Ljepaja: Reciprocitet jedini mogući put za normalizaciju odnosa - Kosovo Online\n29. Septembar 2021. • 08:54\nPolitički analitičar Fadilj Ljepaja smatra da će nakon sastanka kosovske i srpske delegacije u Briselu, predsednik Srbije Aleksandar Vučić shvatiti da je reciprocitet najbolji način za normalizovanje odnosa Beograda i Prištine.\n“Očekujem pritisak evropske zajednice i američke administracije na obe strane da tenzije padnu, a naročito očekujem da će gospodin Vučić shvatiti smisao reči reciprocitet i da to nije ništa loše, već da se odnosi na ravnopravan odnos i na jedini mogući put kojim se mogu normalizovati odnosi između dva suseda”, kaže Ljepaja za Kosovo onlajn.\nOn smatra da konačna odluka o budućim odnosima Kosova i Srbije leži u Beogradu i zavisi od toga da li će Kosovo tretirati kao kamen temeljac za nove odnose u regionu ili će se opredeliti da ono bude kamen spoticanja.\n“Pred ove sastanke uvek ispliva neki problem koji odaje utisak da je to naručeno baš za tu priliku i to je odlika koja je krasila srpsku politiku do sada. Mislim da je došlo vreme da gospodin Vučić okrene ploču, da bude kreativan i da stvarno stavi do znanja da želi mir, da želi saradnju u regionu, da je za Otvoreni Balkan i za dobre odnose sa susedima, a prvi sused mu je Kosovo”, navodi Ljepaja.\nLjepaja smatra da premijer Aljbin Kurti neće odustati od reciprociteta prema Srbiji, dodajući da najveću odgovornost za trenutnu situaciju na severu Kosova, snose prethodne kosovske vlade.\n“Kurti je jasno dao do znanja da za razliku od prethodnih kosovskih vlasti neće da prihvati pritisak Srbije. Svako ima pravo da bude nezadovoljan nekom merom, ne sme biti blokade na putevima, one će biti ukinute, jer ako ta organizovana grupa na severu sama to ne učini, onda će verovatno Kfor to da sredi”, ističe Ljepaja.\nOn ukazuje da niko ne dovodi u pitanje odluku Kosova na meru reciprociteta prema Srbiji oko registarskih tablica, već da se traži ukidanje blokada iza kojih, stoji Beograd. Podizanje borbene gotovosti Srbije ocenjuje kao “prevaziđenu igru Srbije”, koja nema podršku nigde u svetu.\n“Ja ne očekujem ništa od tog zveckanja oružjem na granici od strane Srbije i to su prevaziđene igre, ulazak ili bilo kakva aktivnost srpske vojske ili policije unutar granica Kosova bi značilo sukob sa zapadom i sa NATO- om, a to ni Srbija, ni Rusija, ni niko ozbiljan u balkanskoj igri ne bi želeo. Ja mislim da će to poslužiti tako da svetske sile shvate da ne može biti loše nešto što su drugi već primenili. Ako Srbija primenjuje jedne tablice, ne može zahtevati da Kosovo ne uradi isto, jednostavno ako će biti sprovedeno biće za obe strane onda je reciprocitet prava reč, ali niko nema pravo da od toga napravi sukob”, objašnjava Ljepaja.\nPrema njegovim rečima, situacija na severu Kosova će biti test za Beograd i Prištinu, na kome će pokazati svoje opredeljenje ka Evropskoj uniji. Ljepaja na kraju kaže da je premijer Aljbin Kurti primenom sporazuma o slobodi kretanja načinio prvi korak u tom pravcu.\n“To je prilika da svi pokažu ko je za evropski put, ko je za saradnju u regionu i za stvarnu normalizaciju odnosa Kosova i Srbije. Gospodin Kurti je dao do znanja da je za nešto tako, ali da Srbija nije faktor sa kojim će da razgovara o unutrašnjim stvarima Kosova”, kaže Ljepaja i dodaje da ukoliko se u Briselu razgovara o dobrim odnosima Kosova i Srbije, onda iste bi trebalo svesti na reciprocitet.\nFadilj Ljepaja Kosovo Srbija Reciprocitet\nMa da...sve se bojim da ce Srbi sa KiM to akzeptirat...i sve se bojim da je to jedini moguci put...siptarska propaganda....