ZABRANITI FIZIČKO KAŽNJAVNJE DETETA U PORODICI Za dve godine 55 slučajeva fizičkog nasilja dece od strane odraslih\nNe postoji jedinstven recept za odgajanje koji se može primeniti na svu decu, u svim situacijama, ali roditelji treba da izbegavaju sve postupke koji su štetni za decu i koji dugoročno nemaju efekta.\nSmatraju to u instituciji Ombudsmana za ljudska prava BiH, koja je predstavila specijalni izveštaj „Zabrana fizičkog kažnjavanja deteta u BiH“, pripremljen uz podršku Unicefa.\nOmbudsmani podsećaju da je fizičko kažnjavanje odraslih zabranjeno i kažnjivo u svim situacijama i sredinama, a dece uglavnom samo u ustanovama obrazovanja i vaspitanja, socijalne brige i ustanovama za izvršenje krivičnih sankcija.\nOni, između ostalog, ističu da ne mogu prihvatiti da naše društvo čak i odobrava kada se istovremeno deca izlažu nekom obliku fizičkog napada ili nasrtaja, povređivanja ili zastrašivanja radi kažnjavanja ili disciplinovanja, piše Srpskainfo.\n– Dobre roditeljske veštine su uče i stiču, a roditeljska ljubav ne znači davanje potpune i neograničene slobode. Bilo bi dobro da roditelji nastoje da kritikuju i disciplinuju ponašanje svog deteta, a ne samo dete ili njegovu ličnost – smatraju u ovoj instituciji.\nRezultati istraživanja ukazuju na to da se slučajevi fizičkog nasilja nad decom u BiH prijavljuju, ali je pretpostavka da u praksi slučajeva fizičkog kažnjavanja koje primenjuju roditelji ili druge odrasle osobe ima mnogo više.\n– Svesni da izričita zabrana fizičkog nasilja nad decom u široj i stručnoj javnosti izaziva dosta rasprava i polemike, Ombudsmani bez obzira na to žele da upozore nadležna tela da što pre treba, kroz zakonske norme, zabraniti fizičko kažnjavanje deteta u porodici. Neophodno je da se zabrana jasno definiše i sankcioniše – navodi se u ovom izveštaju, te konstatuje da je reč o obavezama koje moramo ispuniti uvažavajući međunarodne standarde, te da se smatra da fizičko kažnjavanje ima štetne posledice po dete.\nKako ističu, u BiH fizičko kažnjavanje dece još nije adekvatno tretirano, te pojedini porodični zakoni moraju da se menjaju i dopune.\nZabranjeno u RS, ali ne u FBiH i Brčko distriktu\nFizičko kažnjavanje dece je tako zabranjeno u RS, dok u FBiH i Brčko distriktu ne postoji jasna zakonska zabrana takvog kažnjavanja u porodici.\nOmbudsmani smatraju i da nije dovoljno doneti zakone, već da je to samo prvi korak u stvaranju okruženja u kojem će se poštovati detetovo ljudsko dostojanstvo i pravo na zaštitu od ugrožavanja psihičkog i fizičkog integriteta, kakvu imaju i odrasli.\n– Istovremeno se mora raditi i na podizanju svesti o pozitivnom i odgovornom roditeljstvu. Za primenu zakona neophodno je da se pripremi teren i sistemska podrška porodici radi nenasilnog rešavanja problema i izbora alternativnih oblika disciplinovanja deteta – navode iz institucije Ombudsmana.\nIstiču, međutim, da zabrana fizičkog kažnjavanja deteta ne znači zabranu odgajanja i disciplinovanja djeteta, nego zahteva nove metode, te strpljivo i dosledno postavljanje granica.\n– Postoje i nefizički oblici kažnjavanja, kada se deca verbalno vređaju, omalovažavaju i zastrašuju, ignorišu, ponižavaju, koji su okrutni i ponižavajući, te takođe u suprotnosti s Konvecijom o pravima deteta – ističe se u izvještaju.\nNajčešće prijavljuju roditelji\nU RS je za prethodne dve godine evidentirao 55 slučajeva fizičkog kažnjavanja 56 dece od strane odraslih, podaci su MUP-a RS.\nNajviše je dece starosti do 14 godina, a zatim onih starosti od 16 do 18 godina. Najčešće su slučajeve prijavljivali roditelji, a mnogo ređe škole, sama deca, medicinske ustanove, centri za socijalni rad itd.\nU 39 slučajeva podneti su izvještaji o počinjenom krivičnom delu, a u 14 slučajeva zahtevi za pokretanje prekršajnog postupka.


4G T E4 7YD\nM 4F8 I\nD 8 4 AIP\nNOVOSTI IZ FIRME FABBRICA – REALIZACIJA PROJEKTA „TREE OF LIFE”\nGrandiozna konstrukcija TREE OF LIFE (DRVO ŽIVOTA) nije samo skulptura koja je ukrašavala centralni deo italijanskog pavilijona, već je postala i referentna tačka EXPO sajma 2015 koji se zvanično završio poslednjeg dana meseca oktobra.\nPodsećamo, Renner Italija je kompanija koja je izabrana, da svojim premazima na vodenoj bazi, koji su dobro poznati po svom izuzetnom kvalitetu i trajnosti, ofarba impresivnu drvenu konstrukciju koja predstavlja pomenutu manifestaciju.\nTokom šest meseci trajanja ove međunarodne manifestacije, više od 29 miliona ljudi je posetilo ovaj sajam i uživalo u preko 7000 različitih promocija organizovanih od strane zemalja učesnica. Na sve posetioce ovog sajma, izuzetan utisak je ostavila ova impozantna drvena konstrukcija.\nZa izuzetnu svetlosnu scenografiju ove raskošne skulpture pobrinuo se Koert Vermeulen i ACT svetlosni studio prema ideji umetničkog direktora M. Balich-a i studija Gioforma.\nSvetosna scenografija, osmišljena kao dnevni i noćni performans – uspešna je sinergija svetlosnih efekata, vode, laserskih zraka, vatrometa i muzike, predstavlja revolucionarni koncept performansa koji spajaju klasičnu arhitekturu sa naprednim tehnologijama.\nPo rečima umetničkog direktora M. Balich-a, nakon završetka manifestacije EXPO 2015, ova grandiozna skulptura biće najverovatnije premeštena u italijanski grad Brešu, u čast konzorcijuma Orgoglio-Brescia koji je uspešno realizovao ovaj projekat.


Tradicionalna međunarodna – eLearning konferencija na Univerzitetu Metropolitan – Studio B\nTradicionalna međunarodna – eLearning konferencija na Univerzitetu Metropolitan\nTradicionalna međunarodna – eLearning konferencija na Univerzitetu Metropolitan Studio B\nObjavljeno: 05.09.2018. 16:22 Izmenjeno: 05.09.2018. 16:23\nUniverzitet Metropolitan već devetu godinu za redom organizuje međunarodnu „eLearning konferenciju“ koja okuplja stručnjake iz oblasti učenja na daljinu.\nOsnovni cilj Konferencije je razmena iskustva, predstavljanje novih dostignuća i razmena mišljenja o inovativnim metodama u ovoj oblasti.\nOve godine Konferencija će biti održana 27. i 28. septembra, u prostorijama Univerziteta Metropolitan u Beogradu i okupiće stručnjake iz Škotske, Mađarske, Srbije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Slovenije, Makedonije, Grčke, Španije, Italije, Gruzije i Turske, a suorganizatori su Otvoreni Univerzitet Holandije i Matematički institut SANU.\nU fokusu Konferencije su personalizovano e-učenje, kombinovane metode učenja (tradicionalna i online nastava), e-ocenjivanje, e-učenje za studente sa invaliditetom, e-učenje u kompanijama, dok će specijalni okrugli sto biti organizovan na temu Kombinovanog učenja – pristup i primene.\nDeveta međunarodna eLearning konferencija na Univerzitetu Metropolitan biće otvorenog tipa i prilika da svi koji žele čuju najaktuelnije teme i dobiju informacije od vodećih stručnjaka iz ove oblasti, o prednostima koje pruža obrazovanje i usavršavanje putem učenja na daljinu (online).


Bela kuća: Kanadske vlasti planiraju da otvore most ka SAD\nTanjug 13. februara 2022. 21:03\nVAŠINGTON – Bela kuća je danas saopštila da kanadske vlasti planiraju da ponovo otvore ključni most ka SAD, nakon što su demonstranti i vozila oslobodili vitalnu trgovinsku rutu između dve zemlje.\nKanadske vlasti nameravaju da danas ponovo otvore most Ambasador nakon što završe neophodne bezbednosne provere, navela je savetnica Bele kuće za unutrašnju bezbednost Liz Šervud-Rendal u saopštenju, preneo je Rojters.\nSpremni smo da podržimo naše kanadske partnere kako bismo obezbedili obnavljanje normalnog slobodnog toka trgovine, istakla je ona.\nKanadska policija je uhapsila nekoliko osoba i uklonila demonstrante i vozila koja su blokirala vitalni trgovački put na granici sa SAD.\nBlokada mosta Ambasador u Vindzoru, u Ontariju trajala je šest dana.\nPolicija Vindzora saopštila je da je uhapsila nekoliko ljudi ne navodeći koliko ih je tačno uhapšeno.\nPolicija je, takođe, zaplenila vozila koja su se nalazila na mestu gde je demonstrirano, dodato je u saopštenju.\nDanas se na graničnom prelazu našlo više od 50 policijskih vozila, uključujući autobuse i blindirani automobil, dok je broj demonstranata pao na oko 45 sa otprilike 100 prethodnog dana.\nPremijer Ontarija Dag Ford proglasio je u petak vanredno stanje u provinciji na osnovu koga njegov kabinet može da izriče novčane kazne od 100.000 dolara i do godinu dana zatvora kao kaznu za ljude koji nastavljaju da ilegalno blokiraju puteve, mostove, šetališta i drugu krucijalnu infrastrukturu.\nProtesti „Konvoja slobode“, koji su u glavnom gradu Otavi započele kanadske kamiondžije organizvovani su u znak protivljenja prema merama ograničenja koje su uvedene zbog pandemije korona virusa i obavezne vakcinacije.


Naučna studija sa Exita pokazala – uz ograničenja ulaska, festivali nisu mesta masovnog širenja virusa! | Events in Serbia\nby Events in Serbia 20. jula 2021., 10:15 170 Views\nU Novom Sadu je u protekle dve sedmice sprovedeno naučno istraživanje, čiji je cilj procena uticaja održavanja EXIT festivala na širenje virusa Kovid-19, kao i stepen efikasnosti „Safe Events Serbia“ bezbednosnog protokola, koji je rigorozno primenjen na Exitu.\nIstraživanje je organizovalo stručno osoblje Doma zdravlja Novi Sad i udruženje Projekt Lab, pod rukovodstvom šefa istraživačkog tima, epidemiološkinje doc. dr Marije Milić.\n„U želji da ispitamo rizik od zaražavanja novim koronavirusom tokom poseta jednom masovnom događaju, a u situaciji kada se primenjuju sve preventivne mere, i kada se od svih posetilaca zahteva da su komplentno vakcinisani ili da imaju negativan test na koronavirus, odlučeno je da se tokom EXIT festivala sprovede naučna studija i na taj način iskoristi jedinstvena prilika da se dođe do novih naučnih saznanja o virusu. Dosadašnji preliminarni rezultati ukazuju na to da nije bilo pozitivnih među učesnicima studije, a detaljnije rezultate studije očekujemo uskoro“, izjavila je doc. dr Milić.\nUkupno 345 ispitanika je podeljeno u dve grupe – vakcinisane i one koji su na festival ulazili s negativnih testom. Oni su testirani pre ulaska na festival, od 8. do 10. jula, i samo jedna osoba je bila pozitivna, kojoj je naravno onemogućen ulazak na festival. Testiranje je ponovljeno nakon sedam dana, od 15. do 17. jula, i rezultati su i više nego ohrabrujući – u obe grupe nijedna osoba nije bila pozitivna na Kovid-19!\n„Uz rigoroznu kontrolu ulaska, ovakvi rezultati istraživanja su bili očekivani. Za konačnu analizu biće potrebno neko vreme, ali već sada se može reći, kako na osnovu istraživanja, tako i na osnovu kretanja dnevnog broja novozaraženih u Novom Sadu, da EXIT festival nije mesto masovnog zaraživanja virusom“, rekao je direktor Doma zdravlja Novi Sad Veselin Bojat.\nJoš jedan uverljiv dokaz da na Exitu nije bilo masovnog širenja virusa je i činjenica da ni 10 dana nakon početka festivala nije došlo do značajnog pogoršanja epidemiološke situacije u Novom Sadu, te da se dnevno kretanje virusa u periodu od 8. do 19. jula u ovom gradu ne razlikuje na prosek u ostatku zemlje.\nJoš jedan pokazatelj da na Exitu nije došlo do masovnog zaražavanja virusom jeste i preliminaran podatak da je od gotovo 20.000 stranaca, od kojih je većini bio potreban PCR test za povratak u zemlju porekla, samo jedan inostrani posetilac bio pozitivan na virus.\nU Evropi je do sada sprovedeno niz istraživanja na manjim događajima, i takođe su sva pokazala da, uz navedena ograničenja, koncerti i festivali nisu rizična mesta za prenošenje Kovida-19. Istraživanje na Exitu je prvo koje urađeno na masovnom događaju na kojem je bilo više desetina hiljada ljudi, pa se očekuje da njegovi rezultati mogu biti jedan od ključnih argumenata u borbi za povratak velikih događaja širom sveta.\n„Istraživanje s Exita dokazuje da se i tokom pandemije može naći način i model po kojem se i najmasovniji događaji mogu odvijati potpuno bezbedno. Ovo istraživanje je naš doprinos borbi celokupne muzičke industrije za daleko bolji tretman u evropskim i svetskim državama nego što je to do sada bio slučaj. Dokazali smo da smo bili skrajnuti nepravedno, i da više ne postoje nikakvi argumenti i opravdanja koja mogu da dozvole okupljanja na sportskim događajima, u kafićima ili tržnim centrima, a ne i na koncertima i festivalima. Pozivam našu celokupnu industriju da, kao što smo se mi izborili u Srbiji, udružimo snage i izborimo se za fer tretman naše scene na svetskom nivou“, izjavio je osnivač i direktor EXIT festivala Dušan Kovačević.\nMere ograničenja ulaska na Exitu su primenjivane rigorozno, izvršeno je preko 16.111 provera posetilaca sa Digitalnim zelenim sertifikatom, od kojih je čak 95 odsto njih imunizovano vakcinacijom. Za sve koji nisu posedovali validan Digitalni zeleni sertifikat, organizovano je besplatno testiranje. Za pet dana testirano je 18.336 osoba, a pozitivno je bilo njih 10 ili 0,05 odsto testiranih. Njima, naravno, nije bio dozvoljen ulazak na festival, već su brigu o njima preuzeli medicinski radnici. Posetioci iz inostranstva su proveravani u skladu s dokumentacijom s kojom su ulazili u zemlju, što je u velikom broju slučajeva bio PCR test.\nNaslovna fotografija: Exit festival\nnaučna studija sa exitasafe events serbia\nPrevious article Prvi Paradajz fest u Lebanu\nNext article Jedna i jedina: Guča


