Radojičić: Posle dogradnje, zgrada Hitne pomoći će biti četiri puta veća nego sada - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Beograd » Radojičić: Posle dogradnje, zgrada Hitne pomoći će biti četiri puta veća nego sada\nGradonačelnig Beograda najavio da će u prvoj polovini godine početi radovi na rekonstrukciji zgrade Hitne pomoći\nDanas Online17.01.2022. 15:52\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić najavio je da se u prvoj polovini ove godine očekuje početak radova na rekonstrukciji zgrade Hitne pomoći i dodao da će „posle dogradnje, zgrada Hitne pomoći će biti četiri puta veća nego sada“.\nIako će radovi trajati minimum dve godine, Beograđani to, kako je rekao, neće osetiti pošto će sve vreme gradski Zavod za hitnu medicinsku pomoć raditi i pružati pomoć najugroženijima.\nRadojičić je za Novosti rekao da je u toku finalizacija izrade tehničke dokumentacije a potom u prvom kvartalu ove godine sledi raspisivanje tendera za izvođača radova. Gradonačelnik je naveo da je Grad Beograd počeo ovaj projekat zajedno sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj kao IPA projekat, te da je u ovom trenutku i Grad uključen u njegovu realizaciju.\n„Biće dograđeno oko 5.100 novih kvadratnih metara na Bloku A. Prizemna garaža od 1.100 metara kvadratnih biće srušena, a na njenom mestu će se graditi novi objekat većeg gabarita. U osnovi se povećava i spratnost objekta za još dva sprata, uz mogućnost nadogradnje i trećeg. Ukupna bruto kvadratura Bloka A nakon dogradnje iznosiće 6.200 kvadratnih metara. Takođe, kompletno će biti obnovljeni blokovi B i C. Projektom je predviđeno da će, kada radovi u potpunosti budu završeni, zgrada Hitne pomoći imati više od 10.000 metara kvadratnih površine“, kazao je Radojičić, a prenosi Sekretarijat za informisanje grada Beograda.\nPrema rečima gradonačelnika, ova investicija se realizuje uz pomoć Evropske banke za obnovu i razvoj EBRD, koja obezbeđuje 11 miliona evra bespovratnih sredstava i pet miliona evra kredita za rekonstrukciju zgrade Hitne pomoći, Studentske poliklinike, Stacionara i Biblioteke grada Beograda.\n„Dogradnjom u Bloku A biće prošireni kapaciteti garaže za smeštaj većeg broja sanitetskih vozila, a Beograđani će dobiti i savremeni kol centar. U zgradi će se nalaziti regionalni edukativni centar urgentne medicine za celu Srbiju, kao i novi prostor namenjen administraciji Hitne pomoći. Projektovani su i novi ulazi u objekat, odvojeni za automobile i pešake, čime će biti omogućeno brže zbrinjavanje pacijenata“, naglasio je Radojičić.\nU Bloku B će, kako navodi gradonačelnik, biti rekonstruisano 2.050 kvadrata. Pored medicinsko-tehnoloških proširenja biće primenjeni potrebni standardi energetske efikasnosti – zamena fasade, spoljne i unutrašnje stolarije, podnih i krovnih pokrivača, zamena termotehničkih, hidrotehničkih i elektroinstalacija. U Bloku C biće rekonstruisano 1.740 kvadratnih metara, a novo ruho dobiće radionica, restoran, garderoba i ostali sadržaji za zaposlene, uz primenu potrebnih mera energetske efikasnosti.\nGradonačelnik poručuje da će dogradnjom i rekonstrukcijom sva tri bloka Hitne pomoći biti obezbeđen povećan kapacitet za prihvat pacijenata kojima je potrebna urgentna medicinska pomoć, brži odziv osoblja Hitne pomoći, znatno bolja tehnološka funkcionalnost svakog od blokova Hitne pomoći i komforniji uslovi za pacijente i zaposlene.\n„Zgrada Hitne pomoći će posle dogradnje i rekonstrukcije biti četiri puta veća od sadašnje. Objekat je prvobitno pravljen za neuporedivo manji broj stanovnika prestonice i 300 zaposlenih. U međuvremenu, broj lekara, medicinskog i ostalog osoblja je povećan tri puta, kao i broj stanovnika Beograda. Zato sam veoma zadovoljan što smo krenuli u realizaciju ovog značajnog projekta za Beograd“, zaključio je gradonačelnik Radojičić.\nHitna pomoćrekonstrukcijaZoran RadojičićBeograd


Medical perfection - Briga o zdravlju\nAcibadem Labmed, prva Turska akreditovana klinička laboratorija\nGrupa Acibadem bolnice je potpisala značajno partnerstvo u „preporuci laboratorijskih usluga“ sa grupom Labmed (Labmed Dortmund GmbH) koja je aktivna u Nemačkoj više od 30 godina. Kao rezultat ovog partnerstva, akreditovana laboratorijska služba koja se obično dobijala iz inostranstva počela je da se nudi u našoj zemlji sa Acibadem Labmed. Acibadem koji je dokazao svoj kvalitet usluga sa svojim globalnim sertifikatom, je sertifikovao i kvalitet laboratorijskih usluga u kliničkoj laboratoriji Labmed; dodeljivanjem kliničko - laboratorijske akreditacije „ISO 15189“ od strane „Nemačkog Akreditacionog tela za Hemiju – GmbH (DACH)“, postaje prva Turska međunarodno i akreditaciono priznata klinička laboratorija. Zahvaljujući objektima koje ima u ponudi, Acibadem Labmed može da obavlja sve analize na najvišem nivou i na najbezbedniji način.\nSistem telepatologije omogućava stručnjacima kojirade u svim bolnicama Acibadema da simultano procene rezultate patologije u audiovizuelnom procesu. Acibademova Centralna laboratorija za patologiju i svi terminali su povezani sa sistemom telepatologije. Tako se komunikacija doktor sa doktorom i doktor sa tehničarom može postići u najvećoj meri između jedinica, uverivši se da da ceo sistem upravlja istim standardima. Primena „telepatologije“ je prva i još uvek jedina u našoj zemlji.\nLaboratorija za patologiju sarađuje sa kliničkom laboratorijom Acibadem Labmed. Posebno, ova usluga omogućava upravljanje „individualnim“ ili „ciljanim“ metodama lečenja raka kod pacijenata na najadekvatniji način. Ovi objekti su, takođe, kritični u određivanju najispravnijeg pristupa pacijentima koji dolaze iz inostranstva, a koji imaju tešku dijagnozu i lečenje.\nAcibadem laboratorija matičnih ćelija i banke krvi iz pupčane vrpce\nAcibadem matičnih ćelija i banke krvi iz pupčane vrpce je laboratorijsko skladištenje i proizvodnja gde grupa Acibadem bolnice istražuje o potencijalnim metodama lečenja koje se sprovode, a koje idu u korak sa aktuelnim i trenutno traženim zahtevima. Laboratorija ima infrastrukturu gde su dokazano sva tkiva održiva sa naučnim podacima koji se čuvaju i svi terapijski procesi ćelija mogu se sprovesti po GMP (dobra proizvođačka praksa) standardima.\nJedan od značajnijih ciljeva u viziji Acibadema matičnih ćelija i banke za krv iz pupčane vrpce je da postane reper institucija gde se našredne istraživačke studije sprovode u saradnji sa akademskim osobljem Acibadem Univerziteta na temu tretmana ćelija i regenerativne medicine. Da bi se postigao ovaj cilj, zajednički projekti laboratorijskog osoblja i akademika sa Acibadem Univerziteta su u toku i u različitim fazama.


Cvijanović u Vašingtonu razgovarala sa Birmanom, Vajnstajnom i Levinom - Sve o Srpskoj\nCvijanović u Vašingtonu razgovarala sa Birmanom, Vajnstajnom i Levinom\nZAHVALILA SE USAID NA RAZVOJNOJ POMOĆI TE AMERIČKE AGENCIJE SRPSKOJ\nŽeljka Cvijanović i Brok Birman\nPREDSJEDNIK Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je danas u Vašingtonu da je Srpska zainteresovana za unapređenje ekonomske saradnje sa SAD u svim oblastima od zajedničkog interesa.\nCvijanovićeva je tokom razgovora sa pomoćnikom direktora USAID za Evropu i Evroaziju, Brokom Birmanom, zahvalila za razvojnu pomoć te američke agencije Republici Srpskoj, a iskazana je obostrana spremnost za nastavak partnerstva, posebno u programima usmjerenim na podršku mladima, ekonomski razvoj, privlačenje investicija i otvaranje novih radnih mjesta.\n– Ona je ocijenila da su, zahvaljujući dosadašnjoj veoma dobroj saradnji institucija Republike Srpske i USAID-a, u Srpskoj realizovani brojni korisni projekti u turizmu, poljoprivredi, energetskoj efikasnosti, finansijskoj stabilnosti, kao i zaštiti životne sredine – saopšteno je iz kabineta predsjednika Srpske.\nTokom boravka u SAD, Cvijanovićeva je posjetila Hadson institut, gdje je razgovarala sa predsjednikom tog instituta Kenetom Vajnstajnom, a u Vašingtonu se sastala i sa predstavnicima jevrejskih organizacija u Americi.\nCvijanovićeva i Mark Levin, izvršni potpredsjednik i izvršni direktor Američke organizacije za podršku evroazijskim Jevrejima, razgovarali su o sjećanju na logore smrti u Drugom svjetskom ratu i veliko stradanje Srba, Jevreja i Roma.\nRazgovarano je i o planovima za izgradnju novog memorijalnog kompleksa u Donjoj Gradini, koji će zajednički realizovati Srbija i Republika Srpska, te predstojećoj komemoraciji povodom Dana sjećanja na žrtve ustaškog zločina-genocida u koncentracionom logoru Jasenovac i njegovom najvećem stratištu Donjoj Gradini.\nTagoviUSAID Vašington Željka Cvijanović SAD


Beograd • 19.02.2012.\nŠta Windows 8 znači za Microsoft i korisnike\nWindows 8 je svakako najrizičnije izdanje koje je kompanija Microsoft ikada razvila. Zvaničnici ove kompanije navode da su 'ponovo izmislili' Windows ovim izdanjem.\nMeđutim, ima mnogo toga što treba da se poklopi da bi sve teklo onako kako rukovodioci ove kompanije to žele. Ako se Windows 8 ispostavi kao uspešno izdanje, onda će Microsoft za pet godina biti potpuno drugačija kompanija nego što je sada u smislu vrednosti na tržištu i berzi. Sve zavisi od toga da li će se rizik koji Microsoft preuzima isplatiti. Windows 8 i Windows on ARM nisu ništa drugo nego potpuno novi operativni sistem kompanije Microsoft koji je rađen od samog početka, od jezgra do desktopa.\nKompanija će svakako tražiti mnogo od svojih korisnika, programera, OEM proizvođača i drugih partnera tokom ove teške tranzicije i ona će biti teška za svakoga. Međutim, za Microsoft je sada ili nikada. Ukoliko ova kompanija ne preuzme rizik sada, onda postoji mogućnost da će sve ono što je građeno u Windows ekosistemu u proteklih dva deset godina da se sruši u narednih pet godina.\nMicrosoft je trebalo da ove izmene uradi još u prvoj deceniji ovog veka i da je to tada urađeno verovatno Apple sada ne bi u svom posedu imao tako uspešne iOS uređaje. Međutim, debakl Windows Vista-e i američko antitrust suđenje su ovu kompaniju značajno omeli. Federalni tužioci i njihovi advokati su podneli antitrust tužbu proziv Microsofta u maju 1998. godine što je sprečilo Mirosoft da se posveti inovacijama u tehnološkoj industriji.\nUprkos tome što ovi slučajevi nisu uspeli da nateraju Microsoft da prestane da bude monopolista sa Windows i Office proizvodima, oni su ipak doveli do stagnacije kada je reč o inovacijama u toku poslednje dekade. Sada je srećom po Microsoft situacija nešto drugačija. Windows 8 i Windows on ARM kao takvi rizični proizvodi ne bi mogli da se pojave da američka vlada i dalje preti Microsoftu antitrust tužbama.\nOva kompanija ma dugoročne planove da ugradi više aplikacija i servisa u Windows i da traži od softverskih programera njihovu izradu što je ranije bilo nemoguće. Tako su na primer antitrust tužioci tvrdili da Microsoft-ovi pokušaji da ponudi objedinjeniji Windows korisnički doživljaj širom PC uređaja je nekompetitivan. Kao rezultat takvog stava kompanija je odustala od kontrole Windows početnog ekrana i desktop ikona i prikrila pristup nekim karakteristikama operativnog sistema.\nWindows 8 i Windows on ARM će svakako biti proizvodi koji će „zagristi“ u novom okruženju koje se značajno promenilo od momenta kada je izdat Windows 7. Kompanija je svesna toga da sada nema pravo na grešku, jer ukoliko Windows 8 ne bude bio uspešan proizvod kao što se to dogodilo sa Windows Vista-om, pitanje je da li će se Windows 9 ikada i pojaviti.\nSa druge strane, razloga za optimizam ima jer su se okolnosti mnogo promenile u odnosu na prvu polovinu protekle decenije kada se razvijala Vista i Microsoft je u neku ruku sada mnogo zdravija kompanija koja nije toliko opterećena pretnjama tužbama od strane vladinih agencija, ali jeste opet opterećena konkurencijom.\nProblem za Microsoft može da bude to što ona želi da Windows 8 bude operativni sistem koji će moći da funkcioniše na većem broju uređaja i desktop računarima, laptop, ultrabook modelima, što je problem koji konkurencija nema. Kada je pak reč o krajnjim korisnicima, Windows 8 za njih može da bude još jedno otkrovenje sa mnoštvom novih opcija u poznatom pakovanju Windows okruženja.


