funkcioner Karadziceve vlasti.\nOstojic, koji je otisao u Srbiju pre vise od dve godine, posto je saznao da bi se njegovo ime moglo naci na zapecacenoj optuznici za zlocine nad Bosnjacima u Foci, podneo je vlastima u Beogradu zahtev za jugoslovensko drzavljanstvo.\nNekoliko dana nakon Stakicevog izrucenja, Ostojic je pozvan iz kabineta saveznog ministra policije Zorana Zivkovica da mu licno uruci drzavljanstvo.\nShvatajuci to kao poruku da bi mogao biti izlozen pritisku da se preda Tribunalu u Hagu, Ostojic je odustao od posete Zivkovicu i uzimanja dokumenata o drzavljanstvu.\nPored nagovestaja o prekidu medjunarodne kolebljivosti i jasnih indicija o saradnji Beograda s Hagom, Karadzevic je ostao i bez zastite vlasti u Banjaluci, cak i u svojoj Srpskoj demokratskoj stranci, SDS. Kao sto je hapsenje Milosevica priblizilo Hagu, ono je pojacalo pritisak stranaca na Banjaluku za izrucenje Karadzica.\nCarla del Ponte je nedelju dana pre Milosevicevog hapsenja, boraveci u Banjaluci, Mladenu Ivanicu, reformskom premijeru RS, sugerisala da lokalna policija uhapsi Karadzica. U zamenu za to, obecala je Del Ponte, Tribunal je spreman da oslobodi pet srpskih zatvorenika iz Seveningena da se brane pred lokalnim sudovima.\nMedjutim, Ivanicev je odgovorio da vlada nema politicku snagu za hapsenje Karadzica, sa kojim se solidarise vecina zitelja RS.\nTo, medjutim, ne znaci da vecina u vlasti RS ne prizeljkuje hapsenje Karadzica, koji je postao pretezak balast za taj bosanski entitet.\nAli, glavni pritisak Zapada nije usmeren na Ivanicevu vladu, nego na SDS, koju je 1990. osnovao Karadzic.\n"Da se SDS zaista promenila kao sto zeli da se predstavi, mogli su do sada izruciti Karadzica Haskom tribunalu", cesta je recenica kojom Thomas Miller, americki ambasador u BiH, ilustruje ostricu medjunarodnog pritiska za Karadzicevo izrucenje.\nIako je SDS u novembru prosle godine ubeljivo pobedila na izborima u RS, medjunarodna zajednica joj nije dozvolila ulazak u vladu, uslovljavajuci ga izrucenjem Karadzica kao dokaz da se ta partija reformisala.\nZa sada SDS, dosta nevesto, zeli da se ogradi od Karadzica iako nijedan funkcioner te partije nema snage da to javno ucini.\nUmesto toga "neimenovani izvor blizak rukovodstvu SDS" rekao je banjaluckom magazinu "Reporter" da ta stranka Karadzica vise ne smatra svojim clanom jer je njegovo clanstvo "odumrlo samo od sebe".\n"Karadzic vec godinama ne ucestvuje u radu stranke i uopste politicki ne deluje u SDS, pa je sasvim razumljivo da ga vise ne smatramo clanom SDS", rekao je "Reporterov" neimenovani sagovornik.\nMlako odricanje od Karadzica, nije samo potez adresiran na medjunarodnu zajednicu vec i na partijsko clanstvo. Ovim odricanjem SDS pokusava da izbegne podelu u partiji, gde vecina mladih funkcionera, koji nisu neposredno ucestvovali u ratu, zele da se odrekne Karadzicevog nasledja.\nJedan reformski opredeljen mladi funkcioner te partije rekao je za IWPR da raspolaze informacijama prema kojima bi se, ukoliko se SDS jasno ne odrekne Karadica, "mogla ocekivati haska hapsenja nekih visokih funkcionera partije".\nKaradzic se tako se nasao u najvecoj nevolji od sredine 1996.godine, otkada se krije od Haskog tribunala.\nPoput Milosevica u Beogradu, on je postao veliki problem ne samo svojoj vladi vec i partiji koju je osnovao. Njegovo hapsenje tako sve vise postaje pitanje tehnicke procene SFOR-a koliki bi rizik sa sobom nosilo.