Srbija još nije dobila nijedno prihvatljivo rješenje za Kosmet\nOn je u intervjuu za američku TV mrežu "Ej-Bi-Si" i albansku televiziju "Klan" rekao da je kompromis rješenje za Kosovo i Metohiju, te naglasio da ni Srbi ni Albanci nemaju više djece, niti ljudi za ratovanje.\nVučić je istakao da su sa tim što je rekao svi u Evropi saglasni, ali i da niko neće da ga podrži zato što svi imaju interes svojih zemalja. On je naveo da je svjestan da u Srbiji najviše ljudi želi da se "zamrznuti konflikt nastavi", sa čime, kako je rekao, nije saglasan.\n"Spreman sam da čujem sve albanske prijedloge, da čujem sve prijedloge međunarodne zajednice, ali ti prijedlozi ne smiju i ne mogu da budu ponižavajući za Srbiju", rekao je Vučić.\nOn kaže da Albanci na Kosmetu pogrešno smatraju da su pobijedili Srbe. "Srbi, sa druge strane, u dobroj meri vide da Albanci nikada ne mogu da steknu državno-pravni legalitet na bilo koji način bez Srbije, bez Rusije, Kine u UN", naglasio je Vučić.\nOn je odbacio navode da briselski sporazum i formiranje zajednice srpskih opština na Kosmetu znači "bosnizaciju Kosova" i podjelu. Vučić je ocijenio da ZSO nije formirana ni nakon pet godina zato što je teško pojedinim političarima da objasne da albanski narod ne može sve da dobije, već da nešto moraju i da izgube. Prema njegovim riječima, Albanci na Kosmetu takođe traže razgraničenje, ali "samo što traže da imaju 100 odsto teritorije Kosova".\n"Ti odnosi su sa Srbijom čak najmanje suštinski loši, i verujem da će ići nabolje. Ako mislite da imaju dobre odnose sa BiH, sudeći prema izjavama bošnjačkog člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića nemaju, sa Mađarskom isto, a sa Slovenijom su odnosi još gori", rekao je Vučić.


Cena vakcine „Sputnjik V“ u inostranstvu manja od 20 dolara - 24.11.2020, Sputnik Srbija\nTroškovi vakcinacije protiv virusa korona vakcinom „Sputnjik V“, koja je napravljena na bazi humanog adenovirusa, na međunarodnim tržištima iznosiće manje od 20... 24.11.2020, Sputnik Srbija\n11:52 24.11.2020 (Osveženo: 11:56 24.11.2020)\nTroškovi vakcinacije protiv virusa korona vakcinom „Sputnjik V“, koja je napravljena na bazi humanog adenovirusa, na međunarodnim tržištima iznosiće manje od 20 dolara, što je najmanje duplo manje od cene vakcina slične efikasnosti, ali stvorenih na osnovu mRNK, navodi se na Tviter nalogu vakcine.\n„Cena jedne doze vakcine ‘Sputnjik V’ za međunarodna tržišta biće manja od 10 dolara, a vakcina se sastoji od dve doze. Dakle, vakcina ‘Sputnjik V’ biće dva ili više puta jeftinija od vakcina na bazi mRNK sa sličnom efikasnošću“, ističe se u saopštenju.\nVakcinacija vakcinom „Sputnjik V“ za državljane Rusije biće besplatna, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da će cena vakcine važiti od februara 2021. godine, a prve međunarodne isporuke ove vakcine počeće u januaru 2021. godine.\n„Oni kupci koji su nedavno podneli zahtev moći će da dobiju prve serije vakcine počev od marta 2021. godine“, precizira se u saopštenju.\n„Spremni smo da započnemo isporuke vakcine ‘Sputnjik V’ na međunarodna tržišta zahvaljujući partnerstvu sa proizvođačima u Indiji, Brazilu, Južnoj Koreji, Kini i još četiri zemlje“, objasnio je direktor ruskog Fonda za direktne investicije Kiril Dmitrijev.\nSuva forma vakcine\nRuski fond je sa svojim partnerima pokrenuo i proizvodnju suve forme ruske vakcine „Sputnjik V“ protiv virusa korona, koja omogućava isporuku u teško dostupne regione, uključujući i tropske krajeve, navodi se u saopštenju na Tviteru.\nDodaje se da se vakcina čuva na temperaturama od plus 2 do plus 8 stepeni Celzijusa.\n„Takav režim omogućava distribuciju vakcine na međunarodna tržišta, kao i proširenje njene upotrebe u teško dostupnim regionima, uključujući područja sa tropskom klimom“, precizira se na Tviteru.\nRanije je objavljeno da je druga privremena analiza podataka kliničkih ispitivanja vakcine „Sputnjik V“ pokazala efikasnost od 91,4 odsto 28. dana nakon prve doze, a efikasnost vakcine 42. dana nakon prve injekcije prelazi 95 odsto.


Otac utopljenog sirijskog dečaka moli svet da otvori vrata\nM. D. 24. decembra 2015. 18:00\nOtac trogodišnjeg Ajlana Kurdija čije je beživotno telo, koje je u septembru isplivalo na turskoj plaži, postalo simbol izbegličke krize, moli svet da otvori svoja vrata Sirijcima koji beže od rata.\n„U ovo doba godine želeo bih da vas sve zamolim da mislite na muke očeva, majki i dece koji traže mir i sigurnost. Tražimo od vas samo malo saosećanja“, kaže Abdulah Kurdi u video poruci koja će biti emitovana na dan Božića, a čiji je transkript objavio britanski Kanal 4.\nOn poručuje da bi želeo da ceo svet otvori svoja vrata Sirijcima jer, kako ističe, „veoma je teško kada neko zatvori vrata drugome, a kada se vrata otvore više se ne osećate poniženo“.\nDečak Ajlan se utopio kada se njegova porodica, koja se u Tursku sklonila od rata u Siriji, odlučila na očajnički pokušaj da dođe do Grčke u čamcu na naduvavanje, a šokantne fotografije njegovog beživotnog tela podstakle su evropske zemlje da potraže efikasan odgovor na rastuću migrantsku krizu, podseća AFP.\nU istoj nesreći život su izgubili i njegova majka Rihana i brat Galeb (4), a svi su sahranjeni u sirijskom gradu Kobaneu u septembru, nekoliko dana nakon tragedije.\nAbdulah Kurdi je pokušao da sa porodicom i još troje drugih Sirijaca pobegne iz tog grada u kojem je prošle godine više meseci vođena borba između kurdskih milicija i džihadista.


Evropljani bi da se reše zavisnosti od kineskih baterija - Auto Republika\nElektrifikacija je donela velike promene u automobilskoj industriji, i jedna od njih je zavisnost od dobavljača baterija, odnosno baterijskih ćelija.\nGlavni proizvođači locirani su u Kini, zapravo 80% ukupne svetske proizvodnje litijum-jonskih baterija odvija se upravo u ovoj zemlji. No, stvari bi uskoro mogle značajno da se promene, jer Evropljani žele da smanje sopstvenu zavisnost od kineskih dobavljača.\nNa osnovu izjava iz Evropske komisije da bi EU mogla da do 2025. godine pravi dovoljno baterija za sopstvene električne automobile, može se zaključiti da će uskoro doći do niza novih fabrika ovih komponenti na Starom kontinentu. Potpredsednik Evropske komisije, Maroš Šefčovič, kazao je da je uveren da će se Evropljani do 2025. godine oslanjati na sopstvenu proizvodnju baterija.\nTrenutno u Evropi se odvija gradnja 15 novih velikih fabrika baterija. Švedska kompanija Northvolt pravi pogone na domaćem tlu, kao i u Nemačkoj, potom kineski CATL gradi fabriku takođe u Nemačkoj, dok južnokorejski SK Innovation radi na proizvodnoj lokaciji u Mađarskoj.\nMaroš Šefčovič navodi da bi do 2025. godine evropske fabrike mogle da proizvode dovoljno baterija za oko šest miliona električnih automobila na godišnjem nivou. Ipak, to je samo početak elektrifikacije na Starom kontinentu, a iz Evropske komisije najavljuju da će biti neophodno još fabrika i investicija u ovom segmentu.\nPotpredsednik Northvolta, Džesper Vigart, izjavio je da se očekuju nova velika ulaganja. “Moramo stvoriti kompletan lanac snabdevanja u Evropi, ali i tržište rada kako bi ispratili sve zahteve automobilske industrije”, rekao je Vigart.\nDakle, Evropljani nameravaju da postanu samoodrživi kada je reč o elektrifikaciji i proizvodnji EV modela i baterija neophodnih za njihovo funkcionisanje.\ntags: baterije baterije za električne automobile elektrifikacija evropa\nprevious VW Golf 8 TGI pod lupom\nnext Evropska mreža javnih punjača za električne automobile nedovoljno razvijena\nSrbija će biti novi Kongo.\nPo broju crnaca? 😂😂😂\nPo kvalitetu života, životne sredine i ljudskim pravima\nRešiće se zavisnosti …\nMožda da pitaju NOKIU kako je rešila problem konkurencije sa Istoka?