VILA U PREDGRAĐU TEL AVIVA - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2014...\nVILA U PREDGRAĐU TEL AVIVA\nSa lokacijom na zapadnoj obali Izraela, odnosno u Tel Avivu, nalazi se najluksuznije područje ove zemlje, kao i renomirani poslovni i tehnološki centar…\nOvo je jedan od najluksuznijih distrikta u predgrađu Kfar Smaryahu, gde se nalazi jedna predivna luksuzna vila. Do ove novo izgrađene vile dolazi se privatnim putem i ona predstavlja sve što želite po pitanju komfora, privatnosti i stila. U njoj se nalazi veoma prostrana glavna spavaća soba, sa odvojenom sobom u svojstvu garderobe, a tu su i dve duple spavaće sobe, sa svojim privatnim kupatilima i prostranim ormarima.\nVrhunske pogodnosti koje vam ova vila nudi su kućni bioskop, odvojeni smeštaj za osoblje, dosta prostora za odlaganje stvari, podzemni parking i fenomenalni privatni bar sa prostorom za roštiljanje. Pored toga, tu su i privatna kancelarija i paluba za sunčanje sa predivnom baštom i veličanstvenim bazenom.\nOvaj vrhunski, luksuzni i intimni posed trenutno je na prodaju po ceni od 9.5 miliona dolara.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: FENDI CASA I MONACO YACHT CLUB\nKundalini CENA od 1.430,00 €


Art magazin - Delatnost grupe "Život" na umetničkoj i političkoj sceni Kraljevine Jugoslavije\nNOVI SAD. Izložba "Delatnost grupe 'Život' na umetničkoj i političkoj sceni Kraljevine Jugoslavije tokom četvrte decenije 20. veka", autorke msr Marijane Vaščić, realizovana prema master radu nagrađenom prošle godine, biće otvorena za publiku od četvrtka, 22. oktobra do 27. decembra 2020. u Spomen-zbirci Pavla Beljanskog.\nIzložba "Delatnost grupe 'Život' na umetničkoj i političkoj sceni Kraljevine Jugoslavije tokom četvrte decenije 20. veka" fokusira se na delovanje umetničkog kolektiva "Život" od osnivanja koje se vezuje za 1934. godinu, pa sve do 1940. godine kada je održan njihov poslednji sastanak, nakon kojeg su usledila brojna hapšenja umetnika, što se smatra simboličkim krajem grupe.\nGrupa "Život" se na jugoslovenskoj sceni izdvojila svojim delovanjem na dva fronta, što je dovelo do toga da se umetnost i politika u slučaju ovog kolektiva intenzivno prožimaju i imaju svojevrstan uzročno-posledični odnos. Grupa koja je funkcionisala kao umetničko-politički pokret postala je stožer socijalne umetnosti četvrte decenije i sinonim za angažovanu umetnost. Pored politizacije likovnog polja, akcenat je i na problemima umetnosti kolektiva, kao jednog specifičnog vida umetničkog udruživanja i samoorganizovanja.\nBudući da je socijalna umetnost u prvi plan istakla tehniku grafike zbog njenih mogućnosti stvaranja multi originala ali i dramatičnog odnosa crno-belih površina, grafika se kao tehnika posebno vezuje za ovu grupu. Stoga će, prema konceptu nagrađenog rada, a u vidu svojevrsnog kabineta grafika i crteža, biti izložene u najvećem broju grafike, ali takođe i odabrani crteži, kroz koje će se predstaviti neki od najznačajnijih radova ključnih protagonista ove grupe.\nPostavka obuhvata dela iz muzejskih i privatnih kolekcija: Narodne biblioteke Srbije, Narodnog muzeja u Beogradu, Muzeja Jugoslavije, Muzeja savremene umetnosti u Beogradu, Spomen-zbirke Pavla Beljanskog i Fondacije Vujičić kolekcije, čime je formirana celina radova koji međusobno korespondiraju i omogućavaju analizu ideologije ove grupe.\nOrganizacija izložbe je, osim pozajmice dela, zasnovana i na saradnji sa institucijamama i pojedincima, među kojima su Radio-televizija Srbije, Radio-televizija Vojvodine i gospođa Mira Kun.\nRealizaciju izložbenog projekta omogućili su Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije i Pokrajinski sekretarijat za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama AP Vojvodine uz podršku Generali osiguranje, Srbija.


Građani bi ponovo u Vojsku Srpske jer “Srbija ponovo uvodi vojni rok” - Raskrikavanje\nIzvorni članak je objavljen 06.03.2019. (Srpska info)\n06.03.2019. Jelena Đorđević Foto:Ministarstvo odbrane\nBanjalučki portal Srpska info (EuroBlic portal) preneo je pozitivne komentare građana Republike Srpske na anketno pitanje kako bi prihvatili vest da se ponovo formira Vojska Republike Srpske.\nKako piše, “iako su reakcije sa one strane Drine različite, građani sa ove strane reke o vojnom roku imaju pozitivne komentare i gotovo su jednoglasni”, te su “slučajnim odabirom anketrirali 30-ak ljudi i uverili se da su retki oni koji smatraju da bi uvođenje novog vojnog roka bila loša ideja.”\nU tekstu stoji da su to su uradili “nakon najave da Srbija ponovo uvodi vojni rok”, što nije tačna informacija. Da se ne radi o ponovnom uvođenju vojnog roka potvrđuje i saopštenje Ministarstva odbrane od pre šest dana koje je objavljeno upravo zbog pisanja medija. Zapravo se radi o pozivu na obuku rezervista - vojnih obveznika prevedenih u rezervni sastav, starijih od trideset godina, koji nisu odslužili vojni rok.\nOnaj koji dobije “plavu kovertu” zapravo dobija poziv za obuku iz dve faze - po 15 radnih dana u dve kalendarske godine. Kako stoji u saopštenju, “odazivanje na poziv za obuku je obavezno, a za neodazivanje predviđene su zakonom propisane kazne”, što znači 10.000 do 50.000 dinara ili tri meseca zatvora.\nPrema rečima ministra odbrane Aleksandra Vulina, “ove godine predviđeno je 600 ljudi koji će se obučavati na ovaj način. To su muškarci, žene se ne pozivaju, stariji od 30 godina koji nisu služili vojsku, ili su služili civilno, bez oružja”, stoji u saopštenju ovog ministarstva.\nOvu vest preneo je i portal lista Blic, ali i prorežimski portal Srbijadanas, o kom je Raskrikavanje, između ostalog, pisalo kada je ta firma kupila novosadski list “Dnevnik” za samo 600 evra iako su samo u poslednjih godinu i po dana ta i povezane firme dobile 4,4 miliona dinara od države. Preko javnih nabavki, firma “Srbija danas” je za taj isti period dobila preko 7,6 miliona dinara, a najviše od grada Kragujevca.\nKako je Raskrikavanje već pisalo, vlasnica portala Srbijadanas.com, Aleksandra Martinović, nekadašnja je suvlasnica firme Prointer Solutions u većinskom vlasništvu Slobodana Kvrgića. Kako tvrde opozicione partije Kvrgić je blizak vladajućoj stranci. KRIK je otkrio i da je supruga predsednika Srbije Aleksandra Vučića kupila stan u “Belvilu” upravo od Kvrgića, ali je Vučić u intervjuu za KRIK tvrdio da ne poznaje ovog biznismena. Kvrgićeve firme su česti pobednici na državnim tenderima od kada je SNS na vlasti.\nOsam miliona dolara će Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID) uložiti u obrazovni siste...\nProvladin tabloid Alo objavio je svoja ekskluzivna saznanja da će ruska bajkerska grupa „Noćni v...


EU uručio vozila i opremu za Graničnu policiju BiH i SIPA-u | Kakanj-X\nU petak je u Sarajevu izvršena svečana primopredaja donacije Evropske unije (EU) u vozilima i specijaliziranoj opremi Graničnoj policiji Bosne i Hercegovine i Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (SIPA) vrijednim oko 3,5 miliona KM, javlja Anadolu Agency (AA).\n“Ovo je najveća do sada pojedinačna donacija kojom se podiže kapacitet sistema sigurnosti BiH u borbi protiv različitih sigurnosnih rizika i prijetnji, prije svega, protiv ilegalnih migracija. Svrha današnje donacije je da se ojača kapacitet Granične policije u namjeri kvalitetnije kontrole i čuvanja državne granice”, kazao je Cikotić.\n“Migracije kao takve su, prije svega, jedan kompleksan i višeslojan globalni problem koji zahtijeva međunarodnu saradnju ali i unutršnju koordinaciju u zemlji. Što se tiče same unutrašnje koordinacije, moram reći da mi je zadovoljstvo u posljednje vrijeme pod palicom ministra Cikotića i njegovih saradnika da vidimo jedan snažniji angažman samih institucija po ovom pitanju u BiH. Primjer toga je da prvi put imamo aktivnosti koje se provode u smislu rada na izradi strategija upravljanja migracijama, jer migracije su svakako pitanje koje će ostati prisutno sa nama i u narednom periodu”, izjavio je Sattler.\n“Mislim da ste vi ovdje u BiH svjedoci i mogli ste iz prve ruke iskusiti da je EU tu za vas, tu da osigura pomoć i podršku”, kazao je on.\n“Moram istaći ponos što IOM pomaže u ovom procesu i pomaže lokalnim institucijama u jednom dostojanstvenom prihvatu izbjeglica, odnosno ljudi u pokretu i to također demonstrira naše opredjeljenje da pomognemo kapacitetima lokalnih vlasti i organa da bi na dostojanstven način pružili pomoć ljudima u pokretu”, istakla je ona.\n“Samo značajnim ulaganjem u infrastrukturu i materijalno-tehničke resurse GP BiH može ići ukorak s primjenom najmodernijih praksi koje nam dolaze iz zemalja EU-a”, rekao je Zoran Galić, direktor Granične policije BiH.\n“SIPA svjesna bebjednosnih rizika koji sa sobom nose ilegalne migracije, kako na globalnom tako na regionalnom i lokalnom nivou i u proteklom periodu SIPA je preduzela niz dodatnih aktivnosti i doprinijela u borbi protiv istih”, rekao je Dalibor Milošević.


Poziv za kompanije iz Slovenije – Info M\nPočetna / Vesti / Poziv za kompanije iz Slovenije\nPoziv za kompanije iz Slovenije\nN. Stanković 25. априла 2017.\tVesti Ostavite komentar 956 pregleda\nGradski menadžer Goran Vesić predstavio je privredne potencijale Beograda i infrastrukturne projekte grada u Privrednoj komori Slovenije i pozvao slovenačke kompanije da investiraju u Beograd. Prezentaciji je prisustvovalo 56 slovenačkih kompanija, a nakon plenarne sednice održan je 21 pojedinačni sastanak sa kompanijama koje žele da investiraju i rade u Beogradu.\nVesić je tom prilikom rekao da su slovenački privrednici bili među prvima koji su početkom ovog veka počeli da investiraju u Srbiju, navodeći da je to bilo veoma hrabro i da smo im zbog toga zahvalni.\n– Srbija i Beograd su najatraktivnije mesto za investiranje u regionu. U Beograd dolaze investitori iz čitavog sveta – rekao je Vesić i pozvao slovenačke privrednike da nastave da ulažu.\nGradski menadžer je podvukao da se Slovenija u ukupno ostvarenom izvozu Srbije u 2016. godini nalazi na desetom mestu, a po visini uvoza iz zemalja sveta ostvareni uvoz iz Slovenije u 2016. svrstava ovu zemlju na deseto mesto. Ukupna robna razmena Srbije i Slovenije u 2016. iznosila je 910,9 miliona evra i beleži povećanje od 4,8 odsto u odnosu na isti period 2015. godine.\n– Izvoz Srbije u Sloveniju iznosio je 400,1 miliona evra, što je za 6,7 odsto više u odnosu na 2015. godinu. Ukupna neto ulaganja slovenačkih rezidenata u Srbiji od 2010. do 2016. godine iznosila su 304,7 miliona evra, što Sloveniju dovodi na 11. mesto među zemljama sa najvećim neto ulaganjima nerezidenata u Srbiju u navedenom periodu – precizirao je Vesić.\nSastanku, organizovanom u saradnji sa Srpsko-slovenačkim poslovnim klubom iz LJubljane, prisustvovali su i direktor Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju grada Beograda Branislav Popović i direktor „Parking servisa” Andrija Čupković.\nPrethodno Smena na čelu Laste\nSledeće Odbornici zasedaju u petak