Naslovna Info Korona virus Dom zdravlja Novi Sad počinje testiranje na korona virus\nDom zdravlja u Novom Sadu prvi je dom zdravlja u Srbiji koji će od danas početi da radi testiranje pacijenata sumnjivih na korona virus.\nDirektor Doma zdravlja u Novom Sadu, Veselin Bojat je za TV Prva rekao da su zaposleni u dva respiratorna centra i trećem respiratornom centru namenjenom za decu Doma zdravlja bili nekoliko dana u Institutu za javno zdravlje Vojvodine gde su obučeni kako se uzima bris u slučaju sumnje na zarazu COVID-19.\n„Ne treba građani sad da pohrle u resporatorne centre. Radiće se testiranje kod osoba koje su ranije bile proglašavane sumnjivim ili vrlo verovatno zaraženim“, rekao je Bojat.\nŠta je izolacija, samoizolacija, a šta karantin – pojmovi u vezi sa korona virusom\nNaveo je i da je Dom zdravlja Novi Sad od ponedeljka intenzivirao telefonsku komunikaciju sa građanima, pa su tako od ponedeljka do danas lekari obavili više od 14.000 poziva.\nTakođe je rekao da je služba ginekologije ove nedelje pozvala sve trudnice i proveravala kakvo je njihovo stanje i da li možda ima nekih promena u odnosu na prethodni pregled.\nBojat je dodao da su to isto radili i drugi lekari Doma zdravlja Novi Sad, a sve u cilju da građani ostanu kod kuće.\n„Naš zadatak je da za pacijente budemo na raspolaganju 24 sata“, rekao je Bojat i naveo da je Dom zdravlja Novi Sad dobio 150 mobilnih telefona, tako da svaka ordinacija pozive može da primi na mobilne telefone u slučaju da su fiksni telefoni zauzeti.\nPrethodni tekstDa li je korona virus opasan za mlade?\nSledeći tekstVažna obaveštenja za korisnike Nacionalne službe za zapošljavanje


Objavljivanje baze podataka na SharePoint lokaciji - Access\nObjavljivanje baze podataka na SharePoint lokaciji\nKada objavite bazu podataka programa Microsoft Office Access 2007 na Windows SharePoint Services 3.0 lokaciji, drugi članovi vaše organizacije će moći da rade sa bazom podataka.\nPonovo objavite bazu podataka na SharePoint lokaciji\nKada objavite bazu podataka na SharePoint lokaciji, možete da delite podatke sa drugim osobama koje koriste SharePoint lokaciju i nastavite da koristite Access kao izloženu aplikaciju za obrasce, izveštaje i upite u bazi podataka.\nPostoje dva načina na koja možete da radite sa objavljenom bazom podataka. Ako ste dizajner baze podataka, možete da napravite upite, obrasce i izveštaje koji koriste podatke sa SharePoint lokacije. Ako ste korisnik baze podataka, možete da upotrebite Access da biste uneli, pregledali i analizirali podatke sa SharePoint lokacije.\nMožete da objavite bazu podataka koju ste već kreirali ili da je napravite od jedne ili više tabela koje su povezane na SharePoint liste ili biblioteke. Kada su podaci sa SharePoint liste ili biblioteke povezani na Access tabelu, možete da kreirate prikaze za te liste ili biblioteke koji su zasnovani na obrascima, upitima i izveštajima u programu Access. Na ovaj način dozvoljava vam se da napravite Access aplikaciju koja prati podatke na vašoj SharePoint lokaciji.\nNa primer, ako vaša SharePoint lokacija sadrži liste koje prate pitanja korisničkih usluga i skladište informacije o zaposlenima, možete da kreirate baze podataka u programu Access kao izloženu aplikaciju za te liste. Možete da napravite Access upite da biste analizirali te probleme i Access izveštaje da biste oblikovali i objavili pisane izveštaje za statusni sastanak tima. Ako osobe imaju pristup na računarima, Access upite i izveštaje postaju dostupne na meniju Prikaz za SharePoint listu. Kada osobe da biste prikazali listu na SharePoint lokaciji, oni mogu Pronađite i otvorite upiti, izveštaje i druge objekte Access tako što ćete kliknuti na meniju " Prikaz ".