SPREMA SE NEŠTO ŠTO SVET JOŠ NIJE VIDEO: "Projekat na kom radimo odavno je isplaniran i izazvaće finansijski šok i cunami od Evropske unije do Severne Amerike!" | Web-Tribune.com\nHome / U FOKUSU / SPREMA SE NEŠTO ŠTO SVET JOŠ NIJE VIDEO: „Projekat na kom radimo odavno je isplaniran i izazvaće finansijski šok i cunami od Evropske unije do Severne Amerike!“\n31. decembra 2014.\tU FOKUSU 12 Comments\nVašington vodi hibridni rat protiv Moskve. Ako i postoji bilo kakva sumnja povodom toga, sad bi trebalo da bude razvejana. Geopolitika, nauka i tehnologija, spekulacije, finansijska tržišta, informacioni tokovi, veliki poslovni konglomerati, inteligencija, masovne komunikacije, socijalni mediji, internet, popularna kultura, informativne mreže, međunarodne institucije, sankcije, auditorijum, javno mnjenje, nacionalizam, razna vladina tela i organizacije, civilizacijska konfrontacija, proksi ratovi, diplomatija, stvaranje međunarodnih alijansi, veliki poslovni ugovori, nevladine organizacije (NVO), ljudska prava, ugled, vojno osoblje, kapital, psihološke taktike – sve je to uključeno u taj hibridni (višestrani) rat. Na dnevnom nivou možemo videti kako se ova borba odigrava u etru ratnih pozorišta Ukrajine i Bliskog Istoka, kroz izjave i optužbe diplomata, kao i u ekonomskoj sferi.\nTakođe bi trebalo da budu prekinute debate i pitanja o tome da li je ovo novi Hladni rat – posthladnoratovski hladni rat – ili se stari Hladni rat nikada nije ni završio. Hladnoratovski mentalitet nikad nije usahnuo u Vašington Beltveju. Iz perspektive ruskih zvaničnika, jasno je da SAD nikad nisu zakopale svoje ratne sekire i da su nastavile ofanzivu. Raspad Varšavskog pakta, poraz Sovjeta i Istočnog bloka i gledanje kako se Sovjetski Savez demontira u 15 različitih republika nisu bili dovoljni za američke hladnoratovske jastrebove. Po njima, novoformirana Ruska Federacija morala je da bude utišana.\nPetro-politika takođe ima veliki udeo u ovom hibridnom ratu. Nisu samo cene energenata bile faktor borbe već i finansijska tržišta i nacionalne valute. Veštački pad cena nafte, ostvaren preplavljivanjem globalnog naftnog tržišta, sad je dodatno dobio na značaju opsadom ruske rublje. Sve ovo je deo nečega što izgleda kao ciljani dvosmerni napad na Rusku Federaciju, koji ima za cilj da smanji prihode Rusije kroz manipulaciju na tržištu putem ekonomskih sankcija i obaranja cena.\nTo je ono što bismo nazvali „dupli uzdah“ (američka uzrečica koja označava dvostruki problem, uglavnom finansijske ili ekonomske prirode; prim. prev.). Dok SAD i njihovi saveznici, uključujući Australiju, Kanadu, Evropsku uniju i Japan, ruskoj ekonomiji uvode sankcije, dogodili su se napadi na glavni izvor ruskih prihoda (energenti) i rusku nacionalnu valutu.\nVALUTNI RATOVI I INFLACIJA\nCena ruske rublje počela je da opada u decembru 2014. kao posledica ekonomskih pritisaka na Rusku Federaciju, pada cene energenata i spekulativnih aktivnosti. „Sudeći po situaciji u zemlji, mi smo usred duboke valutne krize, one za koju čak i zaposleni u Centralnoj banci kažu da je nisu predviđali ni u najgorim noćnim morama“, komentariše Vječeslav Terekov iz Interfaksa prilikom razgovora sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom tokom konferencije za novinare u Kremlju 18. decembra. Sam Putin je ovo priznao na pres-konferenciji. Odgovarajući Terekovu, Putin je objasnio da se „situacija promenila pod uticajem određenih spoljnih ekonomskih faktora, primarno cena energetskih resursa, nafte, samim tim i gasa takođe“.\nNeki možda misle da je pad ruske rublje rezultat reakcije tržišta po njegovim pravilima, dok drugi koji priznaju da postoje tržišne manipulacije mogu da prelome i za sve okrive rusku vladu i Vladimira Putina. Ovi procesi, međutim, bili su navođeni američkim mahinacijama. To jednostavno nije rezultat samostalnog ponašanja tržišta ili politike Kremlja, već američkih ciljeva i politike koja svesno cilja Rusiju sa namerom da je destabilizuje i opustoši. Zbog toga je Putin na Terekovljevo pitanje odgovorio da je pad vrednosti ruske rublje „očigledno izazvan prvenstveno spoljnim faktorima“.\nPomoćnik državnog sekretara SAD Viktorija Nuland – supruga jednog od osnivača Projekta novog američkog stoleća (PNAC) i neokonzervativnog advokata imperije Roberta Kejgena – i pomoćnik američkog ministra finansija Denijel Glejzer u maju 2014. rekli su Komitetu američkog predstavničkog doma za spoljne poslove da cilj američkih sankcija protiv Ruske Federacije nije samo nanošenje štete trgovinskim vezama Rusije i EU već i pokretanje ekonomske nestabilnosti u Rusiji, kao i kreiranje valutne nestabilnosti i inflacije. Drugim rečima, američka vlada ciljano je išla na devalvaciju ruske rublje i inflaciju u ruskoj ekonomiji najkasnije od maja 2014.\nIzgleda da SAD pokušavaju manipulacijom da navedu Kremlj da troši ruske resurse i fiskalne rezerve na borbu protiv inflacije rublje, koju je pokrenuo Vašington. Kremlj, međutim, neće zagristi mamac i tako dozvoliti da bude upleten u crpljivanje deviznih rezervi, koje iznose približno 419 milijadi američkih dolara – što važi i za zlatne rezerve koje poseduje Ruska Federacija, ili bilo koji vid ruskih rezervi koje vrede približno 8,4 triliona rublji – samo da bi pokušao da spreči pad vrednosti nacionalne valute. S tim u vezi, držeći konferenciju za novinare, Putin je 18 decembra izjavio da „Centralna banka ne namerava da ih sve (rezerve) sprži bez ikakvog smisla, što je ispravno postupanje“. Putin je ovo ponovo naglasio odgovarajući na pitanje Vječeslava Terekova kada je rekao da ruska vlada i ruska Centralna banka „ne bi trebalo da razdele naše zlatne i devizne rezerve ili da ih prosto sprže na tržištu, već da obezbede izvore kreditiranja“.\nKremlj razume šta Vašington pokušava da uradi. Amerika sa Rusijom ponavlja staru igru. Manipulacija cenama energenata, devalvacija nacionalne valute, čak i američki pokušaji da uvuku Rusiju u konflikt sa bratskom državom Ukrajinom – sve je to ponavljanje američke taktike korišćene ranije, za vreme Hladnog rata, a i posle 1991. Na primer, uvlačenje Rusije u Ukrajinu bilo bi ponavljanje taktike uvlačenja Sovjetskog Saveza u Avganistan, dok bi manipulacija cenama energenata i valutnim tržištima bila paralela američke strategije korišćene da se destabilizuje bathistički (Bath partija je najvažnija politička stranka s panarapskom ideologijom, koja igra važnu ulogu još od 1950-tih; prim. prev.) Irak, Iran ili Sovjetski Savez tokom avganistansko-sovjetskog i iransko-iračkog rata.\nUmesto pokušaja da zaustavi dalji pad vrednosti rublje, Kremlj se izgleda odlučio da strateški investira u ljudski kapital u Rusiji. Nacionalni rezervni fondovi Rusije biće iskorišćeni za diversifikaciju državne ekonomije i učvršćivanje socijalnog i javnog sektora. Uprkos ekonomskom ratu protiv Rusije, baš to je razlog što su plate učitelja u školama, profesora u visokoškolskim ustanovama za nauku i razvoj, zaposlenih u institucijama kulture, doktora u bolnicama i klinikama, bolničara i medicinskih sestara – dakle najvažnijih sektora za razvijanje ljudskog kapitala i kapaciteta u Rusiji – sve redom podignute.\nRUSKI MEDVED I TURSKI SIVI VUK\nKremlj, međutim, na raspolaganju ima celu listu opcija za kontriranje američkoj ofanzivi protiv Rusije. Jedna od njih uključuje dodvoravanje Turskoj. Rusko približavanje Turcima uključivalo je udaljavanje od izgradnje gasovoda Južni Tok iz Rusije preko Crnog mora i Bugarske.\nPutin je izjavio da je Rusija otkazala projekat Južni tok 1. decembra. Umesto projekta Južni Tok, stigla je zamena u vidu gasovoda koji ide iz južnog federalnog okruga Ruske Federacije kroz Crno more do Turske. Ovaj alternativni gasovod, koji je popularno nazvan „Turski tok“, uparuje ruskog energetskog giganta Gasprom sa turskim Botasom. Pored toga, Gasprom će početi Turskoj da daje popust na ruski gas, koji će se povećavati kako bude rastao intenzitet rusko-turske saradnje. Ugovor o prirodnom gasu između Ankare i Moskve stvara dobitnu situaciju i za tursku i za rusku stranu. Ne samo da će Ankara dobiti popuste na snadbevanje energentima već će Turski tok turskoj vladi dati ono za čime je čeznula godinama. Turski gasovod će Tursku učiniti važnim energetskim koridorom i tranzitnom čvorištem sa svim pripadajućim tranzitnim prihodima. U takvoj situaciji Turska postaje koridor za snadbevanje energentima između dobavljača Rusije i potrošača u koje spadaju zemlje EU i drugi kupci sa jugoistoka Evrope. Ankara će steći dodatni uticaj na Evropsku uniju, što će joj doneti novi argument prilikom pregovora sa Evropom jer će Evropska unija – budući da će biti energetski posrednik – sa Turskom morati da se dogovara.\nŠto se tiče Rusije, ona će otkazivanjem smanjiti rizike sa kojima je bila suočena prilikom izgradnje projekta Južni tok. Moskva je mogla da protraći vreme i resurse gradeći Južni tok samo da bi na kraju videla da je projekat suspendovan ili opstruisan na Balkanu od Brisela i Vašingtona. Ako Evropska unija zaista želi ruski prirodni gas, onda će gasovod Turski tok biti produžen iz Turske preko Grčke, pa do BJR Makedonije, Srbije, Mađarske, Slovenije, Italije, Austrije i drugih evropskih zemalja koje žele da budu integrisane u ovaj energetski projekat.\nOtkazivivanje Južnog toka takođe znači i da će biti jedan alternativni energetski koridor manje iz pravca Rusije ka Evropskoj uniji, barem za neko vreme. Ovo ima pozitivne implikacije na dešavanja u Ukrajini, koja predstavlja važnu tranzitnu rutu za ruski gas koji ide ka EU. Da bi osigurala protok ruskog gasa kroz ukrajinsku teritoriju, Evropska unija će biti odlučnija u pritiscima na zvaničnike u Kijevu da okončaju konflikt na Istoku Ukrajine.\nNa više načina se Turski tok može posmatrati kao rekonfiguracija propalog gasovoda Nabuko. Ne samo da će Turski tok obezbediti blagonaklonost Turske i povećati ruski uticaj na EU, za razliku od Nabuka, koji je trebao da ga smanji, novi gasovod će takođe privoleti Ankaru da svoje ekonomske i strateške interese više usklađuje sa ruskim interesima. To je razloz zašto, govoreći o Nabuku i borbi za uspostavljanje alternativnih energetskih koridora, ovaj autor u 2007. ističe da „stvaranje ovih energetskih koridora i mreža predstavlja mač sa dve oštrice. Ovi geostrateški zglobovi i energetske osovine mogu da dovedu i do razmene međusobnog uticaja. Integracija u infrastrukturi vodi i ekonomskoj integraciji“.\nIzgradnja Turskog Toka i jačanje rusko-turskih odnosa može da pomogne čak i po pitanju smirivanja krvavog sirijskog konflikta. Ako iranski prirodni gas bude integrisan u Turski gasovod putem još jednog energetskog koridora koji sa iranske teritorije ulazi u Anadoliju, onda bi turski interesi bili još više usklađeni sa interesima Moskve i Teherana. Turska će biti spasena od poraza svoje neootomanske politike i biće sposobna da se povuče iz sirijske krize. Ovo će dozvoliti Ankari da se prestroji na saradnju sa dva najvažnija trgovinska partnera – Iranom i Rusijom.\nVažnost iransko-turske i rusko-turske trgovine i energetskih veza su razlog što je Ankara imala razumevanja za Rusiju i Iran i što nije dozvolila da politika i razmimoilaženja povodom sirijske krize stanu na put njihovih ekonomskih veza i poslovnih odnosa, dok je Vašington pokušavao da te odnose poremeti, kao što je učinio sa vezama između Rusije i EU. Ankara, međutim, shvata da bi, ako pusti politiku da poremeti njene ekonomske veze sa Iranom i Rusijom, i sama Turska bila oslabljena i da bi to dovelo do toga da izgubi svaki vid nezavisnosti koji sada uživa.\nMajstorski objavljujući ruski potez dok je bio u Ankari, Putin se takođe postarao da osigura vruće unutrašnje razgovore u EU. Neki bi ovo nazvali stavljanjem soli na ranu. Znajući da će profit i potencijalna dobit izazvati internu debatu u Bugarskoj i EU, Putin se retorički zapitao da li će Evropska komisija Bugarskoj da nadoknad troškovi za gubitke.\nRUSKI MEDVED I KINESKI ZMAJ\nOčigledno je da su ruski biznis i trgovinske veze preusmerene na Narodnu Republiku Kinu i Istočnu Aziju. Povodom kinesko-ruskog gasnog mega ugovora, ova autor ističe da ovo nije bio toliko ruski kontrapotez na američki ekonomski pritisak koliko je to bila stvarna dugoročna ruska strategija koja pokušava da poveća trgovinske i druge veze sa Istočnom Azijom. Vladimir Putin lično takođe je potvrdio ovaj stav tokom konferencije za novinare 18. decembra, pominjući ranije kada je odbacio – kao i ovaj autor – utisak da je takozvani „ruski zaokret na Istok“ najvećim delom povezan sa krizom u Ukrajini.\nPrema rečima predsednika Putina, proces širenja poslovnih veza sa Kinom i Istočnom Azijom „proizlazi iz globalnih ekonomskih procesa, jer Istok – tojest Azijsko-pacifički refion – pokazuje brži rast od ostatka sveta“. Ako ovo nije dovoljno uverljivo da je zaokret ka Istočnoj Aziji već bio u planu za Rusiju, onda je Putin kategorički otklonio sve sumnje u nastavku pomenute konferencije 18. decembra. Govoreći o kinesko-ruskom gasnom ugovoru i drugim ruskim projektima u Istočnoj Aziji, Putin je objasnio sledeće: „Projekti na kojima radimo odavno su isplanirani, čak i pre poslednjih problema koji su se pojavili na međunarodnom nivou ili po pitanju ruske ekonomije. Mi prosto sprovodimo naše dugoročne planove u delo“.\nIz perspektive ruskog predsedničkog savetnika Sergeja Glazjeva, SAD vode svoj hibridni rat protiv Rusije da bi u konačnici stale na put kineskim partnerima Moskve. U pronicljivom intervjuu Glazjev ukrajinskoj novinarki Aljoni Berezovskoj – koja radi za filijalu Rasija Sevodnje, primarno fokusiranu na informacije u vezi sa Ukrajinom – objašnjava osnove američkog neprijateljstva prema Rusiji: bankrot SAD, pad konkurentnosti na globalnim tržištima i vašingtonska nemogućnost da u krajnjoj liniji spasu svoj finansijski sistem servisirajući strani dug ili privlačeći dovoljno investicija da uspostavi neku vrstu inovativnog ekonomskog probitka – sve su to razlozi zbog kojih Vašington srlja na Rusku Federaciju. Prema Glazjevljevim rečima, SAD žele „novi svetski rat“. Drugim rečima, Americi treba konflikt i konfrontacija. To je razlog zašto se održava ukrajinska kriza u Evropi.\nSergej Glazjev samo ponavlja neke tačke iz intervjua od par peseci pre toga, zatim u članku od 23. septembra pisanom za magazin Rusija u globalnim pitanjima“, koji sponzoriše ruski Savet za međunarodne poslove, think-tank koji su 2010. osnovali ruski ministar inostranih poslova i ruski ministar obrazovanja, i američkog magazina Forin afears“, koji objavljuje Savet za spoljne poslove SAD.\nU tom članku Glazjev dodaje da Vašingtonov evropski izazov upućen Rusiji može na kraju da koristi Kinezima jer će borba oslabiti SAD, Rusiju i Evropsku uniju, što će Kini doneti prednost. Smisao objašnjavanja svega ovoga je da se kaže da Rusija želi izbalansirano strateško partnerstvo sa Kinom. Lično Glazjev Berezovskoj u tom intervjuu čak govori da Rusija želi obostrano korisne odnose sa Kinom, koji ograničavaju mogućnost potčinjavanja Moskve Pekingu.\nBez ikakve sumnje, SAD žele da prekinu strateško partnerstvo između Pekinga i Moskve. Dugoročna strategija Moskve o kinesko-ruskoj saradnji pružila je Ruskoj Federaciji visok stepen ekonomske i strateške sigurnosti od ekonomskog rata koji se vodi protiv ruske nacionalne ekonomije. Vašington ipak pokušava da obaveže Kineze da ne pružaju ruku Rusiji, koja je pod ekonomskim napadom. U ovom kontekstu pad cena na tržištu energenata takođe može da bude usmeren na stvaranje trenja između Pekinga i Moskve. Jednim delom, manipulacija na tržištima energenata i pad cena mogu dovesti do slabljenja i narušavanja kinesko-ruskih odnosa tako što će primorati Kineze da preduzmu korake koji bi stavili mrlju na njihove odlične odnose sa ruskim partnerima. Valutni rat protiv ruske rublje može takođe da bude usmeren u tom pravcu. Drugim rečima, Vašington se možda nada da će Kina postati dovoljno pohlepna i kratkovida i pokušati da ostvari prednost iz pada cena na energetskim tržištima i devalvacije ruske valute.\nŠta god da su namere Vašingtona, svaki ekonomski korak koji SAD preduzmu protiv Rusije će na kraju naneti štetu i američkoj ekonomiji. Takođe, veoma je mala šansa da su „mandarinci“ (naziv za Kineze izveden iz naziva mandarinskog dijalekta na kojem govori preko 730 miliona ljudi, prim. prev.) nesvesni šta SAD verovatno pokušavaju da urade. Kinezi su svesni da je Kina, a ne Rusija, krajnji američki cilj.\nEKONOMSKI TERORIZAM: ARGENTINA I LEŠINARI\nSAD vode ekonomski rat protiv Rusije i njene državne ekonomije koji je u punom zamahu. U krajnjoj liniji, svi Rusi su kolektivna meta. Ekonomske sankcije ne predstavljaju ništa drugo nego rat. Da se kriza u Ukrajini nije desila, bio bi pronađen drugi razlog za napad na Rusiju.\nPomoćnik američkog državnog sekretara Viktorija Nuland i pomoćnik ministra Finansija Denijel Glejzer čak su u maju 2014. rekli Komitetu za inostrane poslove američkog Predstavničkog doma da je krajnji cilj američkih ekonomskih sankcija protiv Rusije da učine ruski narod toliko jadnim i očajnim da on na kraju eventualno zahteva da se Kremlj preda SAD i da sprovede „političku promenu“. „Politička promena“ može značiti svašta, ali ono na šta se najverovatnije misli je smena režima u Moskvi. Ustvari, cilj SAD izgleda da uopšte nije usmeren na vršenje pritiska na rusku vladu da promeni svoj spoljnopolitički kurs, već na iniciranje promene režima u Moskvi i potpuno obogaljenje Ruske Federacije kroz podsticanje unutrašnjih podela. To je razlog što mape podeljene Rusije distribuira Radio Slobodna Evropa.\nSudeći po predsedničkom savetniku Sergeju Glazjevu, Vašington „pokušava da uništi i oslabi Rusiju, što će izazvati njenu fragmentaciju, jer oni trebaju ovu teritoriju i žele da uspostave kontrolu nad ovim kompletnim prostorom“. „Ponudili smo saradnju od Lisabona do Vladivostoka, budući da, u nastojanju da održe njihovo geopolitičko preimućstvo nad Kinom, postoji potreba za kontrolom tog prostora“, navodi on, naglašavajući da SAD žele da gospodare, a da nisu zainteresovane za saradnju.\nAludirajući na reči bivšeg američkog visokog diplomate Meldin Olbrajt da je Rusija nepravedno obdarena ogromnom teritorijom i resursima, Putin je takođe govorio na sličan način 18. decembra na konferenciji za novinare, objašnjavajući kako SAD žele da podele Rusiju i steknu kontrolu nad obilnim prirodnim resursima koji se nalaze na njenoj teritoriji.\nNije ni čudo da u 2014. rekordni broj ruskih građana ima negativan stav o odnosima između njihove zemlje i SAD. Anketa koju je proveo ruski Centar za istraživanje javnog mnenja pokazala je da 39 odsto ruskih ispitanika vidi odnose sa SAD kao „uglavnom loše“ a 27 kao „veoma loše“. Ovo znači da 66 odsto ruskih ispitanika ima negativan stav po pitanju odnosa sa Vašingtonom. To je rezultat istraživanja na nivou cele Ruske Federacije. Štaviše, ovo je najveći porast negativne percepcije o SAD još od 2008, kada je Amerika podržala gruzijskog predsednika Mihaila Sakašvilija u ratu koji je Tbilsi vodio protiv Rusije i otcepljene republike Južne Osetije; 40 odsto je tada odnose videlo kao „uglavnom loše“, a 25 odsto Rusa je u tom period odnose videlo kao „veoma loše“.\nRusija može da tretira ekonomski rat koji se vodi protiv njene nacionalne ekonomije i njenog građanstva kao „ekonomski terorizam“. Ako ruske banke i finansijske institucije budu oslabljene sa ciljem da se stvori finansijski kolaps u Ruskoj Federaciji, Moskva može da uvede pomoćne fiskalne mere svojim bankama i finansijskom sektoru, koje mogu da stvore ekonomske šokove u Evropskoj uniji i Severnoj Americi. Govoreći hipotetički, Rusija ima mnogo opcija za finansijsku defanzivu ili kontraofanzivu koje mogu da se porede sa taktikom spaljene zemlje koju je primenila protiv zapadnoevropskih osvajača tokom Napoleonovih ratova, Prvog svetskog rata i Drugog svetskog rata. Ako ruske banke i institucije ne plate ili odlože plaćanje svojih derivatnih dugova i to opravdaju ekonomskim ratom i ekonomskim terorizmom, dogodiće se finansijski šok i cunami od Evropske unije do Severne Amerike. Ovaj scenario ima neke paralele sa koracima koje je Argentina povukla da bi izbegla lešinarske fondove.\nValutni rat će na kraju da se okrene protiv Vašingtona i Volstrita. Energetski rat će takođe da promeni kurs. Već sada Kremlj je jasno naznačio da će, zajedno sa drugim zemljama, uzvratiti Americi na valutnim tržištima kroz odgovor koji će neutralisati američke finansijske manipulacije i petrodolar. Rečima Sergeja Glazjeva, Moskva razmišlja o „sistemskom i sveobuhvatnom“ odgovoru „usmerenom na iznošenje na videlo i stavljanje tačke na političku dominaciju SAD i, što je najvažnije, podrivanju američke vojno-političke moći bazirane na štampanju dolara kao svetske valute.“ Njihovo rešenje uključuje stvaranje „koalicije jakih zemalja koje zagovaraju stabilnost – u suštini globalnu antiratnu koaliciju sa pozitivnim planom za preuređenje međunarodne finansijske i ekonomske arhitekture na principima obostrane koristi, poštenja i poštovanja nacionalnog suvereniteta“.\nNadolazeći vek neće biti „Američko stoleće“ kao što neokonzervativci u Vašingtonu misle. Biće „Evroazijsko stoleće“. Vašington preuzima veći teret nego što može da ponese. To može biti razlog zbog čega je američka vlada objavila kraj sankcijama protiv Kube i razlog zbog čega se SAD trude da obnove trgovinske veze sa Iranom. Uprkos ovome, arhitektura posleratnog (misli se na Drugi svetski rat; prim. prev.) sveta ili, ako hoćete, arhitektura svetskog poretka nastalog nakon 1945, sada je u samrtnoj postelji i možemo je smatrati okončanom. To je ono na šta Kremlj i potparol ruskog predsednika Putina Dmitrij Peskov misle kada kažu – kao Peskov 17. decembra u intervjuu za kanal Rusija 24 – da je 2014. konačno dovela do „promene paradigme međunarodnog sistema“.\n(Global Research, za Standard.rs preveo Aleksandar Vujović)\nPrevious Oliver Stoun: Zapadnoj javnosti se servira nerealna perverzija istorije, gde su otisci prstiju CIA-e svuda naokolo!\nNext Možda ste bogati, a da to i ne znate: Ova novčanica vredi čak do 15.000 evra!