\nKakva propaganda jel vi zivite u neku drugu Planetu?Toje stvarno smesno 😊\nVeć sam komentarisao koja je razlika izmedju medjunarodno priznatih država i onih koje to nisu. Kada oni kažu „reciprocitet“, to je isto kao kad meni „ kosovo-online“ ne objavi komentar, i onda ja „uvedem reciprocitet“. Neću više da pišem komentare! 😂😂🤣\nKadriaj: Reciprocitet dobrodošao, ali ne u vreme kampanje za lokalne izbore\nAlijansa za budućnost Kosova predlaže da kosovska vlada uspostavi potpuni reciprocitet sa Srbijom, prenosi Gazeta ekspres.\nArifi: Reciprocitet za registarske tablice strateška odluka koja Kosovo jača na međunarodnom planu\nGorani o reciprocitetu: Nije svaka ispravna odluka i korisna


PODGORICA: Za sedam dana MMR vakcinu primilo više od 400 djece – Volim Podgoricu\nPočetna » NOVOSTI » Društvo » PODGORICA: Za sedam dana MMR vakcinu primilo više od 400 djece\nPODGORICA: Za sedam dana MMR vakcinu primilo više od 400 djece\n07.09.2017\tDruštvo, NOVOSTI Ostavite komentar\nU podgoričkom Domu zdravlja za sedam dana vakcinu MMR (protiv morbila, malih boginja i zauški ) primilo je više od 400 djece uzrasta od godinu i po do tri godine, kazaoje za Pobjedu direktor te zdravstvene ustanove dr Nebojša Kavarić.\nUstanova na čijem je čelu organizovala je akciju vanrednih poziva za vakcinaciju MMR, a broj novovakcinisanih prati se na dnevnoj bazi.\nKavarić se zahvalilo roditeljima na odzivu i pozvao ostale koji nijesu vakcinisali svoje dijete da učine to isto.\n“Apelujem na njih da dođu kod pedijatra, da se informišu o MMR-u. To će rezultirati time da sva djeca koja treba prime tu vakcinu kako bi na taj način bila zaštićena”, kazao je dr Kavarić.\nKomentarišući kampanju koju je inicirao prošle sedmice, prvi čovjek podgoričkog Doma zdravlja kaže da ona već daje rezultate.\n“Većina javnih ličnosti odazvala se apelu. Među njima je i reis Rifat Fejzić koji je pozvao roditelje da vakcinišu svoju djecu. Neki će poruku postaviti na društvenim mrežama. Sa druge strane, mi ćemo se kao institucija, što nam je i obaveza, potruditi da pronađemo zajednički put za promociju i aktivnosti imnunizacije”, kazao je dr Kavarić.\nU glavnom gradu vakcinu MMR nije primilo 2.680 djece uzrasta od godinu i po do tri godine, dok je na nivou Crne Gore 3.813 dvogodišnjaka nevakcinisano.\nDom zdravlja je prema negovim riječima, Upravi za inspekcijske poslove prošle sedmice podnijela prijave protiv 29 roditelja koji su odbili vakcinaciju.\nProtiv tih roditelja pokrenuće se postupak shodno zakonu, do sada je to učinjeno protiv njih 38.\nIz Inspekcije su Pobjedi saopštili da zdravstveni inspektor obavlja nadzor uvidom u medicinsku dokumentaciju, na osnovu činjeničnog stanja sačinjava zapisnik i podnosi zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka protiv roditelja i staratelja koji su odbili vakcinaciju djece.\ndjeca KCCG vakcina\t2017-09-07\nTagovidjeca KCCG vakcina\nPrevious MEDOJEVIĆ: Hitno provjeriti ko se drogira u Specijalnom tužilaštvu\nNext Danilović: Nemam favoritkinju za predsjednicu\nU protekla 24 sata u Porodilištu je rođeno 5 beba.\nPola miliona profesorima iz Kliničkog centra\nĐukanović Ajkulama: Hvala što ste Crnu Goru učinili ponosnom - https://t.co/INsqMagbe5 https://t.co/ptVKe6TpAo8 minuta ago\nZA NJIH NE POSTOJE PRAVILA! Pogledajte saobraćajnu ,,kulturu" naših policajaca! (FOTO/VIDEO) -… https://t.co/JrUpWt50IV53 minute ago