\nKada po prvi put objavite bazu podataka na SharePoint lokaciji, Access obezbeđuje listu Web servera kojom se olakšava navigacija do lokacije na kojoj želite da objavite podatke, kao što je biblioteka dokumenata. Nakon što objavite bazu podataka, Access pamti lokaciju tako da ne morate ponovo da tražite server kada objavljujete promene.\nObjavljivanje baze podataka na SharePoint lokaciji dostupno je samo za datoteke baza podataka koje su sačuvane u formatu programa Office Access 2007.\nRad sa podacima na SharePoint lokaciji\nAko želite da kreirate bazu podataka koja je zasnovana na SharePoint liste, možete da pokrenete iz SharePoint liste. Možete da kliknite na dugme Otvori u programu Microsoft Access na meni Radnje za SharePoint liste i zatim odaberite stavku za povezivanje sa podacima na SharePoint lokaciji. Zatim možete da kreirate obrasce, izveštaje i upite za podatke, kao i druge liste koje dodajete u bazi podataka.\nKada objavite bazu podataka u biblioteci na SharePoint lokaciji, objekti koje kreirate u programu Access dostupni su drugim osobama za upotrebu u meniju Prikaz za SharePoint listu. Kada druga osoba otvori prikaze, Access objekti su dostupni samo za čitanje. Da biste ažurirali prikaze, možete da ažurirate odgovarajuće objekte uređivanjem baze podataka koju ste objavili.\nDok rade sa objavljenom bazom podataka, drugim osobama će biti zatraženo da sačuvaju lokalnu kopiju. Promene se skladište lokalno sve dok ih druge osobe ne objave. Na ovaj način se obično ubrzavaju performanse i omogućava lakši oporavak podataka u slučaju greške na mreži. Kada promenite podatke ili objekte, morate ponovo da objavite bazu podataka pre nego što promene postanu dostupne drugim osobama.\nAccess obezbeđuje nekoliko dugmadi kojima vam se dozvoljava lak rad sa podacima iz SharePoint listi, na primer, da kreirate obaveštenja i da izmenite kolone za liste. Kada koristite Access za uređivanje tabela koje su povezane sa SharePoint listama u objavljenoj bazi podataka, dugmad su dostupna u grupi SharePoint lista na kartici Lista sa podacima\nKada objavite bazu podataka na SharePoint lokaciji, baza podataka postaje dostupna osobama koje imaju dozvolu za rad sa lokacijom. Ako imaju dozvolu da promene liste na lokaciji na kojoj ste objavili bazu podataka, kao što je biblioteka dokumenata, druge osobe mogu da ažuriraju bazu podataka. Ako imaju dozvolu za doprinošenje u listama na SharePoint lokaciji, osobe mogu da dodaju podatke u bazu podataka. Ako imaju dozvolu da pregledaju liste, osobe mogu da pregledaju podatke u bazi podataka.\nPonovno objavljivanje baze podataka\nKada objavite bazu podataka na SharePoint lokaciji, a zatim promenite podatke, trebalo bi da ponovo objavite bazu podataka kako bi najnovije promene bile sačuvane. Kada ponovo objavite bazu podataka, ona se navodi kao dostupna baza podataka pri sledećem otvaranju programa Access.\nKada objavljujete bazu podataka, možete da počnete od postojeće baze podataka ili da napravite bazu podataka pomoću listi na SharePoint lokaciji.\nKliknite na Dugme Microsoft Office , postavite pokazivač Objavi , a zatim kliknite na Serveru za upravljanje dokumentima.\nUpišite URL adresu SharePoint lokacije na kojoj želite da objavite bazu podataka.