Лукашенков савет Србима: Имајте стрпљења, срећа се не прави на улицама - Нови Стандард\nLukašenkov savet Srbima: Imajte strpljenja, sreća se ne pravi na ulicama\n„Nemojte da žurite i Srbija će postati zemlja koja će da cveta, potrudite se da zemlju ne okrenete naopačke. Sreća se ne pravi napolju na ulicama”\nOd Belorusije možete da računate na podršku na svim nivoima i u svim pravcima, poručio je danas u Beogradu predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko, na zajedničkoj konferenciji za medije sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem. Lukašenko je, takođe, poručio da se ne menja stav Belorusije po pitanju teritorijalnog integriteta Srbije.\n„Minsk je spreman i ubuduće da pruži Beogradu neophodnu podršku na različitim terenima, ne samo međunarodnim. Rekao sam Aleksandru, ako mi išta u bilo kojoj oblasti možemo da vam pomognemo, recite nam i obavezno ćemo to učiniti”, poručio je predsednik Belorusije i dodao da Srbija i Belorusija aktivno sarađuju u međunarodnim organizacijama.\nZahvalio je Vučiću na mogućnosti da poseti Srbiju za koju kaže da je divna zemlja, kao i na veoma toplom dočeku. Naglasio je da postoji intenzivan, ne samo politički već i ekonomski dijalog dve zemlje.\n„Srbija je ključni trgovinski i ekonomski partner Belorusije na Balkanu”, kazao je Lukašenko i dodao da Vučić daje značajan doprinos saradnji sa Belorusijom i da bez napora predsednika Srbije ne bi postojala takav nivo saradnje.\nLukašenko je naglasio da su srpski i beloruski narodi ujedinjeni istorijskim, duhovnim i kulturnim vezama i da se na njima zasniva prijateljstvo dve zemlje. Dodao je da Srbija i Belorusija imaju režim slobodne trgovine i da Belorusija pozdravlja nedavno potpisivanje sporazuma Srbije sa Evroazijskom ekonomskom unijom o slobodnoj trgovini\n„Belorusija je aktivan član te organizacije i od 1. februara predsedavanje će biti kod Belorusije – iskoristite to. Belorusija je za Srbiju iskreni prijatelj u okviru ovog saveza. Sa poštovanjem se odnosima prema želji vaše zemlje da uđete u EU i želimo vam da sa dostojanstvom pređete taj put. Daj Bože da uspete u tome šta sve želite”, poručio je Lukašenko, javlja Tanjug.\nKaže da su on i Vučić konstatovali da nivo trgovinske razmene nije u skladu sa potencijalima i da je rešenje u saradnji. Lukašenko je rekao da je pao malo nivo te razmene i da može to da se popravi zato što se to dogodilo zbog nedovoljno aktivnog rada dve vlade.\nOn je dodao da se realizuju već projekti za zajedničke proizvodnje, zatim na investicionim projektima među kojima su beloruski trolejbusi i autobusi, zatim da se koriste bamper kamioni iz Belorusije u rudnicima u Srbiji, zajedničkoj proizvodnji beloruskih traktora i autobusa, vatrogasnih vozila…\n„Naši stručnjaci su mi rekli da vi imate zonu slobodne trgovine sa pet država, ali uzmite nas da se pridružimo kao šesti član u zonu slobodne trgovine, samo ćete dobiti nešto novo”.\n„Spremni smo da podelimo to sa našom braćom u Srbiji besplatno”, poručio je on. Lukašenko je kazao da je pozvao Vučića da poseti Belorusiju kad god mu to bude zgodno i obećao dobar doček.\nKako je rekao, međudržavno partnerstvo i dve zemlje ima veliku perspektivu. „Hvala Vučiću na konstruktivnom pristupu i spremnosti da podrži napredak u saradnji naših zemalja”.\n„Slažem se sa Vučićem da je vojska potreba, mobilna, jaka koja može da deluje. Rekao sam to svojevremeno i Miloševiću i predsednicima koji su bili posle njega. Vi ste danas napokon počeli da radite na svojoj vojsci”, naveo je Lukašenko.\nKaže da je video Beograd i da može da kaže – svaka čast i da je Srbija počela da se podiže sa kolena. „Srbija ne sme da bude siromašna i ne može, jer je to bogata zemlja sa narodom junaka”, naglasio je Lukašenko.\n„Nemojte da žurite i Srbija će postati zemlja koja će da cveta, potrudite se da zemlju ne okrenete naopačke. Sreća se ne pravi napolju na ulicama, slušajte pre svega svoju pamet. U ovom ludom svetu, uz ovaj tempo, nemamo puno prijatelja, možda ih uopšte i nemamo, zato moramo da se oslonimo na svoju pamet, polazeći od svojih interesa. Srpski narod ima puno interesa posle raspada zemlje i rata i bombardovanja koje ste preživeli. Vi Srbi imate jednu zemlju i treba da je čuvate ne samo radi vas već i vaših unuka”, poručio je Lukašenko.


Nokić: Projekat auto-puta treba iskoristiti da se pokrenu svi segmenti privrede u Rožajama | Sandzaknews\nNokić: Projekat auto-puta treba iskoristiti da se pokrenu svi segmenti privrede u Rožajama\n”Projekat auto-puta koji je proglašen poslom vijeka treba iskoristiti da se pokrenu svi segmenti privred”, rekao je na pres konferenciji predsjednik opštinskog odbora Bošnja?ke stranke u rožajama, Amer Noki?. On je ukazao na važnost ovog projekta za budu?a ulaganja Rožaje i najavio budu?a ulaganja u komunalnu infrastrukturu.\n”Prvi put zahvaljuju?i auto-putu imamo 60% svih investicija, opredijeljenih za sjeverni region, a zalaganje Bošnja?ke stranke bi?e ve?a ulaganja u saobra?ajnu I komunalnu infrastrukturu, ali i u turizam i energetiku,” rekao je Noki?.\nNa konferenciji su predstavnici ove stranke ponudili i svoj program unapre?enja kulture. Prvi kandidat za poslanika na izbornoj listi Bošnja?ke stranke, Ervin Ibrahimovi?, rekao je da ?e se njegova stranaka posbeno zalagati da se budžetska izdvajanja usmere na o?uvanje kulture i unapre?enje rada kulturnih institucija.\n“Zalaga?emo se da što više kulturnih objekata bude pod zaštitom države I na taj na?in ih zaštitit od devastacije, naro?ito kada je rije? o džamijama I mostovima”, rekao je Ibrahimovi? i dodao da ?e se Bošnja?aka stranka baviti i o?uvanjem sevdalinke i usmjene književnosti Bošnjaka.\nTagovi auto put, projekat\nZlatiborci otvoreno rade protiv trase auto-puta preko Peštera: Hoće li reagovati Kučević i Mujović?\nNova ambulantna kola za Priboj i Novi Pazar


Fakultet organizacionih nauka održao promociju na Zlatiboru - OGLASNA TABLA\nFakultet organizacionih nauka održao promociju na Zlatiboru\n17 октобра, 2021 17 октобра, 2021 043\nUžice – Fakultet organizacionih nauka iz Beograda u petak je na Zlatiboru održao promociju posvećenu znanju i veštinama koje mogu steći svi oni koji se odluče za neki od smerova na ovom fakultetu. FON ove godine obeležava 50 godina od početka nastave i upisa prve generacije studenata.\n„Danas studenti FON-a studiraju u odličnim uslovima, ovde su pretežno studenti prve godine, a ono što je važno jeste da na ovoj konferenciji shvate koje sve mogućnosti imaju. Znanje je najvažniji faktor konkuretnosti u 21. veku . Suština je da su studenti došli po znanje koje će čuti na predavanjima, ali pored tog znanja neophodne su i razne veštine, koje se odnose na rada u timu, na povezivanja znanja koje će steći kroz rad u studentskim organizacijama i naš cilj je da oni što pre razvijaju svoje sposobnosti”, rekao je je dr Milan Martić profesor i dekan Fakulteta Organizacionih nauka u Beogradu.\ndr Milan Martić profesor i dekan Fakulteta Organizacionih nauka u Beogradu Foto: GZS\nOvaj fakultet je poznat po tome što nije osnovan od strane Univerzitetske zajednice , već su ga osnovale 122 privredne organizacije i ta veza između privrede i fakulteta je neraskidiva.\nPromocija FON-a na Zlatiboru Foto: GZS\n„Naš cilj je da studenti steknu prakrična znanja koja će im preporučiti da čim završe fakultet dođu do posla i da razviju svoje uspešne karijere. Što se tiče naših studenata koji završavaju program Informacione sisteme i tehnologije, svi oni studenti koji imaju dobra znanja koja pokažu na intervju zaposle se i pre nego što završe fakultet ili neposredno odmah posle toga. Što se tiče studenata sa smera Menadžment i organizacije i svi oni studenti koji su angažovani u studentskim organizacijama , koji učestvuju na takmičenjima, recimo u rešavanju studijskih slučaja , u debatama, takođe priliku za posao dobiju odmah po završetku studija”, rekao je dr Martić.\nFakultet organizacionih nauka godišnje upiše oko 700 studenata koji budu raspoređeni na dva smera, jedan je Informacioni sistemi i tehnologije koji može upisati 390 studenata i Menadžment koji svake godine može upisati 330 brucoša i u okviru koga se biraju tri smera, Opšti, Operacioni i Menadžment kvaliteta i standardizacije.\nDavid Ivanović student završne godine na smeru Operacioni menadžment Foto: GZS\n„Član sam studentske asocijacije FON-a i organizacionog tima za projekat „Startuj” koji organizujemo ove godine na Zlatiboru. Ovo nije prvi put da pravimo ovakav projekat, u martu smo bili na Paliću. Istakao bih da svaki put kada dođem na jedan ovakav projekat, još više se oduševim koliko ovaj fakultet ima toga značajnog da ponudi studentima i koliko može da se nauči kako na predavanjima, tako i na radionicama. Jako je važno istaći to da ovaj fakultet nosi sa sobom mnogo različitih načina da se istaknemo u smislu da možemo biti dobri u mnogo različitih oblasti i naći svoje mesto pod suncem”, rekao je David Ivanović student završne godine na smeru Operacioni menadžment.\nSvaki od smerova na ovom fakultetu donosi značajne benefite svim studentima, bez favorizacije određenog smera, studenti su ravnomerno zainteresovani kada upisuju prvu godinu studija.\n”Pratio sam istraživanja i mogu reći da studenti ovog fakulteta najlakše dolaze do zaposlenja i to ne bilo kakvog, već do baš onog koji žele ili nekog jako sličnog tome. Većinu njih i njihov put u životu odredi taj prvi posao, kako se opredele na početku, tako posle i bude”, rekao je Ivanović.\nFakultet organizacionih naukapromocijazlatibor\nKaravan “Digitalna ekspedicija” posetio Užice (VIDEO)


SEEbiz.eu / RS / Državljani Turske osnovali 2.097 firmi u Crnoj Gori od 2015.\nturski investitori Crna Gora investicije u Crnu Goru Budva Podgorica kompanija Erka\nDatum objave: 12.02.2019. - 10:20:35\nPODGORICA – U Crnoj Gori, prema podacima s kraja 2018. godine, posluje 2.097 privrednih društava kod kojih se kao osnivači pojavljuju 2.863 pravna i fizička lica državljani Turske, bez obzira na udio u vlasništvu, saopšteno je iz crnogorske Poreske uprave.\n"Posmatrajući privredna društva kod kojih se među osnivačima nalaze turski državljani, bez obzira na procenat udjela u vlasništvu, najveći broj njih obavlja delatnost konsultantskih usluga, izgradnje stambenih i nestambenih zgrada, trgovinom na veliko i malo i ugostiteljstvom", kažu iz Poreske uprave.\nDa su Turci ozbiljno prisutni na crnogorskom tržištu potvrđuje i informacija da je kompanija Erka počela nedavno gradnju luksuznog hotelsko-stambenog kompleksa u podgoričkom naselju Zabjelo. Hotel će biti kategorisan sa pet zvjezdica, a planirani završetak gradnje je 30. decembar 2020.\nTurski investitori zainteresovani su za izgradnju akva parka, tržnog centra i sportskog kompleksa u Podgorici, a takođe u planu je da ubrzo i jedna od ulica glavnog grada dobije ime po prestonici Turske, dodaje Cdm.


Karl Lagerfeld dizajnira kolekciju za Christofle - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nOvoga puta, on je otkrio nešto što niko nije očekivao, odnosno saradnju sa brendom Christofle, francuskom kompanijom, koja je poznata po kreiranju fine srebrnine, odnosno pribora za jelo. Lagerfeldova kolekcija koju će uraditi u saradnji sa ovom kompanijom, reflektovaće divljenje koje on gaji prema Art Deco eri. Sve što do sada znamo je da će njegove kreacije biti ponuđene u ovalnim kapsulama koje će posedovati Art Deco dizajn.\nTakođe, za sada nemamo slike bilo čega vezano za ovu saradnju, ali znamo da će Lagerfeldova kolekcija biti nastavak Christofle Mood linije. Svaki predmet koji nemački genije dizajnira će biti potpisan i individualno numerisan. Kolekcija će biti dostupna za naručivanje tokom njujorške nedelje mode, u Christofle prodavnici na Madison Aveniji, Karl Lagerfeld butiku i Sohou i putem sajtova oba brenda.\nLagerfeld je po svemu sudeći jedan od retkih dizajnera koji pristaje na sve, pa će nam biti zaista interesantno da vidimo kako će njegova intrigantna estetika pristajati tradicionalnosti kuće Christofle.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Neverovatan dekor od duvanog stakla


Srbi i Albanci kod Štrpca protestvovali protiv izgradnje mini hidroelektrane - JUGPRESS\nSrbi i Albanci kod Štrpca protestvovali protiv izgradnje mini hidroelektrane\nNezadovoljni meštani Sirinićke Župe danas su na kratko blokirali deo magistralnog puta i mirnim protestom izrazili nezadovoljstvo zbog izgradnje mini hidrocentrale u Donjoj Bitinji, nadomak Štrpca.\nAlbanci i Srbi iz Sirinićke Župe danas su protestovali protiv izgradnje mini hidrocentrale u Donjoj Bitinj. Okupljeni su nosili transparente na kojima je pisalo, “Reke vam ne damo”, “Voda je za nas više od života”, “Ne damo Lepenac”. Hamdi Rušiti ističe da bi izgradnja hidrocentrale dovela do ekološke katastrofe:\n“Nalazimo se ovde jer je Lepenac naša egzistencija i naš život. Okupili smo se danas ovde jer hoćemo zajedno da se borimo, bez obzira kom političkom subjektu ili kojoj veri pripadamo. Nemojte da uništavate eko- sistem!”.\nAzem Tahiri je pozvao narod da mirnim protestima izrazi svoje nezadovoljstvo jer, prema njegovim rečima, izgradnja hidrocentrale predstavlja kršenje međunarodnog prava:\n“Danas smo ovde kako bi protestovali mirno. Postavljanje cevi nije u skladu sa pravnim aktom, kako lokalnim tako i međunarodnim. Izgradnja hidrocentrale će se odraziti ne samo na prirodu, već i na ekonomiju”.\nOsvrnuvši se na ranije proteste povodom izgradnje hidrocentrale na mestu zvanom “Obe reke” u Štrpcu, Radojica Mrđinac kaže da će narod nastaviti svoju borbu:\n“Nećemo im nikada dozvoliti da izgrade hidrocentralu. Naši dedovi, pradedovi, bilo da su to Albanci ili Srbi, nisu ostali na ovom prostoru kako bi sejali pšenicu i kukuruz, već upravo zbog tih reka i pašnjaka”.\nProtest u Donjoj Bitinji je protekao bez incidenata, Skup je obezbeđivala Kosovska policija, a združeni meštani su poručili da će, kako kažu, u ime budućnosti svih naroda, nastaviti proteste. Podsećamo da su u maju obustavljeni radovi na izgradnji mini hidrocentrale na mesttu zvanom Obe reke, kako bi bila obavljena provera dokumentacije ’’Matkos grupe’’.