Антић оценио посету Кини као врло успешну: Си Ђипинг наредне године у Србији | Socijalistička partija Srbije\nAntić ocenio posetu Kini kao vrlo uspešnu: Si Điping naredne godine u Srbiji Vesti\n11 novembra, 2019 u 13:06\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić ocenio je kao veoma uspešnu posetu delegacije Srbije, na čijem je čelu premijerka Ana Brnabić, Kini, jer je naša zemlja imala veoma zapaženo učešće na Međunarodnom sajmu izvoza EXPO u Šangaju.\nI ova poseta daje snažnu potvrdu da su odnosi Srbije i Kine na istorijski najvišem nivou, da je reč o partnerskim odnosima dve prijateljske države, koji su bazirani na međusobnom razumevanju i dugogodišnjoj saradnji, ali, pre svega, u poslednjem periodu i izuzetno snažni na talasu prijateljskog odnosa između predsednika Si Đinpinga i Aleksandra Vučića – rekao je Antić.\nKako je naveo, delegacija Srbije je na svakom koraku osećala to prijateljstvo i koliko je dobrodošla i u političkom i u ekonomskom smislu.\nOn je istakao da je bila velika čast za Srbiju što je na značajnom međunarodnom formatu, premijerka Brnabić govorila na otvaranju EXPO Sajmu, u društvu predsednika Kine, Francuske, premijera Grčke, i da su na taj način kineski prijatelji pokazali koliko su za njih značajni odnosi sa Srbijom.\nAntić je dodao da je održan veliki broj političkih bilateralnih susreta, od kojih je najvažniji razgovor premijerke Brnabić i predsednika Sija, koji je rekao da će lično učiniti da odnosi dve zemlje budu još snažniji i da će prihvatiti poziv Vučića i doći u posetu Srbiji tokom 2020. godine.\nTakođe, podsetio je na susrete sa predstavnicima važnih kineskih kompanija, koji će voditi jačanju postojećih ili otvaranju novih perspektiva za saradnju.\nDodao je da kompanija “Hikvision”, u Hangdžouu, koju je srpska delegacija juče posetila, sa\nLjude iz ”Zinđina” ćemo zamoliti da razgovaramo sa ”Hikvision” da razmotre da svoj R&D centar otvore u Srbiji- rekao je Antić.\nDodao je da se razgovaralo i sa predstavnicima kompanije TBEA, koja je već pokazala interesovanme da se uključi u razvoj projekta termoelekteane toplane u Kragujevcu.\nObavili smo ovde ozbiljne razgovore i nastavićemo te razgovore, koji će biti deo donošenja naših investicionih odluka – rekao je Antić.


Opština Bar će od marta sprovoditi još tri evropska projekta - CdM\n“Prvog marta započinje projekat ECOVINEGOALS koji će se sprovoditi 30 mjeseci, a koji se finansira iz transnacionalnog programa Interreg Adrion. Projekat je okupio deset partnera i devet pridruženih partnera iz Italije, Slovenije, Srbije, Grčke i Crne Gore sa osnovnom idejom da se zaštite autohtone sorte i održivo uzgaja vinova loza. Uloga Opštine Bar, koja u okviru ovog projekta ima budžet od 50.450,00 eura, je u izradi strategija i lokalnih planova dok će opštinski Biznis start-up centar, koji je takođe partner na ovom projektu, organizovati obuke za naše vinogradare”, saopšteno je iz Opštine Bar.\nPrvi sastanak projektnog tima i kick-off konferencija projekta „FORTITUDE“ zakazani su za 26. i 27. mart, a projekat je odobren okviru programa Interreg IPA CBC Hrvatska – Bosna i Hercegovina – Crna Gora je i sprovodiće ga Opštine Bar i Herceg Novi, Gradovi Banja Luka i Karlovac uz vodeće partnerstvo Tvrđave kulture Šibenik. Budžet Opštine Bar u okviru ovog projekta iznosi 253.597,49 eura od čega je oko 140 hiljada eura namijenjeno za opremanje.\nProjekat će Starom Baru tokom naredne dvije godine pružiti niz novih sadržaja koji uključuju kompletno opremanje ljetne scene, otvaranje Centra za posjetioce u okviru zgrade Carinarnice, postavljanje taktilne mape, nabavku Herro Mirror-a, organizovanje manifestacije “Noć tvrđava”, pružanje doživljaja virtuelne realnosti uz pomoć novih tehnologija kao i niz drugih aktivnosti.\nZahvaljujući novoj digitalnoj koncepciji, posjetioci Starog Bara će imati potpuno novi doživljaj ovog vrijednog arheološkog nalazišta i priliku da dožive Stari Bar onakav kakav je bio u svom punom sjaju.\nU okviru poziva Ministarstva rada i socijalnog staranja, od strane Evopske Komisije i CFCU je odobren projekat “Day care center for elderly – Bar” čija je ukupna vrijednost 188.428 eura. Ovo nije prekogranični projekat već projekat čija se kompletna suma ulaže u opremanje Dnevnog centra za stare koji je u okviru Karitas-a. Uz vodeće partnerstvo Karitasa, Opština Bar kao jedini partner na projektu će imati ulogu u licenciranju Dnevnog centra i odvijanju procesa komunikacije tokom trajanja projekta. Budžet projekta koji se odnosi na učešće Opštine je 32.000 eura.\nOd maja 2018. godine uspješno sprovodimo projekat Cross Border Ol koji se finansira u okviru poziva Interreg Italija-Albanija-Crna Gora čija je vrijednost za Opštinu Bar 87.014,50 eura. Sprovođenje ovog projekta će biti završeno u novembru ove godine, a glavni ishodi ovog pojekta će biti turistički valorizovan maslinjak pored Starog Grada u kom se mapiraju i obilježavaju na terenu stare masline, zatim utvrđene najbolje poljoprivredne prakse kao i lokalni strateški dokument.\n“Kancelarija za upravljanje projektima Opštine Bar je aktivna kod svih otvorenih poziva Evropske unije, ambasada i ministarstava i u periodu od dvije godine je prijavljeno za finansiranje ukupno 25 projekata: 14 projekata u 2018. godini i jedanaest u 2019. od kojih smo kompletni autori na četiri, a na dva i vodeći partneri”, kažu u Opštini Bar.\nTagsBar proizvodnja projekti realizacija suveniri\nBolje da napravite nuklearnu elektranu na skadarskom jezeru pa da se zaposle ljudi i jos neku hemijsku fabriku , vidite da to narod raicevicu!\nKoliko se dobija radnih mjesta Sta je sa Vrticem?\nNa koji nacin zelite smanjiti procenat nezaposlenih.Kada ce Bar konacno dobiti reprezantivan HOTEL.Kada cete u Makedonsko naselje otvoriti istureni dio Doma zdravlja.posto je prosjecna staros preko 60 god.Isto je i sa isturenim odelenjem Poste.\nSamo da vas opomenem.da se uz Makedonsko.naslanja.najvece prigradsko naselje Bjelisi.\nBolje da otvorite neku fabriku, hotel sa 5 zvezdica, iskoristite Luku i carinsku zonu, zaposlite narod i da otvorite neku kulturnu ustanovu inače Bar zaostaje za Bd i Bokom\nOvaj raicevic je pravi staro baranin.