\nAko ste istu lokaciju koristili kada ste poslednji put otvorili Access, baza podataka se pojavljuje u dijalogu Objavi na Web serveru.\nNapomena : Ova opcija je dostupna samo ako je baza podataka sačuvana u formatu programa Office Access 2007.\nIzaberite biblioteku, kao što je biblioteka dokumenata, u kojoj želite da objavite bazu podataka, a zatim kliknite na dugme Otvori.\nU polje Ime upišite ime datoteke za bazu podataka.\nNapomena : Kada otvorite bazu podataka iz SharePoint lokacije, bićete upitani da sačuvate lokalnu kopiju.\nPonovno objavljivanje baze podataka na SharePoint lokaciji\nNakon što promenite podatke ili dizajn baze podataka, trebalo bi da je ponovo objavite na SharePoint lokaciji. Kada ponovo objavite bazu podataka, Access pamti lokaciju tako da ne morate ponovo da je tražite.\nKada otvorite bazu podataka koja je objavljena na SharePoint lokaciji za uređivanje, na vrhu baze podataka pojavljuje se traka sa porukama sa dugmetom Objavi na SharePoint lokaciji. Ako traka sa porukama nije dostupna iz nekog razloga – na primer, ako ste tokom rada zatvorili traku sa porukama – možete da upotrebite komande za objavljivanje na dugmetu Microsoft Office.\nNa traci sa porukama kliknite na dugme Objavi na SharePoint lokaciji.\nNapomena : Ako ne vidite traku sa porukama sa dugmetom Objavi na SharePoint lokaciji , kliknite na Dugme Microsoft Office pokazivač na stavku Objavljivanje i zatim kliknite na Serveru za upravljanje dokumentima.\nU dijalogu Objavi na Web serveru uverite se da je prikazana biblioteka lokacija na kojoj želite da sprovedete ponovno objavljivanje.\nKliknite na dugme Da kada se od vas zatraži da zamenite kopiju baze podataka na lokaciji.


Vesti online / Vesti / Srbija / Položeni venci povodom Dana sećanja na poginule 1999. (FOTO)\nPomoćnik gradonačelnika Beograda Andreja Mladenović položio je venac na Spomenik žrtvama rata i braniocima otadžbine 1990-1999, povodom Dana sećanja na žrtve NATO bombardovanja 1999. godine.\nMinistar Nenad Popović polozio je venac kod spomenika Milici Rakić na Tašmajdanu\nKako prenosi gradski Sekretarijat za informisanje, Mladenović je istakao da je 20 godina od NATO agresije brzo prošlo, ali da rane koje su ostale ne mogu da zacele nikada.\n- Akcija koju su nazvali ''Milosrdni anđeo'' izazvala je smrt više od 2.500 ljudi, među kojima je bilo i osamdesetero dece. Ne smemo da zaboravimo ni jedan život koji je izgubljen tokom NATO agresije, jer su oni dati za slobodu naše zemlje i naroda - rekao je Mladenović na Savskom trgu u Beogradu.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić položio je vence\nVence na Savskom trgu položili su i predstavnici udruženja koja neguju sećanja na ratove i žrtve ratova devedestih godina 20. veka.\nMinistar unutrašnjih poslova, Nebojša Stefanović na obeležavanju 20 godina od početka NATO agresije.\n- Straževica je bila jedna od prvih meta NATO agresije na našu zemlju. Ponosno je stajala kao otpor i prkos svakom agresoru. Srbija je u poslednjih nekoliko godina konačno na pravi način počela da se obraća svojim herojima. Danas Srbiju nije sramota da se podseti na one koji su se za nju borili i to nikada ne smemo da zaboravimo - istakao je Stefanović.\nPoslednja NATO bomba\nDSS u Pionirskom parku "postavio spomenik" pod nazivom Poslednja NATO bomba. Okupljenima su se obratili se predsednik DSS Milos Jovanovic i predsednik Omladine DSS i clan Predstavnistva stranke Zdravko Veselinov.