U sredu, 4. oktobra, na novobečejskom keju pored Tise, položeni su venci na spomenik vojnicima sovjetske Crvene armije koji su oktobra 1944. godine pali na prelazu Tise.\nDatum poslednje izmene sreda, 04 oktobar 2017 19:31\nOpširnije: Položeni venci na spomenik Crvenoarmejcima\nNarodna kuhinja, koja u opštini Novi Bečej postoji od 2013. godine, počela je sa radom u ponedeljak, 2. oktobra.\nDatum poslednje izmene utorak, 03 oktobar 2017 17:16\nOpširnije: NARODNA KUHINJA U OPŠTINI NOVI BEČEJ NAREDNIH 6 MESECI\nU okviru ovogodišnje Dečje nedelje, predškolske i školske ustanove u naseljenim mestima novobečejske opštine, kao i svake godine, pripremile su bogat program.\nDatum poslednje izmene utorak, 03 oktobar 2017 16:17\nOpširnije: NA GRADSKOJ PIJACI U NOVOM BEČEJU ODRŽANA DEČJA PIJACA U OKVIRU „DEČJE NEDELJE“\nDva nagradna konkursa Kancelarije za mlade\nStrana 157 od 192\nNAJAVA: Svečana akademija povodom jubileja Doma “Sveti Vasil…\nProteklog vikenda organizovan je humanitarni turnir u street basketu u centru Bečeja. Učestvovalo je…\nOtvoreno sa srednjoškolcima o nasilju, suicidu i njihovoj prevenciji\nU četvrtak, 12. decembra, u Srednjoj školi u Novom Bečeju, održano je predavanje posvećeno temama na…\nI učenici OŠ „Josif Marinković“ obradovani medenim obrokom\nU petak, 29. novembra, predstavnici Društva pčelara Novi Bečej, posetili su osnovnu školu „Josif Mar…\nZavršena 12. Sportska olimpijada radnika Vojvodine; sledeći domaćin opština Ada\nU nedelju, 30. juna, svečano je završena 12. Sportska olimpijada radnika Vojvodine koja se ove godin…


Mještani Ivankovića Doca na području Širokog Brijega tablama sprječavaju nelegalna odlaganja otpada! > Udruga “Eko OTPOR”\nVIDEO – Prizori koji oduzimaju dah: Let iznad kanjona Une\n7 dobrih razloga zašto je ne smijete propustiti u prehranu uključiti…\nNaslovnica Eko OTPOR Mještani Ivankovića Doca na području Širokog Brijega tablama sprječavaju nelegalna odlaganja otpada!\nMještani Ivankovića Doca na području Širokog Brijega tablama sprječavaju nelegalna odlaganja otpada!\nŠIROKI BRIJEG – Udruga “Eko OTPOR” posljednjih dana na širem području Hercegovine pokušava napraviti adekvatnu analizu po pitanju (ne)legalnog odlaganja otpada, pa iako su uglavnom nailazili na primjere koji su za svaku osudu normalnog čovjeka ovom prilikom donose i jedan svijetli primjer, koji stiže iz kočerinskog sela Ivankovića Dolac.\nPrethodni članakVIDEO: Nelegalno iskipavanje komunalnog otpada na brdu iznad Širokog Brijega\nSljedeći članakDan planeta Zemlje – 22. travnja


Tim organizuje seriju turnira u Austriji - SPORTSKI ŽURNAL\nOn je po povratku u Austriju uradio više testova na korona virus, ali su svi bili negativni\nTreći teniser sveta Dominik Tim planira da organizuje seriju turnira, na kojima će učestvovati oko 400 talentovanih igrača iz cele Austrije.\nTim, pobednik turnira "Adria Tour" u Beogradu, od 8. avgusta, na šest turnira u šest austrijskih pokrajina koje organizuje u saradnji sa "Red Bulom", ugostiće najtalentovanije domaće igrače, a jedini preduslov za učešće je da igrač poseduje austrijsku licencu.\nZa svaki turnir je broj takmičara ograničen na 64.\nFinalni mečevi biće odigrani krajem oktobra u okviru Erste bank open u Beču, a pobednik će, pored pehara, dobiti i lični trening sa Timom.\nInače, Tim se u Austriji našao na meti kritike što je učestvovao na Adria touru, nakon što se više igrača zarazilo korona virusom.\nTim je čak, na svom Tviter nalogu, uputio izvinjenje, uz konstataciju da su svi igrači koji su učestvovali na turniru u Beogradu bili očigledno suviše uzbuđeni da ponovo mogu da igraju, da nisu sagledali opasnosti, te naveo da je sve bilo organizovano u saglasnosti sa merama srpskih vlasti.\nOn je po povratku u Austriju uradio više testova na korona virus, ali su svi bili negativni.


Izveštaj sa radionice na temu: Predstavljanje sektorske analize – sektor proizvodnje i prerade mleka\nIzveštaj sa radionice na temu:\nIPARD 2020 saopštenja\nIPARD Upravljačko telo, Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, u cilju izrade IPARD III programa, iniciralo je izradu i ažuriranje sektorske analize za sektor proizvodnje i prerade mleka. Rezultati sektorske analize predstavljeni su svim zainteresovanim stranama u sredu, 15. januara 2020. godine, u prostorijama Intituta za higijenu i tehnologiju mesa. Za izradu sektorske analize angažovana je konsultanstska kuća SEEDEV, a rezultate analize predstavio je auto, g-đa Dragana Tar.\nAnaliza sektora izvršena je u cilju utvrđivanja trenutnog stanja i potreba sektora proizvodnje i prerade mleka u Republici Srbiji, a na osnovu rezultata, sačinjene su preporuke za adekvatno definisanje mera podrške IPARD III programa, kao i Nacionalnog programa ruralnog razvoja u narednom programskom periodu.\nDogađaju su prisustvovali predstavnici privrede i proizvođača, predstavnici naučno – obrazovnih institucija, Privredne komore Srbije i predstavnici drugih sektora Ministarstva. Aktivnim učešćem, prisutni su doprineli usaglašavanju stavova na osnovu preporuka analize, a sve dodatne sugestije i predloge na predstavljenu analizu, učesnici će moći da dostave autoru analize u narednih deset dana.


Sve publikacije, Unapređenje regulatornog okvira privatnog obezbeđenja i detektivske delatnosti\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Publikacije / Sve publikacije / Unapređenje regulatornog okvira privatnog ... /\nVojna neutralnost: nećemo u NATO, možemo sami?Vojno neutralna evropska Srbija između Republike Srpske i Velike AlbanijePravo na snimanje okupljanjaStaze i stranputice evropske revolucije zaštite ličnih podataka u represivnom aparatuZaštita ličnih podataka čuva individualnu slobodu u eri masovnog nadzora\nTema: Privatna bezbednost\nBroj preuzimanja: 143\nSrbija je među poslednjim zemljama u Evropi koja je regulisala aktivnosti nedržavnih aktera u sektoru bezbednosti - firmi za privatno obezbeđenje i detektiva. Zakoni koji regulišu ove dve delatnosti usvojeni su 2013. godine, mada je rad na nacrtima ovih zakona počeo još 2010. godine, kada su, inicijalno, ove dve delatnosti bile obuhvaćene istim nacrtom zakona.\nPre toga, zaštita lica i imovine bila je regulisana propisom o društvenoj samozaštiti (doduše drugačijeg svojinskog oblika), koji je Narodna skupština Republike Srbije ukinula 1993. godine, sa setom zakona koji su oblikovali prethodni sistem samoupravnog socijalizma.\nZemlje u okruženju, nastale na raspadom Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, primenjivale su Zakon o sistemu društvene samozaštite na rad privatnog obezbeđenja i na osnovu tih rešenja, ali i prakse rada, kreirale nove, adekvatnije zakone: primera radi, Hrvatska je isti Zakon o sistemu društvene samozaštite ukinula 1996. godine, zamenivši ga Zakonom o zaštiti osoba i imovine. Kada je reč o detektivskoj delatnosti, tada ne možemo naći istorijske paralele u nekadašnjim zakonima SFRJ, već su zakonopisci imali zadatak da stvore propis na osnovu međunarodnog iskustva i tržišne prakse.\nU sektoru privatnog obezbeđenja poslovalo je do 40.000 ljudi, mahom zaposlenih na poslovima fizičkog obezbeđenja. Do licenciranja, bilo je registrovano oko 600 firmi, a ovaj broj je znatno manji nakon licenciranja, gde sada posluje oko 400 firmi u oblasti fizičko tehničkog obezbeđenja, koje upošljavaju nešto preko 30.000 licenciranih radnika. Sa detektivima je slična situacija, pa je tako utvrđeno da posluje pedesetak agencija, a od njih svega 16 agencija ima licencu za rad, a 40 licenci je izdato fizičkim licima.\nZakon o privatnom obezbeđenju menjan je 2015. godine, kada su produženi rokovi za (do tada neuspešno) licenciranje firmi i osoblja, dok Zakon o detektivskoj delatnosti nije menjan, iako su istekli rokovi za licenciranje osoblja. Odgovornost je na Ministarstvu unutrašnjih poslova, koje nije blagovremeno (čitati: do isteka roka za licenciranje) usvojilo neophodne podzakonske akte kojima se uređuje obuka i postupak licenciranja. Posle ovog „gledanja kroz prste“ ovim branšama, ali i policiji, vreme je pokazalo koliko su podobna zakonska rešenja i šta treba promeniti kako bi ove delatnosti bolje i odgovornije funkcionisale.\nNa jesenjem zasedanju 2018. godine, Skupština Srbije usvojila je izmene i dopune Zakona o privatnom obezbeđenju i izmene i dopuna Zakona o detektivskoj delatnosti.\nU daljem tekstu upoznaćemo čitaoce sa razlozima za donošenje ovih zakona, dobrim i lošim rešenjima, kao i sa propuštenim prilikama.\nTagovi: NKEU, privatno obezbeđenje, detektivi, Poglavlje 24, eu, Srbija i EU, evroatlantske integracije


Biznis.ba - Trezorski zapisi RS-a uvećali sedmični promet Banjalučke berze\nT. C. 15:05 / 12.01.2018.\nNa ovosedmičnom trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 20.323.220,77 KM, kroz 185 transakcija.\nFondovima se trgovao u iznosu od 68.965,82 KM, što predstavlja 0,34 posto od ukupnog ovosedmičnog prometa.\nNa službenom berzanskom tržištu – lista B najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Nove banke a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo u vrijednosti od 80.920 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 0,60 KM, što je rast od 0,33 posto u odnosu na kraj prošle sedmice.\nOvosedmični dobitnik među fondovima je ZAIF u preoblikovanju Bors invest fond a.d. Banja Luka koji je porastao za 15,52 posto, i na trgovanju u petak se trgovalo po prosječnoj cijeni od 1,34 KM.\nGubitnik među fondovima je ZAIF u preoblikovanju Euroinvestment fond a.d. Banja Luka koji je pao za -22,87 posto, i na trgovanju u petak se trgovalo po prosječnoj cijeni od 5,33 KM.


Ambasador Kube i predsednik Odbojkaške federacije Kube posetili OSS\nOSS – MEĐUNARODNA SARADNJA\nNjena ekeselnacija, izvanredni i opunomoćeni ambassador Kube u Srbiji, gospođa Mersedes Martines Valdes i Raul Dijago, predsednik Odbojkaške federacije Kube, posetili su danas Odbojkaški savez Srbije. Visoke goste dočekali su Aleksandar Boričić, predsednik OSS i Slobodan Milošević, generalni sekretar OSS.\nSrbija jedina sa četiri medalje na četiri prvenstva\nCEV – EP U KADETSKOJ (2009) I JUNIORSKOJ KONKURENCIJI (2010)\nKadetkinje i kadeti Srbije i juniorke i juniori Srbije osvojili su četiri medalje na prvenstvima Evrope odigranim prošle i ove godine. Srbija je jedina zemlja, koja je osvojila medalje na sva četiri šampionata, tri srebrne i jednu bronzanu. Po broju medalja, iza Srbije su Italija i Rusija sa po dve medalje, dok su Belgija, Francuska, Bugarska i Češka osvojile po jedno odličje. Srbija je jedna od samo pet zemalja čije su sve četiri selekcije igrale na EP 2009. u kadetskoj i EP 2010. u juniorskoj konkurenciji. Pored Srbije, četiri reprezentacije na prvenstvima Evrope su imali još i Italija, Rusija, Holandija i Belgija.\n(07. 09. 1929. – 13. 09. 2010.)\nTihomir Tepavčević, nekadašnji odbojkaški reprezentativac, preminuo je juče u Beogradu u 82. godini. Tihomir Tepavčević je rođen u Donjem Očaušu, kod Teslića. Tepavčević je 50-tih i 60-tih godina igrao za beogradske klubove Železničar i Partizan. Završio je Saobraćajni fakultet u Beogradu.\nTihomir Tepavčević biće sahranjen na Centralnom groblju u Beogradu, u petak, 17. septembra u 12,30 časova.\nOSS i “Vip mobile” nagradili zlatne devojke\n„ODBOJKAŠKO LETO – 2010.”\nOdbojkaški savez Srbije juče je u beogradskom hotelu M, u okviru akcije „Odbojkaško leto – 2010.” priredio prijem za tri ženske selekcije, seniorsku, juniorsku i kadetsku, a povodom sjajnih rezultata ovih reprezentacija u prvom delu sezone.\nSeniorke Srbije osvojile su zlato u Evropskoj ligi 2010. u Turskoj, juniorke su trijumfovale na Balkanijadi 2010. u Banjaluci, a kadetkinje su se okitile zlatnom medaljom na Balkanskom šampionatu 2010. u Baru.\nStrana 203 od 210


Hitnu pomoć najčešće pozivali hronični srčani bolesnici i astmatičari\n► Hitnu pomoć najčešće pozivali hronični srčani bolesnici i astmatičari\nBeogradska Hitna pomoć obavila je noćas 106 intervencija, a pomoć su najčešće tražili hronični srčani bolesnici i astmatičari, izjavila je jutros portparolka Hitne pomoći Nada Macura.\n"Mirna noć, verovatno je ovo vreme uticalo", rekla je Macura.\nHitna pomoć porodila trudnicu u selu Malča kod Niša\nEkipa niške Hitne pomoći porodila je jutros nešto posle 5.00 trudnicu iz sela Malča kod Niša, u njenoj kući.\nPrema rečima lekara, kada je ekipa stigla na teren, porođaj je već krenuo tako da nije bilo moguće da žena bude prebačena na Ginekološku kliniku.\n"Porođaj je protekao dobro, bez ikakvih problema. Rođena je devojčica", kazali su agenciji Beta ;u Hitnoj pomoći.\nMajka i beba su u dobrom stanju prebačene na Ginekološku kliniku, što je uobičajena procedura u takvim slučajevima, naveli su u Hitnoj pomoći.