Vučić: Sa kosovske osmatračnice vrši se smotra cele naše istorije - Kosovo Online\n29. Jun 2021. • 13:01\nVidovdan je čas našeg susreta ne samo sa prošlošću i velikim uzorima, već sa sobom, a sa kosovske osmatračnice vrši smotra nad celom našom istorijom, od Kosova do danas, tako da imamo pouzdano merilo za sve odluke, podvige, ali i za žrtvovanje, poručio je danas predsednik Aleksandar Vučić na svečanosti dodele odlikovanja povodom Vidovdana.\n"Ponosan sam što danas stojim ovde sa vama, ne samo zbog vidovdanskog predanja, koje predstavlja najčvršću sponu koja vezuje naš narod, već zato što sam sa ljudima koji su uradili mnogo na jedinstvu naroda i ugledu zemlje, građana i društva", rekao je Vučić.\n"Mnogi kažu, Kosovo je njegovo rodno mesto i središnja tačka našeg trajanja. Čak i ako nije sasvim istinito, svakako je jedno od najvažnijih, jer se sa kosovske osmatračnice vrši smotra nad celom našom istorijom od Kosova do danas, vrše je i Sveti Sava i knez Lazar", rekao je Vučić.\n"Utoliko nam je lakše, jer imamo pouzdano merilo za odluke, pregnuća, podvige i, kada zapovedaju ideali, i za žrtvovanje", naglasio je predsednik Srbije.\nPodsetio je da je i vladika Nikolaj Velimirović govorio da nas je baš Kosovo učinilo velikim narodom - ono je naša narodna golgota, ali u isto vreme i naše narodno vaskrsenje, duhovno i moralno.\n"Srbija je bila na pravoj strani istorije, zato što Lazareva glava i glave svih naših predaka nisu položeni u grob nego u temelje. Naša zemlja je počela na principima naprednih civilizacijskih vrednosti, sedam koraka ispred onih koji nam danas neretko drže lekcije o ljudskim pravima", rekao je Vučić.\n„Iako smo mnogo toga loše doživeli od onih kojima smo 1918. Doneli slobodu, a 1945. njihove zločine nad našom decom gurnili pod tepih verujući u zajedničku budućnost", dodao je on.\n„Na današnji dan prepoznajemo, koliko su tradicionalne vrednosti deo našeg identiteta. Odličja koja dobijate su svedoci i svetleći putokazi večnih vrednosti koje gajimo", poručio je on.\n"I kada smo imali složenu situaciju u regionu nakon raspada Jugoslavije, kada su delovi našeg naroda istrgnuti iz države koju su sami stvarali, prognati iz zavičaja silom, ili ostavljeni da se u teškim uslovima bore za nacionalna i elementarna prava, postojali su lideri koji su štitili pravo na postojanje i ime i prezime srpskog čoveka", objasnio je Vučić.\nAleksandar Vučić Vidovdan Kosovo Odlikovanje\nPredsednik Aleksandar Vučić uručio je danas, povodom Vidovdana, odlikovanja zaslužnim pojedincima i institucijama, uz poruku da to nisu ljudi koji su po svim pitanjim saglasni niti koji čak i slično misle, ali su ljudi koji su svako iz svoje obalsti zalužili i više od ovog priznanja i koji su u svojoj oblasti najbolji, koji su trudom i radom pokazali odgovornost i napravili razliku između sebe i drugih, prenosi Tanjug.


Knežević: Milo Đukanović ne želi mirnu tranziciju vlasti - Sputnjik Srbija\n09:44 04.01.2021 Preuzmite kraći link\nKnežević smatra da će Đukanović pokušati da na novom ideološkom konceptu, navodno odbrane nezavisnosti Crne Gore, podrije novoformiranu vlast i parlamentarnu većinu.\nPrema njegovim rečima, sve što se desilo nakon 28. decembra je klasičan narativ ponašanja Mila Đukanovića koji će pokušati da vrši opstrukciju u narednom periodu.\nKnežević je za RTS rekao da to nije samo krivica skupštinske većine, već i izvršne vlasti, tj. vlade koja je imala mogućnost da setom zakona o lustraciji, poreklu imovine, parlamentarnom nadzoru, o tužilaštvu, napravi institucionalni osnov kako bi se krenulo sa demontažom Đukanovićevog režima po dubini.\n„Državna izborna komisija nije želela da verifikuje mandat poslaniku URE i to je prvi put da DIK nije želela da verifikuje mandat. Nas očekuje veliki posao i izazovi ukoliko ne budemo spremni da se odupremo izazovima“, naglasio je Knežević.\nIstiče da je neophodan set zakona iz oblasti pravosuđa kako bi se razrešila ozbiljna kriza u pravosuđu i „pokidali kraci kriminalnih hobotnica koje su povezane sa crnogorskim pravosuđem“.\n„Verujem da je Đukanović dovoljno pametan da drugi put potpiše sporni Zakon o slobodi veroispovesti i na testu je i država i Đukanović“, kazao je Knežević.\nPodsetimo, Milo Đukanović odbio je da potpiše više zakona, među kojima su i izmene Zakona o slobodi veroispovesti, koje je usvojio crnogorski parlament krajem decembra, i ta akta je vratio na ponovno izjašnjavanje Skupštini.\nKrivokapić o Đukanovićevoj odluci: Ne dozvoljava mirnu predaju vlasti, a državu tretira kao svoj feud\nzakon o slobodi veroispovesti, Crna Gora, Milo Đukanović, Milan Knežević


25-03-2019 23:51 Srbija Politika Video\nGost medijske kuće „Centar”, u emisiji „Intervju”, koju vodi i uređuje Dejan Petar Zlatanović, bio je univerzitetski profesor, doktor pravnih nauka Zoran Čvorović.\nZoran Čvorović (Foto: Jutjub)\nTema emisije je bila odnos aktuelnog vladajućeg režima SNS-SPS i predsednika Srbije, Aleksandra Vučića prema srpskom narodu.\nU emisiji se još govorilo i o tome ko je danas savremeni Vuk Branković, nekadašnjem i savremenom svetosavlju, zašto se početak srpske državnosti vezuje za Nemanjiće i kako je nastala zapadna nacionalna svest, a kako srpska i ruska; o pravoslavlju, kao stubu srpske nacionalnosti, i otpadanju iz srpstva, Srbima nepravoslavcima iz Srednjeg i Novog veka, organizaciji srednjovekovne vojske i države, savremenom stereotipu da je moguće da postoji država bez vojske i o sakcionisanju državnih izdajnika, kako u Srednjem veku, tako i danas; kao i o opasnosti amputacije dela državne teritorija i na čemu treba da se zasniva pravna svest svakog državljanina naše zemlje.\nTakođe, tokom emisije se pričalo i o srbofobskim stereotipima koje ponavlja Aleksandar Vučić, političkim i ideološkim uverenjima predsednika Srbije, Vučićevoj i Dačićevoj odgovornosti zbog neuspešne odbrane srpske državnosti na KiM i kako sa svojom vođenjem unutrašnje politike državni vrh Srbije ugrožava celovitost srpske države; o tome da li Ana Brnabić može da krivično odgovara za akt veleizdaje države i zbog trgovine uticaja zbog njenog članstva u NALED-u, kako je NALED opljačkao Paraćin, aferi „Indeks” i kupljenim diplomama; kao i o otimanju, putem korupcije u sudstvu, državnih i privatnih preduzeća i Zakonu o stečaju.\nNa kraju je gost izneo stavove i o liku Ilije Čvorovića iz pozorišnog komada „Balkanski špijun”, istorijskim državnostima istočnih pravoslavnih naroda, privatnoj tužbi protiv lica koje su ugrozile javni interes, izdaji Mila Đukanovića i 5-om oktobru, neophodnosti da Srbija izađe na more i o klovnokratiji, sistemu vladavine Aleksandra Vučića i Šćepana Malog; kao i o tome da je manjina uvek bila na strani istine, odnosna zašto spoljna politika mora da uvek služi unutrašnjoj politici države.\nPročitajte OVDE u šta to Vučić veruje uoči velikog mitinga SNS.


Na sastanku CIK-a BiH ponovo o Srebrenici\nPredsjednik Centralne izborne komisije /CIK/ BiH Branko Petrić najavio je mogućnost da danas članovi CIK-a razgovaraju o novoj žalbi "Koalicije za Republiku Srpsku" kojom se traži preispitivanje odluke kojom je preglasavanjem odbijen zahtjev za ponavljanje izbora u Srebrenici.\nPetrić je rekao da je obaviješten da je u CIK stigla nova žalba koalicije srpskih stranaka iz Srebrenice. "Ukoliko bude zaprimljena u roku i ukoliko bude u skladu sa propisima mi ćemo to pitanje razmotriti već danas na našoj redovnoj sjednici u Sarajevu", istakao je Petrić.\nStranke koje su činile „Koaliciju za Republiku Srpsku“ uputile su novu žalbu CIK-u i zatražile preispitivanje odluke kojom je preglasavanjem odbijen zahtjev za ponavljanje izbora u Srebrenici.\nPredsjednik SNSD–a Milorad Dodik ranije je kazao da odbornici Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) neće pristupiti konstituisanju Skupštine opštine Srebrenica, zbog "manipulacija" u izbornom procesu


U Veneciji ovacije za saudijsku rediteljku Haifu al-Mansuri\nPrva saudijska rediteljka Haifa al-Mansur dobila je u petak ovacije na Međunarodnom filmskom festivalu u Veneciji tokom projekcije njenog filma "Wadjda", prvog dugometražnog filma u potpunosti snimljenog u Saudijskoj Arabiji.\nFilm prati devojčicu koja želi po svaku cijenu da ima bicikl.\n"Ovo je vrlo potresno za mene", rekla je 38-ogodišnja rediteljka Agenciji Frans-press pošto je publika uz ovacije i na nogama dočekala njen film.\n"Treba se suočiti s mnogim izazovima da napravite film u Saudijskoj Arabiji. Mi nemamo bioskope, dakle to je komercijalni rizik, a i finansiranje je bilo teško. Bio je veliki izazov ubijediti nekog da možemo da napravimo film u Sudijskoj Arabiji", rekla je rediteljka koja je diplomirala na Američkom unverzitetu u Kairu i na Univerzitetu u Sidneju.\nOna je rekla da filmovi ne postoje u Saudijskoj Arabiji, da se ilegalno prikazuju i da stoga u toj zemlji nema kulture snimanja filmova.\nNjen film, prikazan van konkurecije na paralelnim projekcijama Horizonti, govori o desetogodišnjoj djevojčici koja se zove Vadjda (Wadjda) koja po svaku cijenu hoće sebi da kupi bicikl prije njenog drugara Abdulaha i kuje plan kako da dođe do potrebnog novca.


Tadžikistanska liga prva u svijetu koja se nastavlja nakon pandemije – Haber.ba\nTadžikistanska liga prva u svijetu koja se nastavlja nakon pandemije\nPrva liga koja će se nastaviti nakon pandemije korona virusa je nacionalni šampionat u Tadžikistanu.\nLopta - Twitter\nTrenutno se u fudbalskom svijetu igra pet liga, lopta se ‘kotrlja’ u Bjelorusiji, Nikaragvi, Burundiju, Tajvanu i Tadžikistanu. Ipak, nijedna od tih liga nije bila prekinuta zbog pandemije korona virusa, već su se nastavile igrati regularno, ili su u međuvremenu počele od prvog kola.\nPrva liga koja će se nastaviti jeste Prvenstvo Turkmenistana koje je suspendovano 13. marta, a ponovo će početi 19. aprila utakmicama četvrtog kola, piše “SCsport“.\nU ovoj državi u centralnoj Aziji riječi “korona virus” su zabranjene po zakonu, tako da zvanično nema nijednog slučaja zaraze u zemlji.\nTeme:fudbalska liga, koronavirus, nastavak, pandemija, Tadžikistan


► Trifunović: Ne bismo imali šta da slavimo ni da smo osvojili osam odsto\nLider Pokreta slobodnih građana (PSG) Sergej Trifunović ocenio je večeras da će se kampanja koju je njegova politička opcija vodila, u budućnosti "izučavati kako ne treba" raditi, ali da će ta stranka da se bori za "ozdravljenje Srbije".\nOn je na konferenciji za medije po zatvaranju biračkih mesta na kraju današnjih izbora u Srbiji kazao da "ne bi imali šta da slave" i da je PSG osvojio osam odsto glasova, "isto kao i sad".\n"Kampanja je otišla na entuzijazam i ludilo... 90 odsto ljudi u PSG-u se nikada nije bavilo politikom. Borićemo se do kraja da ozdravimo Srbiju koja je jako bolesno društvo", kazao je Trifunović.\nPo podacima koje je izneo, na izbore je izašlo 47 odsto glasača, odziv je u Beogradu bio oko 38 odsto, a nevažećih listića čak 4,2 odsto.\n"To znači da su bojkot i korona odneli oko šest odsto glasova (u odnosu na prethodne izbore)", procenio je Trifunović.