"Zdravstvo Srbije (ni)je crna rupa", 11.9.\nU odličnom članku (Zdravstvo Srbije (ni)je crna rupa, 11.9.) otvoreno je u dijalogu narodne poslanice Jagode Jorge i ministra zdravlja Tomice Milosavljevića više bitnih pitanja oko stanja u srpskom zdravstvu. Jedno od kljucnih je svakako i pitanje monopola jednog zdravstvenog fonda u koji građani uplaćuju obavezni doprinos od 12,3% na bruto platu. A godišnji budžet zdravstvenog fonda dostiže vrtoglavih 1,8 milijardi evra.\nMinistar se zalaže za postojeći monopolski model, argumentujući svoj stav siromaštvom zdravstvenog dinara. Međutim, treba podsetiti da brojne uspesne zemlje tranziciji kao što su Češka odnosno Slovačka, imaju više obaveznih zdravstvenih fondova. Ovaj model, inače preuzet iz naprednih evropskih zemalja omogućava građanima da sami usmeravaju svoj obavezni doprinos prema osiguravajućem zavodu koji najbolje servisira njihove potrebe. Slično onome što građani Srbije poznaju kod obaveznog auto-osiguranje gde svake godine mogu da menjaju osiguravača u funkciji njihovog zadovoljstva uslugama i ažurnošću.\nUostalom, treba podsetiti da savremene tendencije u sektoru usluga idu u pravcu stvaranje regulisanog tržišta. To znači da je u zdravstvu građaninu-potrošaču omogućeno da slobodno bira lekara, iz državnog odnosno privatnog sektora za svoj obavezni doprinos po principu "novac prati pacijenta". Stvaranjem konkurencije, očigledno je da usluga dobija na kvalitetu uz smanjivanje vremena čekanja na pregled ili lečenja. Takođe, demonopolizacijom, i korupcija, u domaćem zdravstvu bolna tema, gubi svoje osnovo ekonomsko uporište jer pacijent ima mogućnost izbora.\nU svakom slučaju, stav poslanice Jorge o neophodnosti demonopolizacije zdravstva, kako na nivou obaveznog osiguranja tako i na nivou davaoca usluga, to jest lekara i bolnica, otvara temu od najvećeg nacinalnog interesa i predstavlja pravi korak ka razmišljanju o modelu koji postoji u Evropi.\nU 2007. godini srpsko zdravstvo ne sme robovati ideološkim klišejima iz doba jednopartijskog sistema a naši političari bi konačno morali da počnu da se bave, osim visokom politikom, i pitanjima koja svakodnevno životno tangiraju građane.


e-novine.com - A od Rusa - patka\nVerzija za štampu Samo tekst Komentara (25)\n01.12.2011 - 15:58\nNišta od ruskog državljanstva za balvanizovane Srbe\nA od Rusa - patka\nNije lako postati Rus: Dmitrij Medvedev poručuje srpskoj braći\nPhoto: EPA/Horacio Villalobos\nNakon što ih je predsednik Srbije pustio niz vodu, predvodnici balvanskog ludila sa severa Kosova ostali su i bez podrške majčice Rusije. U zvaničnom odgovoru na zahtev za dobijanje ruskog državljanstva, zvanična Moskva je svojim balkanskim saveznicima poručila da će im umesto ruskih pasoša, pomoć poslati u drugim oblicima. U prevodu, umesto da svojim leđima podupre sve poroznije barikade, Putin je svojim fanovima iz severne Mitrovice ponudio pomoć u dotrajalim konzervama, ponekom šatoru i kojoj laskavoj rečenici podrške izgovorene iz blagorodnih usta ruskog diktatora\n„Rusija nije u mogućnosti da odgovori na zahtev kosovskih Srba za dobijanje državljanstva“, potvrdio je portparol ruskog Ministarstva spoljnih poslova Aleksandar Lukaševič u izjavi za agenciju Tanjug.\nOn je precizirao da je predsednik Rusije Dmitrij Medvedev proučio zahtev kosovskih Srba za dobijanje ruskog državljanstva, ali da po Zakonu o državljanstvu Rusije, ne može da odgovori na njihov zahtev.\nLukaševič je gorku pilulu upućenu „pravoslavnoj balkanskoj braći“ zasladio informacijom da je Medvedev najavio da će Rusija poslati sve vrste humanitarne pomoći Srbima na severu Kosova i da će, posredstvom Uneska, pomoći obnovu porušenih srpskih pravoslavnih objekata.\nSrpska tuga: Ni za balvane nema mesta u Rusiji\n„Prvi avion Ministarstva za vanredne situacije Rusije koji će poneti namirnice i najpotrebnije stvari već je poslat u Srbiju. Sad se s ciljem izvršenja naloga predsednika Rusije formira kolona s još jednom partijom humanitarnog tereta“, istakao je Lukaševič.