STIŽE JOŠ NOVCA ZA PORODILJE! Od države 300.000 dinara, ali to nije sve - opštine daju DODATNU POMOĆ\nIvaE. нов 25, 2021, 10:17 по подне\nOd 1. januara umesto 100.000 dinara za prvo dete, davaće se 300.000 dinara, a doći će i do povećanja novčane pomoći i za drugo i treće dete.\nMeđutim, pored državne pomoći, gradovi i opštine su izdvojili posebnu pomoć za porodilje sa pojedinačnih opština, a iznosi u pojedinim mestima su gotovo jednaki onim na republičkom nivou. Neke opštine pored novčane, daju i razne druge vrste pomoći.\nPORODILJE U BEOGRADU:\n1. Pravo na novčano davanje u iznosu od 10.000 dinara jednokratno.\n2. Pravo na novčano davanje za prvorođeno dete u iznosu od 10.000 dinara jednokratno.\nU skladu sa Odlukom o finansijskoj podršci porodici sa decom grad Niš je opredelio više vrsta pomoći za trudnice, porodilje i novorođenčad. Tako u nišu naknada za prvo dete iznosi 20.000 dinara, a u slučaju da je nezaposlena porodilja dobija i dodatnih 50.000 dinara. Takođe, od prvog avgusta ove godine, umesto vaučera za opremu, mame ostvaruju pravo na jednokratnu novčanu pomoć od 11.000 dinara.\nU Novom Sadu je u oktobru usvojena izmena Rešenja o utvrđivanju iznosa novčane pomoći za prvo dete, čime je povećan iznos koji je isplaćuje parovima za prvo dete i trojke, te je za prvo dete pomoć sada 50.000, u odnosu na 35.000, koliko je bilo ranije.\nOpština Užice daje po 5.000 dinara za prvo dete, a navodno će ta suma biti duplo veća od 1. januara, dok porodice u Čajetini za svako prvo dete dobijaju po 85.000 dinara.\nSubotica iz lokalnog budžeta izdvaja sredstva za finansijsku podršu porodicama sa decom, te je obezbeđena jednokratna novčana pomoć trudnicama na teritoriji grada u iznosu od 15.000 dinara, ali i roditeljski dodatak za prvo dete iz sredstava budžeta grada Subotice u iznosu od po 10.000 dinara.\nU Boru je porodiljama obezbeđena jednokratna novčana pomoć za prvo dete u visini od 25.000 dinara Nezaposlenim porodiljama se daje naknada mesečno u visini od 15.000 dinara do detetove navršene prve godine života.\nOpština Majdanpek za rođenje svakog deteta roditeljima uplaćuje 10.000 dinara. Nezaposlena porodilja do navršene prve godine deteta prima po 6000 dinara mesečno, dok je Jagodina trudnicama i porodicama sa decom obezbedila nekoliko vrsta pomoći. Tako, nezaposlene trudnice primaju mesečno od 3. meseca trudnoće po 12.000 dinara, a za svako novorođenče nezaposlenih roditelja ova opština izdvaja po 200 evra u dinarskoj protivvrednosti.\nOpština Svilajnac za prvo rođeno dete u porodici daje 20.000 dinara, a pored toga svaka novorođena beba dobija bebi paket sa osnovnim potrepštinama i bebi auto-sedište.\nPorodilje u Kragujevcu za prvo dete u porodici u kojoj je majka nezaposlena dobijaju jednokratnu pomoć u visini minimalne zarade u Srbiji, dok zaposlene majke dobiju za prvo dete polovinu minimalne mesečne zarade u Srbiji.\nOpština Požarevac opredelila je značajna sredstva za prvo dete, te za njega dodatak iznosi 40.000 dinara, dok je u Gornjem Milanovcu novčana pomoć čak 60.000 dinara. Od ukupne pomoći 30.000 dinara se isplaćuje jednokratno, a ostatak je podeljen na 6 mesečnih rata.


Capital: Direktorica Doma zdravlja Prijedor priznala kažnjavanje doktora - Front Slobode\nCapital: Direktorica Doma zdravlja Prijedor priznala kažnjavanje doktora\n"Poslodavac je nezakonito i na vrlo drzak način, potpuno neosnovano umanjio plate za naplatu svojih potraživanja, iako za navedenu naplatu nije imao pristanak radnika ili pravosnažnu odluku nadležnog suda“, ističu u sindikatu ljekara\nOBJAVLJENO: 12.08.17 u 14:56\nDirektorica Doma zdravlja Prijedor Slavica Popović, reagujući na pisanje CAPITAL-a o otvorenom obračunu sa ljekarima ove zdravstvene ustanove, ipak je priznala da je čak njih deset kažnjeno jer su se, kako tvrdi, oglušili o Pravilnik o pravima na medicinska sredstva.\nZbog priznanja teške povrede prava radnika u Strukovnom sindikatu doktora medicine Republike Srpske, kako kažu za CAPITAL, danas razmatraju osnovanost da direktno protiv direktorice Doma zdravlja podnesu krivičnu prijavu, piše Žana Gauk.\nU pisanom odgovoru našoj redakciji Popović je navela da je “tokom redovne kontrole Fond zdravstvenog osiguranja RS utvrdio nepravilnosti i naveo ime ljekara koji je počinio nepravilnost, kao i povrijeđeni član ugovora koji su ljekari potpisali sa Domom zdravlja i FZO RS”.\nIako je na prvi upit CAPITAL-a kategorično odbacila navode o kažnjavanju ljekara, sada je, uz konstataciju “da smo potpuno promašili temu”, istakla da je riječ o pogrešno izdatim medicinskim sredstvima. Dom zdravlja je od sedam ljekara već naplatio štetu od 62,5 KM, od dva po 125 KM. Najveći iznos štete je 562,5 KM što je jedan od jedan od doktora morao da izmiri.\n“Svim doktorima pravovremeno je dostavljen zapisnik zbog njihovog izjašnjenja na isti i eventualnog ulaganja prigovora na zapisnik. Fond nije prihvatio nijedan prigovor te je kaznio Dom zdravlja kaznom od 2.500 KM. Polovinu tog iznosa, 1.250 KM, namiruju imenovani ljekari zbog učinjenje greške utvrđene zapisnikom Fonda”, ističe Popović.\nPo njenim tvrdnjama, ljekari su povrijedili Pravilnik koji decidno propisuje za koju šifru se izdaje koje medicinsko sredstvo.\n„Neprimjenjivanje Pravilnika povlači materijalnu i krivičnu odgovornost doktora“, napominje i dodaje da ovim postupkom nije povrijeđen nijedan član Zakona o radu.\n„Ko tvrdi drugačije, Zakon nije ni pročitao niti razumio njegove odredbe“, zaključila je.\nMeđutim, Popović je i u nedavnoj pisanoj izjavi za CAPITAL istakla da “rizik prekoračenja u odnosu na ugovorena sredstva snosi zdravstvena ustanova primarnog nivoa i on iznosi 70 odsto“ te da “FZO iznos prekoračenja odbija od ugovorenih sredstava koje doznačuje Domu zdravlja Prijedor”.\nU ljekara, kao radnika zdravstvene ustanove, niko ne može da uperi prst.\nMeđutim, odlukom da čak njih deset kazni nižom platom, uprava Doma zdravlja Prijedor, kako ističu u sindikatu ljekara, prekršila je čak tri zakona i to Zakon o radu, Zakon o izvršnom postupku i Zakon o obligacionim odnosima RS.\nTakođe, jasan je i stav Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite RS po ovom pitanju – FZO RS redovno kontroliše propisivanje lijekova i medicinskih sredstava, a za uočene nepravilnosti ima mogućnost da domu zdravlja umanji mjesečnu tranšu.\n„Dakle, umanjene tranše se odnose na zdravstvenu ustanovu, a ne na doktora medicine pojedinačno”, naglasili su nedavno u Ministarstvu.\nKako Popović ne odustaje od svojih načina „naplate štete“, tako ni Strukovni sindikat doktora medicine RS ne odustaje od „korišćenja svih pravnih mjera kojima će štititi prava svojih članova, doktora medicine u prijedorskom Domu zdravlja“.\n„Poslodavac je nezakonito i na vrlo drzak način, potpuno neosnovano umanjio plate za naplatu svojih potraživanja, iako za navedenu naplatu nije imao pristanak radnika ili pravosnažnu odluku nadležnog suda“, ističu u sindikatu.\nDodaju da poslodavac nije imao valjan zakonski osnov za prinudnu naplatu, kao ni osnovanost potraživanja za naknadu štete, jer svoju odluku, prema Zakonu o radu RS, može da donese samo na osnovu odluke nadležnog suda.


Krivokapić: Ustoličenje Joanikija potvrda posvećenosti EU\nTanjug 15. septembra 2021. 07:21\nPODGORICA – Prilikom ustoličenja mitropolita SPC Joanikija crnogorska vlada je dokazala bezrezervnu posvećenost vrednostima Evropske unije i NATO, ocenio je predsednik Vlade Crne Gore Zdravko Krivokapić na sastanku s nemačkom kancelarkom Angelom Merkel u utorak u Tirani.\nKrivokapić je poručio da je primarni geostrateški cilj Crne Gore da postane naredna država članica EU, dok je želja da učešće u regionalnim multilateralnim organizacijama bude u funkciji potpunog ostvarenja tog cilja, a nikako zamena ili alternativa EU, prenosi RTCG.\n„To smo dokazali i prilikom poslednjeg izazova, odnosno ustoličenja verskog poglavara najveće hrišćanske zajednice u zemlji kada smo uprkos intezivnim opstrukcijama od predsednika države uspeli obezbediti Ustavom zagarantovana prava našim građanima“, rekao je Krivokapić.\nCrnogorski premijer je ukazao da Berlinski proces ima nezamenjivu ulogu u jačanju regionalne saradnje i povezivanju zemalja regiona sa EU na putu integracija.\nOn je nemačkoj kancelarki zahvalio na neupitnoj podršci koju je pružala Crnoj Gori na njenom evropskom putu kao i u njenim tekućim reformskim procesima.


Nacrtu zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Nacrtu zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju\nZVORNIK – U Zvorniku je danas održana javna rasprava o Nacrtu zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju u Republici Srpskoj na kojoj su učestvovali predstavnici predškolskih ustanova sa regije Birač.\nNačelnik Odjeljenja za predškolsko vaspitanje i obrazovanje u Ministarstvu prosvjete i kulture Republike Srpske Nataša Cvijanović rekla je da je predškolsko vaspitanje i obrazovanje kompleksan sistem o kome mora da se vodi više računa.\n“U predškolskim ustanovama djeca se, ne samo vaspitavaju nego i obrazuju i stoga je tu dominantna socijalno-preventivna i zdravstveno zbrinjavajuća funkcija zbog čega se u ovoj oblasti treba voditi više računa”, rekla je novinarima Cvijanovićeva.\nPodsjetivši da je Republika Srpska prvi put dobila ovaj zakon 2008. godine, čije su izmjene i dopune bile 2012. godine, Cvijanovićeva je rekla da su ove godine bile planirane dopune ovog zakona ali se ispostavilo da se, nakon primjedbi i sugestija zainteresovanih partnera, radi novi zakon o predškolskom vaspitanju i obrazovanju.\n“Nacrt zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju usvojen je 15. aprila u Narodnoj skupštini Republike Srpske, nakon čega je upućen na javnu raspravu”, rekla je ona i dodala da je ovo prva javna rasprava o ovom nacrtu zakona.\nOna je pojasnila da će se izmjene i dopune odnositi na regulisanje ishrane, broja djece u vaspitnim grupama, kolektivno osiguranje kao i na program pripreme djece u godini pred polazak u školu.\n“Izmjenama i dopunama Zakona stvorena je zakonska mogućnost da se donese podzakonski akt koji će regulisati normative za ishranu u svim predškolskim ustanovama u Republici Srpskoj, bez obzira jesu li u javnom ili privatnom sektoru”, rekla je Cvijanovićeva.\nOna je podsjetila da na području Republike Srpske ima 41 predškolska ustanova u javnom i 48 u privatnom sektoru i dodala da u 41 predškolskoj ustanovi ima oko 7.000 djece, što je 14 odsto od ukupnog broja djece predškolskog uzrasta.\nDirektor Dječijeg vrtića “Naša radost” iz Zvornika Vukomir Stanković rekao je da bi trebalo da svaki novi zakon bude bolji od prethodnog, ističući da bi novim zakonskim rješenjima trebalo dati više prostora za boravak i igru djece, da se dobro osmisli broj djece u vaspitnim grupama, te da se više sredstava izdvaja za predškolske ustanove.\nPrethodni članakPravilnik o nagrađivanju učenika srednjih i osnovnih škola\nNaredni članakDobit Doma zdravlja Istočno Sarajevo 220.000 KM


Kamerna scena u čast Jelice Vojinović - Glas Podrinja\nPredstavom "Šumadija" u utorak, 21. januara, Šabačko pozorište otvara Kamernu scenu „Jelica Vojinović”, nazvanu po jednoj od najznamenitijih šabačkih glumica, svih vremena. Ovo je prva je aktivnost kojom Šabačko pozorište obeležava 2020. kao godinu proslave jubileja: 180 godina pozorišnog života u Šapcu.\n-Kamerna scena „Jelica Vojinović” nalazi se na pozorinici Šabačkog pozorišta, onda kada je na njoj smešteno i gledalište. Zbog specifične dubine šabačke pozornice – kakvu nema mnogo pozorišta u Srbiji, po njoj je moguće razmeštati gledalište, u nekoliko varijanti, zavisno od rediteljskog koncepta izvedbenog prostora. Budući da ovakvih produkcija na našem repertoaru ima sve više, došli smo na ideju da ovaj repertoarski pravac obeležimo imenovanjem nove scene.\nTakođe, vidimo priliku i da odamo počast Jelici Vojinović, kao jednoj od naših najznačajnijih umetnica, autentičnoj glumačkoj zvezdi Šabačkog pozorišta i koleginici koju pamtimo ne samo po njenim ulogama, već i po njenom poštenju, predanosti glumačkom pozivu i pozorišnoj umetnosti - istakla je direktorka Šabačkog pozorišta Milena Bogavac.\nNa svečanom otvaranju Kamerne scene „Jelica Vojinović” govoriće Nađa Ristić, a Aleksandru Ristić, publika će imati priliku da vidi kao Marinu – junakinju predstave "Šumadija".