Računarski crv napada na Apache Tomcat servere Računarski crv napada na Apache Tomcat servere – Personal magazin\nPrema izveštajima Symateca, otkriven je zlonamerni računarski crv koji napda Apache Tomcat servere, aplikaciju web servera otvorenog koda. Otkriveni računarski crv, kog Symnatec naziva “Java.Tomdep“, razlikuje se od drugih zlonamernih…\nPrema izveštajima Symateca, otkriven je zlonamerni računarski crv koji napda Apache Tomcat servere, aplikaciju web servera otvorenog koda. Otkriveni računarski crv, kog Symnatec naziva “Java.Tomdep“, razlikuje se od drugih zlonamernih softvera po tome što nije pisan u PHP skriptom programskom jeziku.\nZapravo, dejstvuje kao zlonamerni Java Servlet, tj. ponaša se kao IRC bot primanjem naredbi od napadača. Može slati i primati podatke, kreirati nove procese, ažurirati se i sprovoditi UDP flood, tip DDoS napada. Upravljački serveri (command-and-control) otkriveni su u Tajvanu i Luksemburgu.\nKrajnji korisnici koji su pristupili web stranicama zaraženog servera nisu pogođeni ovim zlonamernim programom. Java.Tomdep takođe traži ostale Tomcat servere, isprobavajući na njima niz slabih korisničkih imena i lozinki. Sistem administratorima se preporučuje korišćenje jačih lozinki za Tomcat uređaje te zatvaranje upravljačkog portova za javni pristup.\nRačunarski crv napada na Apache Tomcat servere was last modified: November 28th, 2013 by Redakcija\nApache TomcatDDoSJava ServletJava.TomdepRačunarski crvServeri\nVip nudi više minuta za razgovore prema svim domaćim mrežama


Široka koalicija oko naprednjaka prva predala listu u Priboju - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Društvo > Široka koalicija oko naprednjaka prva predala listu u Priboju\nPriboj – Koalicija okupljena oko Srpske napredne stranke, prva je predala Opštinskoj izbornoj komisiji listu kandidata za odbornike u Skupštini opštine Priboj. Koaliciju pod nazivom Aleksandar Vučić – Ivica Dačić „ Za našu decu“ u Priboju pored naprednjaka i socijalista čine Pokret socijalista, Partija ujedinjenih penzionera, Srpska radikalna stranka i Pokret Snaga Srbije.\nKoalicija okupljena oko SNS prva predala listu u Priboju, foto: www.ppmedia.rs A.Rovčanin\nPrvi na širokoj listi naprednjaka je Lazar Rvović, aktuelni prvi čovek opštine, zatim sledi pravnik Boris Mrdović dok je treći na listi profesor informatike Božidar Bekonja.\nIz ove koalicije zahvalili su se građanima koji su sa 1.300 potpisa podržali podmlađenu listu na kojoj su 40 % žena i veliki broj perspektivnih mladih ljudi Priboja iz svih sfera života i delovanja. Koalicija Aleksandar Vučić-Ivica Dačić „ Za našu decu“ najavila je fer i kvalitetnu kampanju, kao i očekivanja da ubedljivo trijumfuje i nastavi uveliko započeti proces revitalizacije Priboja.\nThe post Široka koalicija oko naprednjaka prva predala listu u Priboju appeared first on PPmedia.\nKljučne reči: koalicijaLISTUnaprednjakaokopredalaPribojuŠirokaпрва


Predsednik FS Francuske: Benzema neće biti isključen iz reprezentacije u slučaju kazne – Krstarica\nPredsednik FS Francuske: Benzema neće biti isključen iz reprezentacije u slučaju kazne\nBeta 10. novembra 2021. 10:00\nFudbalski reprezentativac Francuske Karim Benzema neće biti isključen iz državnog tima u slučaju eventualne kazne za učešće u ucenjivanju saigrača iz ekipe, rekao je predsednik Fudbalskog saveza Francuske Noel Le Gre.\n„Trener je uvek odgovoran za selekciju, a Benzema neće biti isključen u vezi sa mogućom sudskom kaznom. Čak i da bude kažnjen, uslovnom zatvorskom kaznom, on i dalje ima pravo žalbe na osudjujuću presudu. Njegov poziv ili ne u narednim mesecima neće biti povezan sa ovim slučajem“, rekao je Le Gre u danas objavljenom intervjuu za list Parizijen.\nFudbaler Real Madrida optužen je za saučesništvo u pokušaju ucene bivšeg saigrača iz francuske reprezentacije Matjea Valbuene. Benzema je, navodno, 2015. godine vršio pritisak na Valbuenu da plati ucenjivačima, koji su pretili da će objaviti njegov video snimak seksualnog sadržaja.\n„Nikada neću intervenisati da kažem da ga ne zovemo u tim. Posle toga, sve je na (selektoru) Didijeu Dešanu da razmotri da li je Benzema u sportskom smislu sposoban da igra za reprezentaciju“, dodao je Le Gre.\nSud u Versaju doneće presudu 24. novembra.\nTužilac je zatražio da se Benzema kazni sa 75.000 evra i uslovnu kaznu zatvora od 10 meseci ako se proglasi krivim.


Putin: Bog može praštati teroristima a na meni je da ih pošaljem k njemu\n20/11/2015 Global Media AKTUELNO 0\nPutin rešio da reši stvari\nPOGLEDAJTE: Rusi gađali položaje Islamske države, ubijeno 600 terorista (VIDEO)\nRuski brodovi u sastavu Kaspijske flotile lansirali su 18 krstarećih raketa na položaje terorista u Siriji, i tom prilikom ubijeno je 600 terorista, tvrdi ministar odbrane Sergej Šojgu.\n“Ratni brodovi koji pripadaju Kaspijskoj flotili gađali su ciljeve Islamske države u provincijama Raka, Idlib i Alepo. Sve mete su uništene”, navodi se se u izveštaju Šojgua predsedniku Rusije, Vladimiru Putinu.\nPrema izveštaju Šojgua, 10 brodova učestvovalo je u ovoj akciji, a šest plovila je locirano u Sredozemnom moru.\nRatno vazduhoplovstvo Vojske Rusije uništilo je 826 terorističkih meta u Siriji u prethodna dva dana, podsetio je Šojgu.\nAktuelno: STRAVIČNE INFORMACIJE KOJE MEDIJI PREĆUTKUJU: NOVINAR UŽIVO: “Mediji vas lažu, evo šta je istina o masakru u Parizu!


МРАЧНЕ ТАЈНЕ ЛОНДОНА: Откривени прави разлози изласка Британије из ЕУ\nLondon planira da uspostavi nove vojne baze na Karibima i jugoistočnoj Aziji nakon što se završi proces Bregzita, objavio je “Sandej telegraf” citirajući britanskog državnog sekretara Gavina Vilijamsona.\nOn je navodno nazvao Bregzit “najvećim trenutkom” za Veliku Britaniju od kraja Drugog svetskog rata i rekao da će to omogućiti Londonu da se “preobrazi na drugačiji način” i “igra ulogu na svetskoj sceni koju svet očekuje – ulogu Velike Britanije”.\n– Toliko dugo – doslovno decenijama – toliko je naše nacionalno gledište zapravo obojeno raspravom o Evropskoj uniji. Ovo je naš trenutak da ponovo budemo taj pravi globalni igrač – rekao je on.\nSekretar odbrane je dalje izjavio da bi napuštanje EU omogućilo Velikoj Britaniji da uspostavi dublje veze sa Australijom, Kanadom, Novim Zelandom, kao i sa karipskim i afričkim državama. Anonimni izvor blizak Vilijamsonu ranije je rekao novinama da nove baze mogu biti stacionirane u Singapuru ili Bruneju, na ostrvu Montserat ili u Gvajani u narednih nekoliko godina.\nVelika Britanija trenutno ima 15 prekomorskih vojnih baza, uključujući na Folklandskim ostrvima, na Kipru, Kanadi, Gibraltaru i Britanskoj teritoriji u Indijskom okeanu, ali britanske snage treba da napuste nemačku bazu 2019. godine.\nglupi, mali englezići, vaše vreme je davno prošlo, samo ćete nastradati igrajući se se rata.


Stanojević: Lažne vesti se danas šire kao grip u januaru - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Stanojević: Lažne vesti se danas šire kao grip u januaru\n"Suština lažnih vesti uvek ostane upamćena, jer 'gde ima dima ima i vatre'"\nStanojević: Lažne vesti se danas šire kao grip u januaru\nDruštvene mreže su omogućile da vesti koje plasira pojedinac budu ravnopravne sa medijskim vestima, izjavio je FoNetu novinar Radio-televizije Srbije (RTS) Zoran Stanojević i ukazao da se danas lažne vesti šire kao grip u januaru.\n2Piše: FoNet 31. januara 2019. 17.55\nU okviru serijala Press Extra, on je ocenio da na Fejsbuku i Tviteru svako od nas ima isti prostor kao i predsednik SAD Donald Tramp ili novinska agencija Rojters, budući da je razlika samo u broju pratilaca i koliko je vest dobra.\nPrema njegovoj proceni, prostor na društvenim mrežama je idealan za širenje lažnih vesti, kao grip u januaru, i zato danas više govorimo o tom fenomenu.\nOn je novinarki Sandri Krstanović Živković rekao da nam se u Srbiji čini da je svaka vest lažna, jer je preveliki uticaj sa svih strana na kreiranje vesti.\nUkoliko nam se vest mnogo sviđa ili ne sviđa, za Stanojevića je to jasan kriterijum koji ukazuje na lažnu vest.\nOn je uveren da suština lažnih vesti uvek ostane upamćena, jer „gde ima dima ima i vatre“.\nKako je objasnio, u tome leži njihova uspešnost, za razliku od demantija, koji se prihvata sa određenom dozom sumnje.\nPrema njegovom mišljenju, važno je razlikovati spin, gde polazimo od činjenice koja je tačna, ali pruveličana, od lažne vesti koja je u potpunosti izmišljena informacija.\n„U oba slučaja ja obmanjujem javnost, samo što sam u drugom još i lažov“, rekao je Stanojević.\nIako ljudi dobijaju informacije sa raznih strana, podsetio je Stanojević, ukoliko je neka vest jako bitna, onda će oni i te kako znati da razaznaju šta je tačno ili šta nije, a ukoliko nije, onda će emotivno prihvatiti istinu koja im se više sviđa.\nZato, prema njegovom mišljenju, nikada ne možemo da govorimo o dve istine, one mogu biti različite, u zavisnosti na koji način tumačimo vest.\nStanojević smatra da su razni sistemski mehanizmi u borbi protiv lažnih vesti „čista moda“, zbog toga što se stiče utisak da nije bitno da li ćemo mi lažne vesti pobediti, već je važno pokazati javnosti da se mi protiv njih borimo.\nOn tvrdi da lažne vesti ne mogu da predstvaljaju problem u društvu u kojem postoji sistem i u kojem se stvari mogu proveriti, Problem je što mi želimo da verujemo u neke drugačije ishode i neke drugačije mogućnosti, zaključio je Stanojević.\nlažne vesti, Press Extra, Serijal Press Extra, Zoran Stanojević\n31. januara 2019. u 18.57\nGospodine Stanojeviću, ružno je da nam vi sa RTSa govorite o lažnim vestima i obmanjivanju javnosti, vi koje mi, narod Srbije plaćamo a lažete nas samo tako. Kada nas jajare sa Pinka lažu to manje boli, njh ne plaćamo ali kada nas vi sa RTSa lažete to je već druga priča zato što živite od načeg novca, od pretplate.\n31. januara 2019. u 20.36\nNajgore su poluistine i konstantno ispiranje mozga.


Američki muzičar Prins naljutio se zbog pohlepe nekih preprodavaca karata za njegovu jako očekivanu evropsku turneju i odlučio da odloži puštanje karata u prodaju. Muzičar je poslednjih godina uveo običaj da najavljuje svoje koncerte u poslednjem trenutku, ali je ovu evropsku turneju, solo na klaviru, najavio na klasičniji način dajući informacije u intervjuima. Medjutim, zaustavio je prodaju karata neposredno pre nego što je ona trebalo da počne preko interneta u Austriji i Velikoj Britaniji. Na tviter nalogu koji Prins koristi, @Prince3EG, prenete su pritužbe njegovih fanova koji su navodili da preprodavci ponekad traže hiljade dolara za karte koje još ni nisu u prodaji. Na tom nalogu muzičar je objavio sliku lešinara u osudi preprodavaca. Muzičar za sada nije najavio ništa novo o turneji „Piano&A Microphone“, gde će biti sam na sceni, bez svog benda i samo sa klavirom i mikrofonom. Turneja treba da počne 24. novembra u Beču i predvidja se obilazak 11 zemalja, mada još svi datumi nisu otkriveni. Poznat po tome što ništa ne radi ko drugi, Prins je najavio turneju tako što je pozvao evropske novinare da prisustvuju privatnom koncertu kod njega u Pejzli Parku. Prins, koji je poznat po virtuoznosti na električnoj gitari, rekao je da želi da se izloži opasnosti izlaskom na scenu samo sa klavirom.


Niška televizija » Industrijska proizvodnja u martu manja 0,2 odsto godišnje\nObjavljeno 30.04.2015. 13:03\nBEOGRAD – Industrijska proizvodnja u Srbiji u martu je bila manja za 0,2 odsto nego u istom mesecu lani, a u odnosu na prošlogodišnji prosek veća je za 8,6 odsto, saopštio je danas Republički zavod za statistiku.\nIndustrijska proizvodnja u periodu januar-mart, u poređenju sa istim periodom 2014, bila je manja za 2,0 odsto.\nPosmatrano po sektorima, u odnosu na mart 2014, Rudarstvo je zabeležilo pad od 16,3 odsto, Snabdevanje električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija pad od 10,8 odsto, dok je u sektoru Prerađivačka industrija rast bio 5,4 odsto.\nPrema podacima statistike, posmatrano po namenskim grupama došlo je do pada u proizvodnji trajnih proizvoda za široku potrošnju (11,3 odsto) i energije (8,4 odsto).\nRast je zabeležen u proizvodnji intermedijarnih proizvoda, osim energije (2,0 odsto), netrajnih proizvoda za široku potrošnju (4,8 odsto), i kapitalnih proizvoda (12,8 odsto).\nObim industrijske proizvodnje u martu 2015. godine beleži pad u 16 oblasti u odnosu na isti lanjski mesec , čije je učešće u strukturi industrijske proizvodnje 54 odsto, a rast u 13 oblasti, koje u strukturi industrijske proizvodnje imaju udeo od 46 odsto.\nNajveći uticaj na pad industrijske proizvodnje imali su: Proizvodnja električne energije, Eksploatacija uglja, Štampanje i umnožavanje audio i video zapisa, Eksploatacija ruda metala i Proizvodnja pića.\nPrema desezoniranom indeksu, industrijska proizvodnja u martu je bila veća nego u prethodnom mesecu za 2,0 odsto, a prerađivačka industrija za 2,5 odsto.\nU odnosu na prosek iz 2014, industrijska proizvodnja je u martu ove godine, prema desezoniranom indeksu, ostvarila rast od 3,9 odsto, a prerađivačka rast od 6,1 odsto.