- Sandžak Danas – Sandžak Danas\njul 19, 2021, 23:59 pm\nGradonačelnica Sarajeva Benjamina Karić danas je u poseti Novom Pazaru. Razgovori na temu saradnje bratskih gradova, kao i konkretni planovi na kojima počiva partnerstvo, temelje se, poručeno je, isključivo na potrebama građana.\n„Imamo mnoštvo mogućnosti da povezujemo naše gradove, posebno kroz različite obrazovne, kulturne i sportske programe. Radićemo na povezivanju mladih, sportista i kulturnih radnika u narednom periodu”. Ona je istakla da je Novi Pazar grad dobrodošlice i srdačnosti, te da se ona tokom posete oseća kao kod svoje kuće. Zato, između ostalog, prema rečima gradonačelnice Sarajeva „Novopazarke i Novopazarce građani Sarajeva osećaju kao svoj, bratski narod“.\nDa dva grada, sem zajedničkog osnivača povezuje mnogo toga, od istorije i tradicije do kulture i sporta. Bratski gradovi povezani su i činjenicom da mnogo Novopazaraca živi u Sarajevu. Upravo su ti ljudi, poreklom iz ovog kraja, najčvršći most saradnje dve zemlje i dva grada. Multietnička nit i multikulturalnost karakteristike su oba grada, na šta smo takođe, izuzetno ponosni. Saradnju u različitim oblastima, obraćajući posebnu pažnju na interesovanja i potencijale mladih, unapredićemo u narednom periodu. Grupa lekara iz Bosne i Hercegovine došla je u naš grad prošle godine, u momentima najvećih razmera pandemije u Novom Pazaru.\nPored medicinske pomoći građanima, Kanton Sarajevo je Novom Pazaru pružio i dragocenu novčanu pomoć, što nikada nećemo zaboraviti. Dešavanja u protekolom periodu dodatno su zbližila Novopazarce sa građanima Sarajeva.\nNakon sastanka sa gradonačelnicom Sarajeva obišli smo novopazarsku Staru čaršiju.\nPrevious PostMijatović poručio Vulinu: Ti si psihički bolesnik, jadni su Srbi ako ti praviš “srpski svet” Next PostTradicionalno na dan Arefata: Promijenjen pokrivač Kabe


Sportske.net - Majkl i Džavai nahvalili crno-bele\nKrilo Barselone Pit Majkl konačno je kao pobednik napustio beogradski Pionir, za koji je rekao da mu je jedno od najomiljenijih mesta da igra košarku, a priznao je i da mu je laknulo što njegov promašaj u finišu meča nije odlučio pobednika i što je njegov tim posle 15 godina slavio u Beogradu.\n"Uvek je teško igrati protiv Partizana u Pioniru. Trener radi sjajan posao sa ovim igračima, na terenu su kao mašine, igraju tvrdo i definitivno su neverovatni, kod kuće su jedan od najboljih timova u Evropi. Sjajno je igrati u Pioniru, publika je prosto neverovatna, to su navijači za koje želite da igrate i svako voli ovde da igra", rekao je Majkl agenciji Beta posle utakmice sa Partizanom.\nBarselona je u četvrtak posle produžetka pobedila Partizan sa 68:67 i tako pobedila prvi put posle 1997. godine.\nMajkl je u završnici sam šutirao trojku, ali je promašio. Isti igrač je pre skoro tri godine imao poslednji šut na utakmici, ali je i taj promašio.\n"Sećam se i onog šuta, a ovaj je bio lakši. Ovde su 'tvrdi obruči', teško je šutirati trojke. Osećao sam se dobro, Si-Džej (Volas) mi je uputio sjajan pas. Nisam imao 'flešbekove' jer je sada bilo drugačije. Mislio sam, doduše, da će on da šutira, a ja sam se spremao za skok, bio sam malo u raskoraku, ali nema opravdanja, šutirao sam i promašio", rekao je Majkl.\n"Ali, važno je da smo pobedili, jer da nismo, govorilo bi se da Pit Majkl ne zna da igra protiv Partizana. Ovako je ispalo dobro, doneli smo Barseloni pobedu prvi put posle 15 godina i osećaj je sjajan", rekao je uz osmeh američki internacionalac.\nCentar Barselone i bivši igrač Partizana Nejtan Džavai kazao je da je emotivno doživeo povratak u Pionir.\n"Proradile su mi emocije. Utakmica je bila tvrda i teška za mene. Igrao sam ovde pred navijačima koji su me podržavali. Jako je teško u Pioniru, ovo nam je najteža utakmica ove sezone", rekao je Džavai.\nOvaj Australijanac je doneo pobedu Barseloni, jer je blokriao poslednji šut Dejana Muslija, ali nije posle meča hteo da uzima zasluge za trijumf, niti je rekao da mu je ta blokada pružila posebno zadovoljstvo.\n"To je nešto što je moj posao, da probam da blokiram šuteve. Tome nas uče svaki dan na treningu. Imao sam priliku, desilo se. Bilo je teško. Povratak ovde je neverovatan, proradile su mi uspomene i uvek je dobro vratiti se. Partizan ima jako talentovan tim. Poznajem (Vladimira) Lučića, (Dragana) Milosavljevića i (Bogdana) Bogdanovića, a (Leo) Vesterman je sjajan i veoma talentovan", rekao je Džavai.