Veći profit uz udobnost velikog tiraža\nZnate koje informacije želite da podelite. Da li znate kako da dođete do publike brzo i ekonomično? RICOH® PRO 8200EX omogućava kopiranje velike količine newsletera, biltena i drugih dokumenata velikim brzinama i sa neverovatnom konzistencijom. RICOH PRO 8200S je najbolji izbor za štampanje, kopiranje i skeniranje dokumenata u velikim tiražima sa lakoćom bilo da ste iskusan operater ili korisnik koji se prvi put sreće sa ovim uređajem. Sa oba uređaja, možete da odštampate širok spektar impresivnih, visoko kvalitetnih dokumenata koja skreću pažnju. Iskoristite ogroman broj opcija, intuitivne kontrola za upravljanje i automatizovane funkcije završne obrade da obavite više poslova sa minimalnom obukom i bez kašnjenja.\nSuočavate se sa mnogim zadacima ali dva su veoma važna. Postaviti pravovremene informacije pred svojom publikom i zadržati njihovo interesovanje. Sa Pro 8200EX/8200S možete ispuniti oba ova zadatka. Iskoristite rezoluciju 1200x4800 dpi i ravnomerniji nanos čestica tonera za jasnije polutonove i prelaze i omogućite precizniju reprodukcije odštampanih biltena, prezentacija i drugih dokumenata. Izaberite iz širokog spektra opcija automatizovanih finišera, uključujući heftanja, spiralni povez i savijanje da sa lakoćom dobijete proizvod koji će ispuniti najviše zahteve za kvalitetom.\nDigitalizujte informacije i pošaljite ih na skoro svakome na bilo kojoj lokaciji za samo nekoliko trenutaka. Jednostavno koristite opciju za standardno skeniranje u jedan prolazu na Pro 8200S za skeniranje obe strane (Letter) dokumenta brzinom do 220 str/min. Iskoristite široki spektar opcija izlaganja - uključujući i Scan-to-email, Scan-to-folder, Scan-to-URL, da ih trenutno distribuirate skenirani materijal sa fleksibilnošću koja štedi vreme i novac. Takođe možete da sačuvate datoteke na USB flash drive ili SD memorijsku karticu za još veću mobilnost.\nsamo Pro 8200S(štampa i skeniranje)\nukupno Standard/Max: 3,300/12,650 sheets\nBeskonačno ulaganje: Podržano\n1,141 x 900 x 1,146 mm\nSkinite brošuru za Ricoh Pro 8200 u pdf formatu.


Aktivisti inicijative Ne davimo Beograd lancima zatvorili Ministarstvo finansija | Boom93\nAktivisti inicijative Ne davimo Beograd lancima zatvorili Ministarstvo finansija\nAktivisti inicijative Ne davimo Beograd blokirali su jutros ulaz u Ministarstvo finansija lancima koje su stavili na vrata, kako bi, kako su saopštili, sprečili ulazak ministra Siniše Malog u tu zgradu. Ulaz je ubrzo deblokiran, odnosno lanci su isečeni, ali nije primećeno da je Siniša Mali na posao, potvrdio je za FoNet aktivista Inicijative Dobrica Veselinović.\nObezbeđenje Ministarstva je, prema njegovim rečima, iseklo lance koje su aktivisti Ne davimo Beograd jutros postavli na ulazna vrata.\n„Lancima smo zaključali glavni ulaz sa namerom da onemogućimo ulaz Siniši Malom, dokazanom plagijatoru i učesniku brojnih afera u kojima je na raznovrsne načine radio protivno interesa građana i građanki“, naveli su u saopštenju.\n„Zbog svega ovoga on ne sme ostati ministar ni dana više“, poručila je Inicijativa Ne davimo Beograd. „Odbranićemo zajedno naše institucije i izborićemo se da kriminalna politička elita odgovara za otimanje države od gradjana i siromašenje našeg društva“, dodaje se.\nNe davimo Beograd za danas je najavio protest „Crveni karton za Sinišu Malog“, u 18 časova ispred Ministarstva finansija.\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je juče da će ministar finansija Siniša Mali ostati u Vladi i ocenila da je odluka Odbora za profesionalnu etiku Univerziteta u Beogradu politička.\nPrethodno je odluku Odbora i predsednik Srbije Aleksandar Vučić okarakterisao kao političku, a potom izjavio kako Mali mora da plati političku cenu.\nPoslodavci: Ako se prodavnice zatvore nedeljom, odluka mora da važi za sve\nVečernje novosti: Srbiji fali 2.000 vozača autobusa i 6.000 kamiondžija


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Načelno podržali plan reforme zarada\n05. 10. 2021. 17:22 >> 17:24 0\nNačelno podržali plan reforme zarada\n“Pretpostavka je da će najavljene mjere dati pozitivne efekte u suzbijanju sive ekonomije, ali puna održivost reforme, kao i crnogorskih preduzeća, moguća je samo ukoliko dođe do suštinskih i sveobuhvatnih aktivnosti usmjerenih ka suzbijanju svih njenih pojavnih oblika”, navodi se u zaključcima sa sjednice Upravnog odbora UPCG.\nIz UPCG su dodali da trenutno nije moguće na pravi način procijeniti uticaj ovog segmenta reformi po poslovanje, budući da Vlada još nije konkretizovala predloge koji se tiču reforme drugih poreza, značajnih za crnogorske privrednike, a koji se odnose na dobit, dividend i podizanje gotovine.\nU UPCG smatraju da bi, istovremeno sa stupanjem na snagu najavljene Vladine reforme, trebalo obezbijediti brisanje ili izmjenu člana 35a Zakona o unutrašnjoj trgovini, kako bi se preduzećima iz sektora trgovine omogućio rad nedjeljom, sa posebnim akcentom na zimsku i ljetnju turističku sezonu.\n“U skladu sa predlozima koje je UPCG ranije dostavljala resornim ministarstvima i drugim državnim organima, očekujemo intenziviranje zajedničkih aktivnosti u oblasti normiranja i sprovođenja procedura koje će dovesti do suzbijanja zloupotrebe bolovanja”, navodi se u zaključcima.\nDetalje programa Maršalov plan - Evropa sada na sjednici UO UPCG predstavili su ministar ekonomskog razvoja, Jakov Milatović i državni sekretar u Ministarstvu finansija i socijalnog staranja, Branko Krvavac.\nSjednicom UO UPCG predsjedavao je predsjednik UPCG Predrag Mitrović koji se osvrnuo na aktuelnu ekonomsku situaciju i brojne probleme s kojima se privrednici svakodnevno suočavaju, posebno u svijetlu borbe za održivost poslovanja i očuvanje radnih mjesta u uslovima COVID-19 krize i njenih posljedica.\nUčesnici sjednice proširenog sastava UO UPCG informisani su da su predsjednik Crnogorskog sindikata telekomunikacija, Željko Burić i predsjednik UPCG potpisali Granski kolektivni ugovor (GKU) o njegovim izmjenama za telekomunikacije i time produžili njegovo važenje do 8. oktobra 2024. godine.\nNa sjednici je objašnjeno da su se potpisnici saglasili da se primjena GKU za telekomunikacije produži na isti period od tri godine na koji je i prethodno, neposredno prije isteka njegovog važenja, takođe bio produžen do 8. oktobra.\nTakođe, istaknuto je da je ovaj GKU jedini granski kolektivni ugovor potpisan na određeno vrijeme u odnosu na trenutno važeće kolektivne ugovore na tom nivou.\n“U okviru potpisanih izmjena GKU brisane su i odredbe koje propisuju disciplinski postupak, budući da je novim Zakonom o radu u cjelosti regulisan predmetni postupak, na mnogo fleksibilniji način”, navodi se u saopštenju.\nNakon zaključenja novog Opšteg kolektivnog ugovora, socijalni partneri će se posvetiti podrobnijem usklađivanju sa odredbama Zakona o radu i drugim srodnim propisima.\n“Pored toga, svaka od ugovornih strana zadržava pravo da predloži dodatne izmjene i dopune GKU”, dodaje se u saopštenju.\nIz UPCG su podsjetili da se GKU za telekomunikacije primjenjuje na sve zaposlene i poslodavce koji obavljaju djelatnosti iz oblasti telekomunikacija.\n“Ovim GKU utvrđuju se elementi osnovne zarade, naknade zarada, drugih primanja i uređuje obim prava i obaveza iz rada, te on predstavlja dobar osnov za dalju razradu i nadogradnju kroz pojedinačne kolektivne ugovore kod poslodavaca i ugovore o radu zaposlenih”, zaključuje se u saopštenju.\nUnija poslodavaca Maršalov plan\nPoslanici da zaštite prava radnika


Fudbaleri Čukaričkog 2017. godinu završili su trijumfalno, pošto su na Banovom brdu sa 3:0 pobedili Rad u 22. kolu Superlige Srbije. Golove za naš tim postigli su Petar Bojić u šestom, Nemanja Milojević u 36. i Marko Docić i 72. minutu iz jedanaesterca.\n"Brdjani" na zimsku pauze odlaze na visokoj poziciji u domaćem prvenstvu, odnosno petom mestu sa 38 bodova.\nSuper liga Srbije nastaviće se 17. februara, a Čukarički će na Banovom brdu dočekati Mačvu.\nUtakmica na Banovom brdu počela je u jakom i brzom ritmu, a Čukarički je poveo u šestom minutu iz prve prilike. Nemanja Milojević centrirao je s leve strane i u petercu pronašao Bojića koji je loptu prosledio u mrežu Rada.\nČukarički je i posle vodećeg gola nastavio da pritiska rivala, a u 20. minutu imao je priliku da povisi na 2:0, ali je Boris Kopitović nakon kornera Marka Docića s levog boka pogodio raklje.\nRad je svoju priliku čekao iz kontranapada, čak je nekoliko puta pose solidnih akcija bio u dobroj situaciji da dodje do izjednačenja, ali je obrdana našeg tima u presudnim situacijama odlično reagovala i sprečila "gradjevinare" da ozbiljnije ugroze gol Nemanje Belića.\nEkipa Nenada Lalatovića je u 34. minutu dvaputa ozbiljno pripretila Darku Dejanoviću. Prvo je Samjuel Ovusu nakon odlične kombinacije izašao sam ispred Dejanovića, alije golman Rada odbranio njegov šut, da bi se u nastavku akcije oprobao i Milojević sa oko 18 metara, medjutim, Dejanović je još jednom odbranio svoj gol.\nDva minuta kasnije odbrana Rada još jednom je kapitulirala. Ovaj put Bojić je asistirao Milojeviću koji je takodje iz peterca savladao Dejanovića i to nakon centaršuta s desne strane.\nNa početku drugog poluvremena, odnosno u 48. minutu Čukarički je imao odličnu priliku da dodje i do trećeg gola. Nikola Drinčić snažno je šutirao iz slobodnog udarca sa oko 25 metara, Dejanović je uspeo samo da odbije loptu u petercu do Darka Puškarića, ali naš defanzivac nije uspeo da savalda golmana Rada iz solidne situacije.\nČukarički je u 72. minutu rešio pitanje pobednika i to iz ponovljenog jedanaesterca koji je realizovo Docić. Prethodno Dejanović je odbranio penal Nemanji Milojeviću, ali je sudija Majo Vujović pokazao da se najstroža kazna ponovi, pošto je golman Rada napustio gol-liniju.\nTim Nenada Lalatovića utakmicu je potom u laganom ritmu priveo kraju. Čukarički: Belić, Docić (72. minut), Drinčić, Bojić (6. minut (od 77. S. Jovanović), Kopitović, Mićin (od 72. Adamović), Ovusu (od 77. Zorić), Milojević (36. minut), Puškarić, P. Jovanović, Bogosavac.\nRad: Dejanović, Stojanović (od 65. Marinković), Guzina (od 65. Milošev), Denić, Mladenović, Petrović, Tanasijević (od 82. Parađina), Šipčić, Vico, Lukić, Ljubinković.\nSuper Liga Izveštaji