Razgovori sa delegacijom Saveznog ministarstva odbrane i sporta Austrije | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nRazgovori sa delegacijom Saveznog ministarstva odbrane i sporta Austrije\nVršilac dužnosti pomoćnika ministra za politiku odbrane Milan Mojsilović primio je delegaciju Saveznog ministarstva odbrane i sporta Republike Austrije koju je predvodio brigadni general Gustav Gustenau iz Direkcije za bezbednosnu politiku.\nSagovornici su razmenili stavove o političko-bezbednosnoj situaciji u regionu i drugim aktuelnim bezbednosnim temama. Konstatovali su da migratorna kriza predstavlja najveći izazov sa kojim se region, ali i svet, danas suočavaju i da dodatno utiče na bezbednosnu situaciju u jugoistočnoj Evropi. Ozbiljnost situacije zahteva dodatno angažovanje nacionalnih snaga i regionalno udruživanje i pomoć. Srbija i Austrija ostaju privržene unapređenju saradnje sa ključnim međunarodnim organizacijama u oblasti odbrane i bezbednosti, kao i aktivnom doprinosu u okviru regionalnih foruma na prostoru jugoistočne Evrope.\nMojsilović je, u vezi sa rešavanjem pitanja migrantske krize, preneo da se Republika Srbija zalaže za čvršću saradnju sa državama u okruženju, naročito u obezbeđenju granica, ali ne i za podizanje zidova. Ministarstvo odbrane i Vojska Srbije nastaviće sa angažovanjem i pružanjem pomoći izbeglicama na teritoriji naše zemlje, kroz saradnju sa ostalim državnim organima. Angažovanjem zajedničkih snaga vojske i policije na obezbeđenju državne granice značajno je smanjen broj ilegalnih prelazaka.\nBrigadni general Gustenau preneo je spremnost austrijske strane za nastavak podrške i pomoći Srbiji u evrointegracijama. Austrija je posebno zainteresovana za stabilan region, jer aktuelni bezbednosni izazovi prevazilaze nacionalne granice i zahtevaju sveobuhvatan i dugoročan pristup.\nObostrano je izraženo zadovoljstvo dostignutim nivoom saradnje u oblasti odbrane i istaknuto opredeljenje za dalji nastavak i progres.


Vučić sa delegacijom kineske kompanije Šinju - Radio televizija Pančevo\n7. maja 2019. 0520\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa delegacijom kineske kompanije Šinju, povodom potpisivanja Memoranduma o razumevanju između ove kompanije, Grada Niša i Ministarstva privrede Republike Srbije.\nPredstavnici kompanije Šinju, jednog od vodećih proizvođača rasvete za automobilsku industriju u Kini, iskazali su zainteresovanost za otvaranje fabrike u Srbiji, koja bi snadbevala klijente iz Evrope. Članovi delegacije kineske kompanije su istakli da bi realizacija prve faze ovog projekta trebalo da počne 2020. godine u Nišu, na površini od oko 14 hektara. Ukupno ulaganje bi iznosilo oko 50 miliona evra, a planirano je zapošljavanje 1000 radnika, s mogućnošću povećanja broja radnih mesta u zavisnosti od potražnje klijenata na evropskom tržištu, među kojima su BMW, VW, AUDI, RENAULT, OPEL.\nPredsednik Vučić je istakao da odluka kineske kompanije Šinju da ulaže u Srbiju predstavlja još jednu potvrdu da Kina u našoj zemlji vidi pouzdanog partnera. «Kinezi u Srbiju ulažu najviše od svih zemalja Jugoistočne Evrope, pre svega u svoje fabrike, od Železare, Linglonga, Ziđina i drugih», naglasio je predsednik Vučić, istakavši da su to investicije vredne više milijardi evra.\nKompanija Šinju trenutno ima proizvodnju samo u Kini, te bi otvaranje fabrike u Srbiji bio prvi proizvodni pogon ove kompanije van granica Kine.\nZorana Stekovic 4. juna 2019. 4. juna 2019.


RTS :: Kako postati šampion: Aleksandar Đorđević i Marina Maljković\nRTS 2 Kako postati šampion: Aleksandar Đorđević i Marina Maljković\nnedelja, 31. jan 2021, 19:30\n4.\tepizoda - Aleksandar Đorđević i Marina Maljković\nNjegovo mesto je u društvu 50 najboljih košarkaša Evrope svih vremena, njegova "trojka" je donela Partizanu prvu i jedinu titulu prvaka Evrope a danas je jednako uspešan i kao košarkaški trener - Aleksandar Đorđević. Budućim šapionima kaže da stariji moraju da stave svoja ramena ispod njihovih stopala kako bi uspeli da dotaknu zvezde.\nRođena i odrasla u "košarkaškoj" porodici pa se nekako i očekivalo da se okiti evropskim zlatom i bronzom, ali i bronzom sa Olimpijskih igara. Danas je trener ženske košarkaške reprezentacije Srbije - Marina Maljković. Naša šampionka kaže da od kada zna za sebe zna i za košarku. Ona je žena koja zna da vodi tim i dodaje da je i za to potreban talenat, rad i velika posvećenost.


Objavljeno: 15:18, 8. Oktobra 2015.\nUGLJEVIK, Preduzeće RiTE Ugljevik upozorilo je da se “uspješne državne kompanije pljačkaju i putem sumnjivih sudskih presuda” što, kako navode, potvrđuje činjenica da tri privatna preduzeća već tri godine vode sudski postupak protiv RiTE Ugljevik za naknadu štete na ime navodne obične štete i navodne izgubljene dobiti za poslove koje nisu nikad uradili”.\nU saopštenju se navodi da je riječ o privatnim preduzećima “Terex-inzenjering” i “Sico and company” iz Bijeljine, te “Continental” iz Ugljevika.\nIz RiTE Ugljevik navode da je 2003. godine ovo preduzeće sprovodilo postupke nabavke radova na izvođenju pomoćnih radova /otkrivke/ na PK “Bogutovo Selo” Ugljevik putem javnog oglasa.\n“Nakon što je Vlada Republike Srpske 29. septembra 2003. godine usvojila zaključak da proizvodnju uglja i otkrivke RiTE Ugljevik do kraja godine vrši sopstvenom mehanizacijom, nije se pristupilo zaključenju ugovora sa ova tri privatna preduzeća. Sve radnje koje su do donošenja zaključka Vlade imale karakter pregovora i nisu bili definisani ni svi bitni elementi eventualnih budućih ugovora”, dodaje se u saopštenju.\nIz RiTE Ugljevik ističu da navedena privredna društva nisu preduzela nijednu radnju na izvođenju radova na PK “Bogutovo Selo” Ugljevik, odnosno njihove mašine nisu nijednog trenutka bile tu angažovane.\n“Nakon toga, preduzeće ‘Continental’ iz Ugljevika 2003. godine, ‘Sico and company’ 2005. i ‘Terex-inzenjering’ 2006. godine pokreću sudske postupke koji su i danas u toku”, navodi se u saopštenju i dodaje da su sudovi po predmetnim tužbenim zahtjevima zauzimali različite stavove.\nIz ovog preduzeća navode da je u postupku po tužbi “Sico and company” prvostepeni sud usvojio tužbeni zahtjev i obavezao tuženog da tužitelju isplati iznos od 1.199.812,00 KM sa zakonskom zateznom kamatom na taj iznos počev od 15. juna 2007. godine pa do konačne isplate i dosudio tužitelju parnične troškove u iznosu od 80.790,00 KM.\nU međuvremenu je pokrenut i izvršni postupak od /tužioca/ tražioca izvršenja “Sico and company” pa je rješenjem Okružnog privrednog suda u Bijeljini od 8. jula ove godine određeno izvršenje i to zapljenom novčanih stredstava na svim računima Preduzeća.\nPosebnu specifičnost predmetnim postupcima daje činjenica da ukoliko dođe do izvršenja isplate od Preduzeća RiTE Ugljevik prema “Continental” i “Sico and company”, a do čega može doći isključivo u izvršnom postupku na bazi naloga suda, Preduzeće neće moći da putem protivizvršnog postupka ostvari povrat svojih sredstava, imajući u vidu da su pomenuti privredni subjekti pred likvidacijom.\nStoga je RiTE Ugljevik sa više urgencija urgiralo kod Okružnog privrednog suda u Bijeljini i kod predsjednika ovog suda da se uložena revizija na presudu Višeg privrednog suda Banjaluka donesena u postupku po tužbi “Sico and company” u što kraćem roku proslijedi na rješavanje Vrhovnom sudu Republike Srpske u Banjaluci.\nRiTE Ugljevik smatra da su predmetni tužbeni zahtjevi u cjelosti neosnovani i očekuje pozitivno rješenje od Vrhovnog suda Republike Srpske po reviziji izjavljenoj u predmetu po tužbi “Sico and company”.\nUkoliko, ipak, na bazi naloga suda, dođe do prenosa finansijskih sredstava sa računa RiTE Ugljevik na račun “Sico and company” u iznosu od oko 2.480.000,00 KM, preduzeće će biti primorano da pokrene postupke utvrđivanja eventualne odgovornosti za donošenje neosnovanih presuda koje mu mogu nanijeti nenadoknadivu, milionsku štetu.\nKoliko je sudstvo različito tumačilo iste pravne činjenice najbolje pokazuje spor koji je protiv ovog preduzeća vodio “Terex-inzenjering” gdje je presuda Višeg privrednog suda u Banjaluci od 31. maja 2013. godine ukinuta rješenjem Vrhovnog suda Republike Srpske i predmet vraćen drugostepenom sudu na ponovno suđenje, nakon čega je Viši privredni sud u Banjaluci 23. maja prošle godine, ukinuo presudu Osnovnog suda u Bijeljini i predmet dostavio Okružnom privrednom sudu u Bijeljini kao stvarno i mjesno nadležnom sudu za postupanje.\n“Opredjeljenje RiTE Ugljevik da proizvodnju u okviru Radne jedinice ‘Rudnik’ /otkrivka/ organizuje u vlastitoj režiji, koje je bazirano na Zaključku Vlade Republike Srpske od 29. septembra 2003. godine, svoju opravdanost i ispravnost pokazalo je u godinama koje su slijedile, sve do danas.\nUmjesto da takav pristup organizaciji proizvodnje bude pozdravljen, RiTE Ugljevik ima slučaj da se 12 godina kasnije suočava sa presudama za naknadu navodne štete trećim licima sa kojima nikada nije zaključen ugovor o izvođenju radova, odnosno koji po spornom postupku javne nabavke nisu uradili nijedan posao, nisu dali ni gram otkrivke, niti su angažovali mehanizaciju i radnike”, ističe se u saopštenju. Srna


Radio BIR - Reisu-l-ulema Kavazović organizirao iftar za privrednike i poručio: Zaposlite što više ljudi\nReisu-l-ulema Kavazović organizirao iftar za privrednike i poručio: Zaposlite što više ljudi\nSat 17 Jun, 2017\nReisu-l-ulema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini sinoć je organizovao iftar za privrednike kojem su prisustvovali i predsjedavajući Vijeća ministar BiH Denis Zvizdić i premijer Vlade FBiH Fadil Novalić.\nUz riječi dobrodošlice i zahvale na odzivu, reisu-l-ulema Kavazović je između ostalog prisutne podsjetio i na jedan od velikih problema s kojima se danas suočava bosanskohercegovačko društvo, a to je pad nataliteta.\n"Djece se iz godine u godinu rađa manje i manje. Sve je manje djece u školama. To ovdje govorim jer vi znate šta znači ne imati radnika na nekom radnom mjestu", kazao je između ostalog reisu-l-ulema Kavazović.\nOn je ovom prilikom uputio i apel našim privrednicima da što je moguće više otvore prostora za dodatna upošljavanja.\n"Želim vas zamoliti da koliko god je moguće više uposlimo ljudi i otvorimo im perspektive i na taj način pokušamo da odlazak iz naše zemlje smanjimo", poručio je reisu-l-ulema Kavazovića.\nMore in this category: « Obilježavanje 19.juna Međunarodnog dana borbe protiv seksualnog nasilja u konfliktu (VIDEO) Pilot aviona koji se srušio kod Mostara doživio infarkt »


Beta 8. oktobra 2020. 22:35\nPotpredsednik Narodne stranke Zdravko Ponoš izjavio je danas da je izjava izvestioca Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimira Bilčika da su „ključni partneri u dijalogu oni koji su izabrani u parlament“ delovala kao da će Evropljani moderirati razgovor različitih političkih frakcija vlasti, jer u srpskom parlamentu nema opozicije.\n„Možda je u pitanju nesporazum. Šta god da je, mi smo vratili stvari tamo gde im je mesto. Bilčikova izjava odudara od pisma komesara EU za proširenje Olivera Varheljija u kojem je naveo da ćemo imati podršku za otvaranje dijaloga vlasti i opozicije. Kao što je poznato, u skupštini nema opozicije“, rekao je Ponoš nakon sastanka predstavnika opozicije sa Varheljijem u beogradskom hotelu Hilton.\nBilčik je u sredu za televiziju N1 rekao da su ključni partneri u dijalogu oni koji su izašli na izbore, osvojili glasove i imaju podršku naroda i izabrani su u parlament.\nPonoš je naveo da je na današnjem sastanku evropskom komesaru Varheljiju preneo da bi realizaciju planiranih investicija EU od devet milijardi evra za Zapadni Balkan trebalo usloviti napretkom u ključnim oblastima evropskih integracija, kao što su vladavina prava i ceo politički segment, jer „postoji opasnost da taj novac bude uludo potrošen“ .\n„Rekao sam na sastanku da investicioni plan EU od devet milijardi evra investicija za Zapadni Balkan izgleda lepo i mnogo znači, ali je to resurs koji bi, bar što se tiče Srbije, mogao da bude uludo potrošen kao što je potrošeno i naše vreme godinama razvlačenjem i obećanjima da smo na pravom putu i da postižemo napredak, a izveštaji Evropske komisije o Srbiji su isti iz godine u godinu i nedostaci se ne otklanjaju“, rekao je Ponoš.\nOn je dodao da je to dovelo do toga da gradjani Srbije više i ne razmišljaju ozbiljno koja je godina trenutno u opticaju i kada bi Srbija mogla da bude u EU.\n„Ako bi se taj novac dao bezuslovno, a mi se nadamo da neće i skrenuli smo pažnju da to tako ne bi trebalo da bude, onda bi to izgledalo kao bezuslovna podrška režimu u Srbiji“, rekao je Ponoš.\nPrema njegovim rečima, Narodna stranka je stava da bi trebalo da postoje uslovi i da je veoma važno da dotok para iz EU bude uslovljen napretkom u ključnim oblastima.\nAko stvari tu idu kako treba, onda ima smisla da pravimo puteve i