Kako su Brisel i Priština združenim snagama prevarili Srbe | NetLineSystem.com\n17.10.2019 Šest godina od kako je potpisan Briselski sporazum nikome nije jasno da li je on mrtav ili je još na aparatima za održavanje. Činjenica je da nije ispunjena samo odredba koja ide u korist srpskog naro\nŠest godina od kako je potpisan Briselski sporazum nikome nije jasno da li je on mrtav ili je još na aparatima za održavanje. Činjenica je da nije ispunjena samo odredba koja ide u korist srpskog naroda.\nU vreme kada je ovaj sporazum potpisan između Beograda i Prištine, a uz posredovanje EU i tadašnje visoke predsednice EU baronice Ketrin Ešton, činilo se da se stvari pomeraju sa mrtve tače. Tako je i bilo, dok na red nije došla realizacija Zajednice srpskih opština, što je jedina dogovorena stavka koja je Beogradu garantovala prisustvo na Kosovu i Metohiji.\nKetrin Ešton, „kuma“ ovog sporazuma, ističe sada da u njeno vreme nije bilo crvenih linija i da od Srbije nije traženo da prizna Kosovo, a od Kosova da sebe negira kao državu.\nGde je u međuvremeno zapelo u Briselu ili bolje rečeno — ko je u međuvremenu iscrtao te crvene linije? Da li je i koliko Evropska unija kriva što ovaj sporazum nije realizovan?\nProfesor Pravnog fakulteta u Beogradu doktor Bojan Milisavljević kaže da nije tačno da nisu postojale crvene linije od samog početka pregovora.\n„Smatram da je EU u velikoj meri odgovorna za neizvršenje Briselskog sporazuma. Što se tiče crvenih linija, EU je imala stava po kome je nezavisnost Kosova stvarnost. EU je, u stvari, od početka zaključenja ovog sporazuma bila opredeljena za podršku nezavisnom Kosovu i Metohiji“, mišljenja je naš sagovornik. Briselski sporazum je, dodaje on, specifičan po svemu, posebno zato što se EU tu pojavila kao ugovarač između Beograda i Prištine, što je čini još odgovornijom.\n„Prvo, zato što se sama nije aktivno trudila da se odredbe sporazuma sprovode, već je krivicu uglavnom prebacivala na jednu stranu (Beograd) za neizvršenje obaveza. Drugo, protok vremena je pokazao de je EU kao institucija nesposobna da razreši odnos Beograda i Prištine, a to sada pokazuje i činjenica da je Amerika imenovala svog specijalnog izaslanika za ove pregovore“, napominje doktor Milisavljević.\nNaš sagovornik je spreman da veruje da Zajednica srpskih opština od samog početka nije bila projekat na koji je EU blagonaklono gledala i da je upravo zato ostala nerealizovana, jer oni to ne žele.\nZSO nisu ni hteli\n„Oni su to i stavili u sporazum zbog insistiranja naše strane, a, iskreno, ništa od toga nisu želeli da sprovedu u praksi“, uveren je naš sagovornik.\nDoktor Milisavljević ne spori, pritom, da je u određenom trenutku ovaj sporazum imao neku određenu ulogu, ali da je njegova svrha izgubljena. Strane su se u međuvremenu toliko udaljile, počev od taksi, pa nadalje, što EU nije uspela da spreči, a nije ni imala volje ni želje za to.\nSporazum su potpisali Ivica Dačić i Hašim Tači. Njime je predviđeno osnivanje Zajednice srpskih opština na severu Kosova i Metohije, koja bi se formirala nakon lokalnih izbora po kosovskim zakonima, koji su bili zakazani za 3. novembar 2013. godine. Pored toga, sporazumom je predviđeno ukidanje bezbednosnih struktura i pravosudnih institucija Republike Srbije na Kosovu i Metohiji.