Crnogorska zastava će se ispred NATO sjedišta u Briselu zavijoriti prvi put 7. juna.\nAutori: Lejla Sarić i Mike Eckel\nMinistar vanjskih poslova Crne Gore Srđan Darmanović predao je danas u američkom State Departmentu instrument o pristupanju Crne Gore NATO-u, čime je država i zvanično postala 29 članica Sjevernoatlantske alijanse. Time je poslana indirektna poruka Rusiji i to je i pokušaj ublažavanja zabrinutosti oko posvećenosti Sjedinjenih Država NATO-u.\nDanas je veliki dan za Crnu Goru, istorijski, poručio je premijer Duško Marković, podsjećajući da su "država i nacija podnijeli velike žrtve u 19. i 20. vijeku da bi odbranili svoje pravo na slobodan život, pravo da sami odlučujemo o svojoj budućnosti, pravo da nas svijet prepoznaje pod našim imenom i našim znamenjem".\n"Kada kažem Crna Gora, u istorijskom smislu to znači, ni manje zemlje, ni veće žrtve. Skoro 100 godina nakon što je na kraju Prvog svjetskog rata izbrisana sa političke mape Evrope, 11 godina od obnove nezavinosti Crna Gora je ponovo dio globalne politike. Mi danas slavimo činjenicu da se nikada više o nama, našoj državi, neće odlučivati iza naših leđa kao što se to događalo mnogo puta u prošlosti", rekao je Marković.\nOvo je istorijski dan i za NATO, kazao je Marković, jer "pokazuju kristalno jasnu svoju politiku otvorenih vrata".\n"Od danas mi smo saveznica koja će uživati benefite, ali i odgovorno ćemo zajedno sa vama, koračati ka miru", istakao je on, dodajući da će kao saveznica, Crna Gora raditi na tome da izdavaja dva odsto BDP-a za odbranu.\nČlanstvo u NATO-u, naglasio je Marković, za Crnu Goru "znači trajnu stabilnost sa euroatlantskim, demokratskim vrijednostima urezanim u društvu i ekonomijom spremnom za dalji prosperitet".\nOn je zahvalio Sjedinjenim Američkim Državama i njenim vlastima "za čvrstu i koordiniranu podršku članstvu u NATO-u"\n"Od momenta ponovnog ustanovljavanja naših odnosa 2006. godine, Sjedinjene Države su bile čvrst, pouzdan i dragocjen partner Crne Gore da ostvari viziju euroatlantske i evropske zemlje. To je, takođe, potvrda onog što nikad nije dovedeno u pitanje – da Amerikanci ostaju posvećeni stabilnosti i bezbjednosti Zapadnog Balkana i Evrope", rekao je Marković.\nCrnogorski šef diplomatije Srđan Darmanović i podsekretar State Departmenta Tom Shannon: SaD ostaju posvećene zajedničkoj odbrani\nGeneralni sekretar Jens Stoltenberg kazao je da je NATO savez demokratskih zemalja, da zajedno prevazilaze razlike iz jednog cilja.\n"Štitimo jedni druge i ako je potrebno, borimo se jedni za druge", istakao je Stoltenberg.\n"Od danas, Crna Gora je zajedno sa nama, sjedimo sa istim stolom i zajedno donosimo odluke. Nezavisnost Crne Gore je zagarantovana. Dobrodošla Crna Gora", još jednom je na crnogorskom pozdravio prvi čovjek NATO-a.\nCrna Gora je partner i odavno doprinosi borbi protiv terorizma, istakao je podsekretar State Departmenta Thomas Shannon.\n"Slučaj Crne Gore pokazuje da SAD ostaju posvećene zajedničkoj odbrani. Takođe pokazuje da zemlje, koje ispune standard, mogu da postanu dio Saveza", kazao je Shannon.\nSatisfakcija za Crnu Goru i podsticaj za region\nGrađani Crne Gore ne očekuju da će u njihovom svakodnevnom životu ulazak države u NATO značiti mnogo, ali neki ipak navode kako im je bitno to što se više "ne moraju bojati za granice".\nGrađani o ulasku Crne Gore u NATO\nZa bivšeg premijera i lidera Demokratske partije socijalista (DPS) Mila Đukanovića članstvo u NATO znači da evropski kvalitet života za Crnu Goru više nije stavka na listi želja, nego je šansa da taj cilj dostigne sada realnost.\n"NATO je i satisfakcija za zvaničnu crnogorsku politiku u posljednje dvije decenije, ali i podsticaj za region jer pokazuje kako je jedna od najmanje razvijenih država Balkana sada iskoristila šansu", izjavio je Đukanović u izjavi Prvoj televiziji.\nMinistar odbrane Predrag Bošković ocijenio je da je ulaskom u NATO Crna Gora napravila istorijski zaokret, a da time nije uputila prijetnje bilo čijim interesima.\nPredrag Bošković: Prekretnica u smirivanju tenzija\n"Crnogorsko članstvo u NATO-u nije prijetnja bilo čijim interesima. Mi samo želimo da pokažemo da smo dio jedne politike mira. Članstvo Crne Gore u NATO će biti prekretnica u smirivanju tenzija ne samo u regionu nego i šire", rekao je Bošković na večerašnjoj pres konferenciji u Podgorici povodom zvaničnog pristupanja Crne Gore Alijansi.\nIz Pokreta za Promjene (PZP), jedine stranke u okviru opozicionog Demokratskog fronta (DF) koja nije protivnik ulaska Crne Gore u NATO, je ocijenjeno da formalno članstvo u Evropsku uniju i NATO, bez usvojenih demokratskih standarda neće doprinijeti stvaranju bolje, demokratske i prosperitetne Crne Gore i da kvalitet života zavisi od sprovedenih reformi.\nOcjenjujući da je Crna Gora u dubokoj političkoj i državnoj krizi, lider PZP-a Nebojša Medojević kazao je da će od reakcije NATO-a zavisiti i razvoj političke situacije u Crnoj Gori.\n"Da li je NATO garant razvoja demokratije i pravne države ili podrška mafijaškom režimu u Crnoj Gori, vidjeće se ovih dana", naveo je Medojević.\nPoslanik DF-a Milun Zogović je ocijenio da je predaja ratifikacionih instrumenata u Vašingtonu zapravo finalna predaja zemlje i građana na upravu NATO-u. On je najavio mogućnost da neki novi saziv, kako je naveo, slobodnog parlamenta, nakon smjene vlasti, poništi odluku o priključenju Alijansi.\nCrna Gora pridružila se NATO-u u vrijeme kada se Alijansa suočava sa ruskim pokušajima da pojača svoj uticaj na Balkanu. Odluka Crne Gore, koja je nekada bila blizak saveznik Rusije, naljutila je Moskvu.\nAnalitičari, ipak, smatraju da je malo vjerovatna stvarn akcija Moskve zbog crnogorskog priključenja.\n"Kremlj nije spreman pokrenuti značajne resurse da zadrži Crnu Goru izvan američke 'orbite'", ocijenio je analitičar moskovskog Karnegi centra Maksim Samorukov.\n(Video: Jens Stoltenberg u Briselu o ratifikaciji sporazuma u američkom Senatu o prijemu Crne Gore u Severnoatlantsku Alijansu, mart 2017)\nPredajom instrumenta o pristupanju je okončan jedanaest godina dug put, od kada je Crna Gora 2006. godine obnovom nezavisnosti kao strateški cilj odredila pristupanje Evropskoj uniji i NATO-u. Iste godine Crna Gora pozvana je da pristupi Partnerstvu za mir, a devet godina kasnije ministri vanjskih poslova država članica uputili su poziv Crnoj Gori da postane članica Alijanse i otpočne pristupne pregovore.\nPoslanici Skupštine Crne Gore izglasali su odluku o ulasku u NATO 28. aprila ove godine.\nUslijedilo je potpisivanje Protokola o pristupanju od strane članica NATO-a, koji je potom proslijeđen na ratifikaciju parlamentima svih 28 zemalja Alijanse. Proces ratifikacije je trajao godinu dana.\nPoslanici Skupštine Crne Gore izglasali su odluku o ulasku u NATO 28. aprila ove godine glasovima vladajuće koalicije i opozicione Socijaldemokratske partije Ranka Krivokapića. Opozicija koja od oktobra bojkotuje rad parlamenta nije prisustvovala sjednici tako da je od ukupno 81 poslanika njih 46 diglo ruku za pristupanje NATO-u.\nTokom sjednice, ispred zgrade parlamenta na Cetinju, odvijao se protest par stotina pristalica opozicionog Demokratskog Fronta (DF) i par anti-nato organizacija koji su tom prilikom zapalili NATO zastavu.\nCrna Gora na putu učlanjenja imala je, osim unutrašnjih protivnika i jakog protivnika na međunarodnoj sceni – Rusiju.\nKampanja Rusije protiv Crne Gore traje od 2015. godine kada je Crna Gora dobila poziv za pristupanje NATO-u. Kroz izjave svojih zvaničnika, Rusija je često iskakala iz diplomatskih okvira i prelazila u prijetnje, pritom dajući otvorenu političku podršku opoziciji u Crnoj Gori, prije svega Demokratskom frontu.\nU finišu procesa, osim političke propagande u medijima bliskim Kremlju, najjači udar je bio na, Crnoj Gori strateški važan turizam. Naime, serije krajnje negativnih reportaža i tekstova su objavljeni sa ciljem odvraćanja ruskih turista od dolaska u Crnu Goru. Rusija je zabranila i uvoz crnogorskih vina.\nNo, najozbiljnije optužbe na račun ruskog miješanja u unutrašnje stvari Crne Gore, kao sto je odluka o ulasku u NATO, tiču se učešća ruskih državljana u pokušaju "državnog udara" na dan izbora 16. oktobra prošle godine.\nOsnivačkim aktom NATO-a, koji je prihvatila Crna Gora, sve se se strane obavezuju da sve međunarodne sporove u koje bi mogle da budu uključene, rješavaju mirnim sredstvima. Oružani napad na jednu ili više članica NATO.a, predstavlja napad na sve njih, piše u ugovoru.\nNajviše kontroverze izazivalo je pitanje izdvajanja za odbranu i obaveze da to bude dva procenta od BDP. Koliko će to zaista koštati i hoće li skromni crnogorski budžet moći da izdrži, jedna je od ključnih dilema.


RADIONICA: Specifičnosti Zakona o rodnom identitetu - Geten\nRADIONICA: Specifičnosti Zakona o rodnom identitetu\nBeograd prajd u saradnji sa organizacijama Geten i Talas TIRV, u petak, 4. februara u 18 časova u prostorijama Prajd Info Centra, organizuje razgovor o Zakonu o rodnom identitetu i njegovom pojmovniku.\nImaćete priliku da sa Agatom Milanom Đurićem i Jelenom Simić iz organizacije Geten koja je izradla Model zakona o rodnom identitetu i Norom iz organizacije Talas – TIRV saznate više o nastanku same ideje o kreiranju modela Zakona, o tome kako je došlo do definisanja rodnog identiteta i položaju i pravima trans,crodno različitih i interseks osoba kod nas.\nSaznaćete na kojim principima počivaju različita prava koja Model zakona garantuje trans i interseks osobama i kako sve on može uticati na naše društvo.\nPozivamo vas da, zajedno sa Agatom i Jelenom iz Getena i Norom iz organizacije Talas - TIRV zajedno nastavimo diskusiju i da se na interaktivan način edukujemo.\nUkoliko niste u mogućnosti da prisustvujete, radionicu možete pratiti putem Instagram live-a Beograd prajda.


Muftija Fazlović posjetio napadnutu porodicu: Tražimo da Bošnjaci konačno imaju miran život u Vlasenici - BH Reporter\nTada su lakše povrijeđeni Amir i njegova majka, a supruga i troje malodobne djece još su u šoku i strahu zbog ovog događaja.\nMuftija Fazlović je osudio napad na ovu porodicu, te nemir i strah koji se na ovaj način unose među Bošnjake u Vlasenici i otežavaju im svakodnevni život. Širok je raspon posljedica govora mržnje kojim su nerijetko izloženi Bošnjaci, koji su se nakon progona, strašnih zločina i genocida vratili i žive u svojim domovima, saopćilo je Muftijstvo tuzlansko.\nNetrpeljivost i diskriminacija nad Bošnjacima u Vlasenici, koje lokalna vlast provodi i iz kojih se lahko pojavi i nasilje, moraju biti zaustavljene. Nadležne državne institucije i međunarodne organizacije treba da budu više prisutne u ovom gradu, kako bi se zaštitili Bošnjaci. Temeljna ljudska prava moraju biti osigurana u svakom dijelu naše domovine Bosne i Hercegovine, a svaki pojedinac mora imati siguran i miran život – saopćeno je.\n– Tražimo da Bošnjaci Vlasenice konačno imaju imaju miran i dostojanstven život u vlastitim domovima i u svom gradu – poručio je muftija Fazlović.\nPrevious Svjetski jevrejski kongres žestoko o izvještaju RS o Srebrenici\nNext Pakleni vikend nas čeka: Temperature i do 41 stepen


Lazar Ristovski - 1\n09. 09. 2020 10:47\nSnimanje nove TV serije "Drim tim" u režiji Dejana Zečevića, u produkciji Telekoma Srbije i "Zillion films" nedavno je završeno, a glavni glumac Lazar Ristovski za Tanjug ističe da nije siguran hoće li ponovo stati ispred kamere nakon ovog projekta.\n17. 12. 2018 15:32\nBEOGRAD - Večeras ili sutra nagradićemo stohiljaditog gledaoca i to je velika pobeda našeg filma, uprkos lošim predviđanjima mnogih sumnjivaca, kazao je Tanjugu Lazar Ristovski, koji je na velikom platnu oživio Kralja Petra Prvog u istoimenom filmu koji je premijerno prikazan 5. decembra u Beogradu.\nRistovski: "Kralj Petar Prvi" je holivudski spektakl\n13. 11. 2018 14:24\nNaš film vizuelno deluje kao veliki holivudski spektakl koji košta 200 miliona dolara, kazao je Tanjugu glumac Lazar Ristovski koji igra naslovnu ulogu u filmu "Kralj Petar Prvi" čija je premijera zakazana za 5. decembar u Beogradu.\n13. 09. 2018 10:33\nPremijera filma "Kralj Petar Prvi" reditelja Petra Ristovskog, ranije najavljena za 11. novembar, pomerena je za 5. decembar, saopštili su danas producenti.\nPremijera filma "Kralj Petar Prvi" 11. novembra u Beogradu\n02. 08. 2018 17:15\nPremijera filma "Kralj Petar Prvi" reditelja Petra Ristovskog i producenta i glavnog glumca Lazara Ristovskog biće održana 11. novembra u Centru "Sava" i "Kombank Areni" u Beogradu .\n"Zlatne zvijezde" za "Dnevnik mašinovođe"\n07. 08. 2017 21:50\nBEOGRAD - Film "Dnevnik mašinovođe" Miloša Radovića i glumac Lazar Ristovski nagrađeni su na Festivalu nezavisnog filma u Pragu (Prague Independent Film Festival), saopštila je danas producentska kuća "Zillion film".