IVANIŠEVIĆ: SOCIJALNA POMOĆ ĆE MORATI DA SE “ZARADI” PO UZORU NA MAĐARSKU - Magločistač\nPočetna Vesti IVANIŠEVIĆ: SOCIJALNA POMOĆ ĆE MORATI DA SE “ZARADI” PO UZORU NA MAĐARSKU\nIVANIŠEVIĆ: SOCIJALNA POMOĆ ĆE MORATI DA SE “ZARADI” PO UZORU NA MAĐARSKU\nPo uzoru na mađarski model, građani Srbije će od sredine 2017. morati da rade da bi zaradili socijalnu pomoć, rekao je državni sekretar Ministarstva za rad Nenad Ivanišević.\n“Mađarska je napravila odličan model, po kom 250.000 ljudi radi da bi dobijalo socijalnu pomoć. Mi planiramo da počnemo da sprovodimo sličan model, po kom će 175.000 radno sposobnih ljudi koji primaju socijalu biti zaposleno na raznoraznim poslovima”, rekao je Ivanišević.\nPolemika u javnosti oko uvođenja obaveznog rada traje od 2014m kada je Vlada Srbije donela uredbu po kojoj, da bi neko ostvario pravo na socijalnu pomoć, treba da se obrazuje ili uključi u društveno koristan rad.\nMeđutim, uredba nije obavezujuća, što znači da je potrebno menjati Zakon o socijalnoj zaštiti da bi se ta namera Vlade sprovela.\nPrema važećem Zakonu o socijalnoj zaštiti, opšti uslov za korišćenje takve podrške ispunjavaju osobe koje svojim radom, prihodima od imovine ili iz drugih izvora ostvaruju prihod manji od 6.000 dinara za nosioce prava, s tim da se on usklađuje s indeksom potrošačkih cena dva puta godišnje, u aprilu i oktobru.\nMinistar Aleksandar Vulin više puta je govorio o promeni Zakona koja bi dovela do toga da primaoci socijalne pomoći moraju da “zarade” državna sredstva.\nNa stručnom skupu Asocijacije centara za socijalni rad u julu 2015. Vulin je poručio da neograničeno primanje socijalne pomoći naše društvo ne može da prihvati, te da 46.000 radno sposobnih korisnika socijalne pomoći tako treba da se oduži društvu.\n„Tu smo da pomognemo, nijednom detetu nećemo uskratiti novčanu socijalnu pomoć, ali zdrav i prav korisnik novčane socijalne pomoći će morati da razume da će za to morati da radi“, rekao je Vulin.\nKritičari ovakvog Vladinog pristupa tvde da se najavljene promene kose s Ustavom Srbije, Evropskom socijalnom poveljom, Međunarodnim paktom o ekonomskim i socijalnim pravima i Evropskom konvencijom o ljudskim pravima.\nTakođe, ističu činjenicu da je zarada naknada za rad na koju se plaća i porez, dok je socijalna pomoć namenjena radno nesposobnim licima, a tek izuzetno radno sposobnim, i služi omogućavanju zadovoljenja osnovnih životnih potreba.\nIzvori: B92, Večernje Novosti, Peščanik


Goran Aleksić član Reprezentacije dijabetičara BiH u malom fudbalu\nHome / Kultura&obrazovanje / Ko su oni ? / Goran Aleksić član Reprezentacije dijabetičara BiH u malom fudbalu\nBy eSrebrenica.ba on 4. May 2015.@esrebrenica\nSrebrenica je dobila predstavnika na 4. Evropskom prevenstvu u malom fudbalu za osobe sa dijabetesom (DiaEuro 2015) koje će se održati od 19. do 26. jula u Rumuniji, Cluj – Napoca.\nPosredstvom Udruženja dijabetičara Srebrenica, Goran Alkesić je uključen u tim Rreprezentacije BiH u malom fudbalu, postao je golman reprezentacije.\n“Poziv je uslijedio nakon druženja koje je organizovao Savez dijabetoloških udruženja Bosne i Hercegovine. Već je održano nekoliko treninga na kojima sam učestvovao, a sada se održavaju pripreme pred Evrospko prvenstvo u Rumuniji”, rekao je Aleksić.\nGoran Alkesić je student Poljoprivrednog fakulteta u Bijeljini a od 2013. godine boluje od dijabetesa.


► Momčilo Pantelić: Pregrejani Vašington\nDok se istrajno protivi međunarodnom dogovoru o smanjivanju zagrevanja planete, Donald Tramp se suočava sa usijavanjem političke atmosfere neposredno oko sebe.\nDa paradoks bude veći, kao glavni razlog za takvu “klimatsku rokadu” ispostavlja se još jedan, još neobičniji, bumerang efekat: Hladni rat u kojem je Amerika pobedila na globalnom frontu, sada se reinkarnira – unutar nje.\nOdnosi Bele kuće s Kremljem sada dele Ameriku gotovo kao svojevremeno svet. U toku je sijaset službenih i medijskih istraga da se nekako utvrdi da li se Rusija zaista umešala u američke izbore, kako sugerišu vašingtonske obaveštajne centrale i opozicija, doprinela da Tramp pobedi Hilari Klinton, a time i preusmeri spoljnu politiku jedine supersile. Zvaničnici obeju država takve slutnje pobijaju kao insinuacije usmerene ka delegitimizaciji aktuelne američke vlasti i sprečavanju planiranog poboljšanja njihovih bilateralnih odnosa.\nBilo kako kome drago, tek Amerika podseća na tranzicione zemlje u kojima spoljno “burgijanje” bitno utiče na unutrašnje poretke. Nižu se ostavke i smene u Trampovoj administraciji, kao i preslišavanja njenih članova, mahom zbog polemičnih veza s Rusijom ili nedovoljne efikasnosti u dokazivanju ispravnosti vladajućeg kursa. Upravo je stoga ostavku podneo portparol Bele kuće Šon Spajser, a pred senatskim komitetom za obaveštajni rad svoju nevinost u kontaktima s Rusima nastojao je da dokaže Trampov zet i savetnik Džared Kušner.\nU medijima se šire verzije da je šef Bele kuće nezadovoljan radom i specijalnog istražitelja u ovim slučajevima, bivšeg direktora FBI, Roberta Milera i ministra pravosuđa Džefa Sešnsa, a da je Stejt department, na čijem je čelu Reks Tilerson, nezadovoljan “sužavanjem operativne nadležnosti” unutar administracije. Nagoveštava se nastavak kadrovskih promena pri vrhu.\nPosebnu pažnju privukao je izveštaj Vašington posta da je, u rastućim neizvesnostima, iako sklon nepredvidljivosti, Tramp zatražio od stručnog tima da mu precizira kakvi su dometi predsedničkog prava na davanje “pardona”, izuzimanja pojedinih ličnosti od odgovornosti pred zakonom za eventualna nepočinstva. Pošto je u jednom od tvitova lider naglasio da ima “kompletnu moć pardoniranja”, postavilo se pitanje – da li nju može da primeni i na samog sebe?\nVećina eksperata se tim povodom, krajnje neobičnim za ozbiljnu zemlju, saglasila u nekoliko stvari. Prvo, da je cela stvar unutar “sive zone” jer nigde nije striktno obrađena. Drugo, da je bez presedana jer se niko dosad tim povodom nije obratio sudu na merodavnu procenu. Treće, nije u duhu sistema koji se zasniva na principu da niko ne može da bude sam sebi sudija. I četvrto, čak i ako bi se neko upustio u tu avanturu, ne bi sprečio impičment, parlamentarno suđenje koje može da dovede do ostavke predsednika, kao ni suđenja po saveznim državama SAD u slučajevima za koje su nadležni njihovi organi.\nTrampovi saradnici kažu da je priča iskonstruisana. I da on ne razmišlja o takvim vrstama preduhitrujućih pomilovanja koja bi obuhvatala i članove njegove, biznisu posvećene porodice, koje je on instalirao na važna mesta političkog odlučivanja o nacionalnoj sudbini.\nU međuvremenu se dodatno rasplamsalo natezanje oko pristupa Rusiji. Dok je ovaj tekst išao u štampu, prognoziralo se da će parlament (Kongres) “sigurno” proširiti sankcije Rusiji, zavedene zbog njene amputacije dela Ukrajine.\nOvakva odluka bi još više vezala ruke Trampu u ostvarivanju proklamovanih težnji za poboljšanje odnosa s Moskvom. Evropa već negoduje jer bi bila kolateralno oštećena, pošto bi pomenuto američko proširivanje sankcija kočilo realizaciju gasnog aranžmana s Rusijom, zvanog Severni tok 2, pa najavljuje otpor kaznenom kursu Vašingtona.\nBude li se sve dogodilo kako je ovde predočeno, pokazalo bi se da iz tekućih nadgornjavanja svi gube. Ako je Rusija zaista doprinela usponu Trampa, uvideće da je to bilo kontraproduktivno i povećalo njene ekonomske teškoće. A Tramp već ispašta što je Vladimira Putina isticao kao “pravog lidera”, znatno boljeg od Baraka Obame, pa sada mora s mukom da dokazuje da je tako pričao samo zarad izbornih poena.\nPredstoji, rekao bih, novo veliko prestrojavanje u američko-ruskim odnosima, s mogućnim teškim posledicama po EU. Svima koji se u tom trouglu nalaze, među kojima je i Srbija, biće otežano da se pridržavaju principa “pomoz’ bože na sve četiri strane” (pogotovu što se kao četvrta strana ustoličuje sve ambicioznija Kina).\nSvet kao da počinje da liči na davnu opasku Vinstona Čerčila o Rusiji, da je ona “zagonetka uvijena u misteriju unutar enigme”. Što se više svakojaki lideri, pa i ovde, trude da dokažu kako ova definicija ne važi za njih, sve se više, praktično, u nju uklapaju.\nTrampu bi, pritom, pripala karakteristika da je “nepredvidljivost umotana u neizvesnost unutar nedokučivosti” – uopšte, a naročito u odnosima s Rusijom. Otuda i pregrejanost Vašingtona dok se njime širi atmosfera nalik unutrašnjem hladnom ratu, kakva se oseća i u mnogim tranzicionim prestonicama, čak i kad njihovi lideri propovedaju da su garanti mira i stabilnosti.


Niškom kulturnom centru, 10.decembra održana je Javna rasprava o Nacrtu Odluke o budžetu Gradske opštine Palilula za 2020. godinu. Brojnim prisutnim građanima i zainteresovanim predstavnicima udruženja građana obratio se predsednik opštine Palilua Aleksandar Ždrale, koji je istakao: „Osnovna svrha dokumenta koji je pred vama jeste da na što jednostavniji i razumljiviji način objasni u koje svrhe se koriste javni resursi da bi se zadovoljile potrebe građana.\nGrađanski budžet predstavlja sažet i jasan prikaz nacrta Odluke o budžetu opštine Palilula za 2020.godinu, koja je po svojoj formi veoma obimna i teška za razumevanje zbog specifičnih pojmova i klasifikacija koje je čine. Iako je nemoguće objasniti celokupan budžet u ovako kratkoj formi, iskreno se nadamo da ćemo na ovaj način uspeti da vas informišemo o načinu prikupljanja javnih sredstava i ostvarivanja prihoda i primanja budžeta opštine, kao i o načinu planiranja, raspodele i trošenja budžetskih sredstava.\nNacrt Odluke o budžetu Gradske opštine Palilula za 2020. godinu, obrazložio je Šef odseka za finansije, Ivan Dragišić. On je ovom prilikom upoznao prisutne da je Nacrt budžeta za narednu godinu planiran na nivou od 145.258.942,00 dinara i da on predviđa kao i u prethodnim godinama brigu o najsiromašnijim građanima sa teritorije opštine Palilula, novac namenjen udruženjima građana iz oblasti kulture, sporta kao i sredstva za predškolske ustanove i osnovne škole.\nTreba napomenuti da se za iduću godinu po prvi put nakon dužeg niza godina nalaze i sredstva za izgradnju nekategorisanih puteva u iznosu od deset miliona dinara. Veće Gradske opštine Palilula nakon razmatranja Nacrta i Izveštaja o sprovedenoj javnoj raspravi, utvrdiće Predlog Odluke o budžetu Gradske opštine Palilula za 2020 godinu.fot-tekst D.Vidojković


THCF i Coby ostvarili novu saradnju - MY PEOPLE\nTHCF i Coby ostvarili novu saradnju\nDobro poznata rep grupa THCF nastavlja uspešnu saradnju sa neprevaziđenim Cobijem!\nSvidelo se ljudima ili ne, pregledi uvek pršte. Svaka njihova pesma na kojoj su sarađivali sa Cobijem je naišla na dobar odziv kod publike. Barem pregledi idu tome u prilo, a i na nastupima se uvek te pesme čekaju. Pesma Ideš za Kanadu dostigla je neverovatnih 24 miliona pregleda, Nikom nije noćas kao meni 11 i po miliona, a s obzirom na to da su pesmu Budala izbacili 8. jula, prognoza je ista kao i za prethodne pesme. Spot je radila IDJ videos ekipa koja stoji iza spota Nikom Nije Noćas Kao Meni i mnogo drugih uspešnih spotova na ovim prostorima.\nSa Cobijem sarađuju od 2007. godine, uvek teže svežini i ne sumnjamo da će i sledeća pesma biti još bolja, svežija i zaraznija. Ne zaboravite da pored ovih novijih pesama koje svi znaju, saradnja sa Cobijem počinje sa Trenerka Stil koja je takođe jedna od najkultnijih pesama ove grupe.\nDeca grada objavila novu pesmu