\nRegionalnog komandanta policije za četiri opštine sa većinskim srpskim stanovništvom na severu Kosova trebalo bi da imenuju načelnici tih opština. Apelacioni sud u Prištini bi uspostavio komisiju u kojoj bi većinu činile srpske sudije i koja bi bila nadležna za sve većinski srpske opštine…


Academ Link - Srbija punopravni član Erazmus plusa\nSrbija punopravni član Erazmus plusa\nSrbija je ove sedmice postala punopravna članica programa Erazmus plus Evropske unije, što za obrazovne ustanove u našoj zemlji znači da će moći samostalno da konkurišu za projekte i da će im na raspolaganju biti veći budžeti.\nOd 2014. godine do sada srpske škole i fakulteti za projekte su konkurisali samo u društvu školskih ustanova iz drugih zemalja koje su punopravni članovi ovog najvećeg obrazovnog programa EU, čija sredstva iznose 14,7 milijardi evra.\nČlanstvo smo stekli na osnovu sporazuma koji su u Briselu potpisali Mladen Šarčević, ministar prosvete, i Tibor Navračič, Evropski komesar za kulturu, omladinu i obrazovanje. Osim Srbije, status punopravne članice programa Erazmus plus ima još samo pet zemalja koje nisu u EU – Norveška, Turska, Lihtenštajn, Makedonija i Island.\nErazmus plus obezbeđuje finansiranje projekata za saradnju u tri oblasti: obrazovanje, mladi i sport. Ministar Mladen Šarčević je istakao da je ovo prilika za studente i srednjoškolce da učestvuju u razmenama, ali i za nastavnike da dobiju sredstva za stručno usavršavanje.\nU Ministarstvu prosvete ističu da obrazovne ustanove putem ovog programa dobijaju sredstva za sprovođenje projekata koji u njima podržavaju razvoj, primenu inovativnih praktičnih rešenja i razmenu iskustava na evropskom nivou. Zaposleni u institucijama, kao i učenici, mogu da odlaze na kratkotrajne razmene u evropske zemlje. U Srbiji se trenutno realizuje više od 300 projekata „Erazmus plusa” u kojima učestvuju škole, omladinske organizacije, univerziteti, preduzeća…\nRazmene obuhvataju više od 2.000 studenata i oko 300 nastavnika, učenika i omladinskih radnika godišnje, a od početka sprovođenja programa 2014. godine Srbija je na prvom mestu u regionu po broju odobrenih projekata, ali i po količini sredstava koja su nam dodeljena i broju osoba koje odlaze na razmene u EU.\n– Do sada su obrazovne institucije, kao i organizacije koje se bave mladima, učestvovale u projektima ukupne vrednosti veće od 67 miliona evra, a broj nastavno-naučnog osoblja, studenata i učenika koji su u otišli na međunarodne razmene u evropske zemlje veći je od 5.800. U oblasti preduniverzitetskog obrazovanja Republika Srbija je iz ovog programa 2017. godine dobila milion evra, a 2018. oko 1,7 miliona evra. Punopravnim učešćem u Erazmus plusu budžet će se konstantno povećavati – naglašavaju u Ministarstvu prosvete i dodaju da je novostečeni status i jedan od predviđenih koraka ka članstvu u EU, u okviru pregovaračkog poglavlja 26 – obrazovanje i kultura.