Vesti online / Srpski informativni portal / Kao maloletnik klao Srbe u BiH\nNajavio nova hapšenja: Dževad Galijašević\nReč je o famoznom slučaju s početka rata, koji je ovekovečen i zastrašujućom fotografijom mudžahedina koji u rukama drži odsečenu glavu. Neki mediji su ranije spekulisali da su te glave poklonjene policijskim funkcionerima u Tešnju.\nPrema tvrdnjama našeg sagovornika iz bezbednosnih struktura, Hodžić je u odred El mudžahid ušao na početku rata, kao maloletnik, i ostao je u njemu do samog kraja sukoba u BiH. Hodžić je poreklom iz Jelaha kod Tešnja, a njegova supruga Sedina, koja je takođe uhapšena u SAD, potiče iz istog područja. Pojedini sarajevski mediji tvrde da je Hodžić na Fejsbuku prijatelj sa Šemsudinom Mehmedovićem, funkcionerom SDA i ratnim gospodarem životom i smrti u Tešnju!\n- Uhapšeni su Mehmedovićevi ljudi. Ova hapšenja posledica su delovanja odreda El mudžahid i parapolicijskih i paraobavještajnih snaga u to vreme, kao i postupanja Šemsudina Mehmedovića u Tešnju i Šefika Džaferovića kao načelnika Centra bezbednosti na području cele Zenice. Sve više će biti uhapšenih Bošnjaka koji imaju veze s Al Kaidom, frontom Al Nusra ili s Islamskom državom - reči su Dževada Galijaševića, eksperta za terorizam.\nPotvrđeno je i da je Ramiz Hodžić dobio orden Zlatni ljiljan, što je najvrednije priznanje takozvane Armije BiH.\n- Hodžić je u narodu poznat kao dobročinitelj i patriota koji je posle odlaska u SAD organizovao i sakupljao pomoć za ugrožene i siromašne demobilisane borce - ispričali su bošnjačkim ekstremističkim portalima poznanici Ramiza Hodžića.\nInače, šestočlana grupa uhapšenih Bošnjaka u SAD je optužena za slanje novca i opreme teroristima u inostranstvu, uključujući borcima Islamske države i Al kaide u Iraku. Osim Ramiza Hodžića, optuženi su njegova supruga Sedina Unkić Hodžić (35) i Armin Harčević (37), sve troje iz okruga Sent Luis, zatim Nihad Rosić (26) iz države Njujork, Mediha Medi Salkičević (34) iz Šiler Parka u Ilinoisu i Jasminka Ramić (42) iz Rokforda u Ilinoisu, koja je jedina uhapšena u Nemačkoj.\nDavali pare džihadistima\nAmerički istražni organi zvanično su obavestili Državnu agenciju za istrage i zaštitu BIH (SIPA) o osobama koje su u toj zemlji optužene za terorizam. Deo novca, kako se saznaje, koji su optuženi slali iz SAD stizao je u BiH, gde je bio namenjen pojedincima koji su nameravali otići ili su odlazili na ratište u Siriji.


Sportske.net - Svet poludeo za Kolumbijcima!\nSvet poludeo za Kolumbijcima!\nU modi su "Los Kafeterosi", a njihove partije na Mondijalu načinile su ih najskupljom reprezentacijom ovog leta, kada su transferi u pitanju. Posle Hamesa, na redu je Huan Kintero...\nHames Rodrigez koji je bio i prva zvezda Kolumbije je ostvario san, stigao u Real za oko 80 miliona evra, ali to je samo početak, prava lavina se očekuje.\nNaime, Huan Kintero odlični vezista Porta se ukrcao na avion za London, mogao bi ovog vikenda da pojača Arsenal. Nije tajna da Venger želi vezistu "Zmajeva", ali je Porto poručivao da će pustiti Kintera samo ako neko plati klauzulu od 40 miliona.\nIzgleda da su smanjili epitete, pa bi mladi Kolumbijac mogao da četvrti put promeni klub u poslednjih pet sezona, praktično od kada igra seniorski fudbal.\nSledeći bi mogao da bude Huan Kuadrado oko koga koplja lome Junajted i Barselona, cena fudbalera Fiorentine bi mogla da bude oko 40 miliona evra. Golman reprezentacije David Ospina je već u Arsenalu, stigao je iz Nice ovog leta.\nU Evropu će verovatno do kraja prelaznog roka i mladi štoper iz River Plate, Balanta koji je rezerva u nacionalnom timu Jepesu i Zapati koji već dugi niz sezona igraju u Italiji.\nI Viktora Ibarba koji igra za Kaljari traže veći klubovi, pominjani su i oni najveći italijanski, dok će Fredi Guarin otići najverovatnije iz Intera.\nAdrijen Ramos nije čekao Mondijal, iz Herte se preselio u Dortmund, a Karlos Baka i Džekson Martinez su sledeće dve velike stvari na tržištu, prvi ima ponude od Engleske do Italije, ali Sevilja se bori da ga zadrži, drugi je preskup Porto za njega traži 40 miliona evra.\nDa ne pominjemo "Tigra" koji osluškuje vesti iz Madrida, nijedna druga nacija neće prodati toliko kvalitetnih fudbalera ovog leta kao Kolumbijci.\nZanimljivo da nekada nisu tako lako dolazili u Evropu. Recimo, iz njihove zlatne generacije devedesetih samo je Valderama igrao u Francuskoj, a četiri godine kasnije, Asprilja je bio u Parmi, dok je u Evropi igrao jedino još Adolfo Valensija u Bajernu.\nI na poslednjem Mondijalu u prošlom veku, samo trojica "Kafeterosa" igrala su van Južne Amerike, Asprilja i Hamilton Rikard u Evropi i već veteran Valderama u SAD.\nSada su se vremena promenila, a kada pogledate kako kolumbijski igrači kao na traci stižu na Stari Kontinent i prave ogromne transfere jasno je da ovoj reprezentaciji pripada budućnost.


Objavljeno: 05.04.2017. u 11:19\nEvropski parlament usvojio je strožije propise, koji imaju za cilj da spriječe ponavljanje Volkswagenovog skandala sa manipulacijama emisijama štetnih gasova.\nZa Nacrt zakona, koji će pojačati kontrolu Brisela i omogućiti izricanje kazne automobilskim proizvođačima u iznosu do 30.000 eura po vozilu, glasalo je 585 zastupnika, dok je njih 77 bilo protiv, prenosi agencija Reuters.\n- Nove mjere će na kraju ukloniti dizel automobile sa puteva. Dizel vozila neće nestati iznenada, ali, poslije ovogodišnjeg rada, prilično sam uvjerena da će nestati mnogo brže nego što možemo zamisliti - izjavila je evropska komesarka za industriju Elżbieta Bieńkowska.\nZvanični Brisel će, također, dobiti ovlaštenje da sprovede kontrole vozila i da odredi kaznu u slučaju prekršaja.\nOvaj zakon, međutim, tek treba da bude finaliziran u pregovorima evropskih parlamentaraca, EK i zemalja članica.\nKao odgovor na skandal sa VW-om iz septembra 2015. godine, koji je u svojih 11 miliona automobila širom svijeta instalirao softver za manipulacije emisijama štetnih gasova, Evropska komisija je predložila izmjenu propisa u vezi načina na koji se licenciraju i testiraju vozila u EU.


Uručeni pokloni porodiljama i posteljine za Kliniku, a u najavi rekonstrukcija porodilišta – Novosti Plus\n30 Juna, 2020 30 Juna, 2020 Dragana Morača\t0 Comments\nMinistar porodice, omladine i sporta Republike Srpske Sonja Davidović uručila je danas prigodne poklone porodiljama i bebama na Univerzitetskom kliničkom centru /UKC/, te 150 kompleta posteljine za Kliniku za ginekologiju i akušerstvo.\nDavidovićeva je istakla da će ovakvu donaciju dobiti sva porodilišta u Republici Srpskoj, te da se akcija organizuje povodom manifestacije Konferencija beba, koja ove godine neće biti održana zbog epidemiološke situacije.\n“S obzirom na to da nismo bili u mogućnosti da organizujemo Konferenciju beba mi smo sredstva planirana za te namjene preusmjerili da pomognemo porodilištima u Srpskoj”, rekla je Davidovićeva novinarima u Banjaluci.\nGeneralni direktor UKC-a Vlado Đajić naglasio je da je najvažnije pitanje u Republici Srpskoj povećanje nataliteta, te da je ovakva pomoć uvijek dobrodošla.\n“Pravimo planove i preduslove za rekonstrukciju porodilišta, te klinika za ginekologiju i za dječije bolesti. Te aktivnosti su pri kraju, uskoro ćemo početi sa izborom izvođača, tehničke specifikacije i načina finansiranja tog objekta”, rekao je Đajić.\n← HOROSKOP – Utorak 30. jun\nTOBL: Građani zainteresovani za turističke vaučere →\nDrugi sajam turizma 3. i 4. aprila u Banjaluci – Prijavljeno više od 130 izlagača\nKreacije i inspiracije banjalučkog kuhara Relje Dimitrijevića\n24 Septembra, 2020 24 Septembra, 2020 Kristina Prole\t0


Kusturica će tražiti nezavisnu reviziju o vođenju Mokre Gore\nDosadašnji direktor Parka prirode Mokra Gora Emir Kusturica, koji je podneo ostavku na tu funkciju, pre formalnog odlaska s dužnosti angažovaće nezavisnog revizora i ovlašćenog sudskog gradjevinskog veštaka koji treba da utvrde stanje u toj ustanovi.\nKusturica je u saopštenju dostavljenom medijima naveo da će nalaz nezavisnih ovlašćenih stručnjaka, biti ujedno i njegov izveštaj o radu u Parku prirode, koji će zajedno sa pismenom ostavkom predati skupštini preduzeća, a potom i Vladi Srbije.\nOn je naveo da će od ovlašćenog sudskog veštaka i stručnjaka neke referentne, možda i medjunarodne, revizorske kuće zatražiti da ustanove koliko je Vlada Srbije uložila u Park prirode Mokra Gora, šta je sagradjeno od tog novca i koliko to vredi.\n"Drugim rečima, insistiram da se prilikom primopredaje dužnosti direktora podvuče crta i sve precizno izračuna, kako bi i budući direktor i ja imali čiste račune", poručio je Kusturica.\nKako se u saopštenju navodi, Kusturica se trenutno nalazi u Italiji gde snima film, a po povratku u Srbiju overiće svoju ostavku i zatražiti ekspertizu nezavisnih stručnjaka koji treba da evidentiraju i procene celokupnu imovinu Parka prirode Mokra Gora.\nKusturica je 27. februara podneo ostavku na funkciju direktora Parka prirode "Mokra Gora", nakon što je Državna revizorska institucija protiv njega podnela prekršajnu prijavu zbog nenamenskog trošenja novca.


Predstavljen Program razvoja zdravstvenog turizma - Moja Crna Gora\nPredstavljen Program razvoja zdravstvenog turizma\n02/11/2021\tturizam Izvor: rtcg.me\nCrna Gora je bogata potencijalima koji predstavljaju ključne preduslove za razvoj zdravstvenog turizma, a usvajanje programa njegovog razvoja nešto je na čemu će se temeljiti sve dalje aktivnosti, saopšteno je iz Ministarstva ekonomskog razvoja.\nU Bečićima je proteklog vikenda održana jubilarna Regionalna konferencija zdravstvenog, welness i SPA turizma, a ključna tema bila je predstavljanje Programa razvoja zdravstvenog turizma do 2023. godine, sa akcionim planom, koji je Vlada usvojila sredinom oktobra.\nKonferenciju je organizovala Medical SPA Asocijacija Crne Gore u saradnji sa Klasterom zdravstvenog turizma Crne Gore i uz podršku Ministarstva ekonomskog razvoja.\nOvogodišnja konferencija pod nazivom Zdravstveni turizam – Put za cjelogodišnji turistički proizvod, okupila je ugledne domaće i strane stručnjake, operativce i konsultante iz područja medicine i turizma, predstavnike hotelijerske i wellness industrije koji nude odgovore na neka od ključnih pitanja o fazama razvoja zdravstvenog turizma u Crnoj Gori i regionu.\nPredstavnica Ministarstva ekonomskog razvoja, Sandra Bojanić, tokom konferencije je govorila o značaju razvoja zdravstvenog turizma, predstavljajući neke od aktivnosti koje će Ministarstvo u saradnji sa ostalim zainteresovanim stranama realizovati u narednom periodu, kako bi u godinama koje slijede Crnu Goru pozicionirali kao prepoznatljivu zdravstvenu destinaciju.\n“Upravo zbog značaja kakav ima Program razvoja zdravstvenog turizma, njegovo predstavljanje je bilo centralna tema ovog događaja, a govorilo se i o izazovima kojima je potrebno odgovoriti u cilju što bolje primjene dokumenta”, navodi se u saopštenju.\nMinistarstvo ekonomskog razvoja, osim ovog, posebnu pažnju posvećuje izradi drugih strateški značajnih dokumenata, posebno vodeći računa o tome da sve planirane aktivnosti budu sinhronzovane kako bi u narednim godinama na najbolji način oblikovale turističku ponudu Crne Gore.\nKonferencija zdravstvenog turizma predstavlja jedan od najznačajnijih događaja ove vrste, a koji se organizuje u ovom dijelu Evrope. S obzirom na jubilej zbog deset godina postojanja, predsjednik organizacionog odbora Vlatko Stijepović uručio je prigodna priznanja institucijama i pojedincima za doprinos u afirmaciji zdravstvenog perioda u proteklom periodu.\nPriznanja su uručena Ministarstvu zdravlja, Institutu za standardizaciju Crne Gore, Privrednoj komori (PKCG), Uniji poslodavaca, Institutu “Simo Milošević”, kao i zaslužnim pojedincima iz zemlje i inostranstva.\nTags Ministarstvo ekonomije Crne Gore Zdravstveni turizam


Smart kamionet Ford F-150 vozi sam Smart kamionet Ford F-150 vozi sam – MOTOR blog\nVreme uzdržanosti je prošlo. Američko tržište automobila raste i tamošnji proizvođači automobila nastupaju u punom sjaju. Fordje, na primer, u Detroitu predstavio i koncept pod nazivom Atlas – novo izdanje generacije Ford F-150. Taj impozantni kamionet je u prvom redu namenjen za prevoz tereta, ali zahvaljujući „Eko-boost“ motoru štedi 20 odsto benzina i ispušta do 15 procenata manje ugljen dioksida. Iako ekologija i električni automobili nisu u prvom planu, gotovo svi proizvođači imaju poneki adut u tom polju.\nSmart kamionet Ford F-150 vozi sam was last modified: January 18th, 2013 by Goran Aničić\nHonda rešava defekt vazdušnih jastuka


Rajaner preuzima austrijsku aviokompaniju Laudamotion | Ekonomist\nEvropska komisija dala je zeleno svijetlo irskoj aviokompaniji “Ryanair” za preuzimanje austrijske niskotarifne aviokompanije “Laudamotion”.\nTime će irski avioprevoznik moći da preuzme 75 idsto “Laudamotiona”, avioprevoznika koji potiče od bivše austrijske podružnice njemačkog “Air Berlin Niki”. Austrijska niskotarifna kompanija uglavnom leti iz Njemačke, Austrije i Švajcarske do turističkih destinacija na Mediteranu i Kanarskim ostrvima.\nNije poznato koliko će “Ryanair” platiti za preuzimanje, a ranije su pomenuli da će izdvojiti nešto manje od 50 miliona eura za 75 odsto vlasništva dionica i dodatnih 50 miliona za operativne troškove.\nOko 1, 6 miliona eura za razvoj turizma na Zapadnom Balkanu