\nTek što je objavljena najtužnija moguća informacija iz Moskve, razočarani srbijanski nacionalsiti razmileli su se po svojim omiljenim sajtovima kako bi među istomišljenicima pronašli utehu izražavajući nadu da će se u humanitarnoj pomoći valjda naći i „nešto konkretnije“ ili neka „igračka“ koja bi im pomogla u novom ratu protiv NATO pakta. Zanimljivo je da su, uprkos razočaranju zbog odluke majčice Rusije, servilni patriotski trudbenici bili puni razumevanja za hladni stav zvanične Moskve, dok su svoj bes preusmerili na aktuelni režim u Beogradu koji ih je, kako navode, ostavio na cedilu.\nPred sve izolovanijim balvan Srbima sada se nalazi teški zadatak da pronađu novog saveznika koji bi im, umesto maćehe Srbije i majčice Rusije, pružio kakvu takvu pomoć i podršku u potkopavanju evropskih temelja zapadne imperije zla. Spisak zemalja kandidata kojima bi srpske patriote mogle ponuditi svoje duše i tela, sada je spao na tri slova: Kinu, Iran i Severnu Koreju. Razloga za skidanje patriotskih gaća pred svakom od navedenih država ima na pretek - em su sve do jedne zaslepljeni ideološki protivnici Sjedinjenih Američkih Država, em imaju, ili su na pragu da dobiju, nuklearno oružje. A opšte je poznato šta nam je 1999. nedostajalo da u samom finišu dokrajčimo NATO pakt!\nKomentara (25 poslato)\nOstali članci iz rubrike Tema


Kako da se beba probudi suva: Roditelji preporučuju Pampers Baby-Dry pelene – Tračara\nPampers je lansirao nove i unapređene Baby-Dry pelene koje sada sadrže 3 upijajuća kanala dizajnirana tako da pomognu da se bebe ujutru probude podjednako suve kao i prethodne večeri, sa manje natopljenom pelenom tokom noći.\nTokom poslednjih mesec dana Pampers je sproveo istraživanje na partnerskoj internet stranici – http://www.detinjarije.com/. 132 roditelja iz Srbije su podelili svoje iskustvo i u 97% slučajeva potvrdili učinkovitost novih pelena.\nPrema rečima pedijatra i neonatologa dr Julke Damljanović, mokra, naborana pelena može da utiče na bebin san. “Bebe provode polovinu svog vremena spavajući i noću umeju da budu veoma aktivne. Noću i do 12 sati nose istu pelenu koja mora da upije do 2-3 flašice mleka. Ova uvećana vlažnost tokom noći znači da je još bitnije da beba ostane suva i da joj je udobno, ne bi li se sprečili nepotrebni poremećaji sna uzrokovani mokrom pelenom, kao i da bi uživale u kvalitetnom snu koji je bitan za njihov zdrav razvoj”, zaključuje dr Damjanović.\nŠta se desilo sa usnama Dunje Ilić?


NASTAVAK ZASJEDANJA Narodne skupštine - Pred poslanicima slučajevi Teslić i Rudo :: realno55 ::\nNASTAVAK ZASJEDANJA Narodne skupštine - Pred poslanicima slučajevi Teslić i Rudo\nSjednica Narodne skupštine Republike Srpske biće nastavljena danas razmatranjem Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stvarnim pravima.\nNa dnevnom redu drugog dijela osme redovne sjednice su, između ostalog, i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o geološkim istraživanjima, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Garantnom fondu Republike Srpske, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnim penzijskim fondovima i penzijskim planovima i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dječijoj zaštiti.\nPoslanici će razmatrati i Nacrt zakona o poreskom postupku, nacrte zakona o visokom obrazovanju i o obezbjeđenju kvaliteta u visokom obrazovanju – objedinjeno, kao i Nacrt zakona o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i Nacrt zakona o sportu.\nBiće razmatran i Nacrt zakona o izmjenama i dopuni Zakona o registru zaposlenih kod korisnika budžetskih sredstava Republike Srpske – prijedlog narodnih poslanika Jelene Trivić, Draška Stanivukovića i Nebojše Vukanovića, Nacrt zakona o izmjeni Zakona o jedinstvenom registru finansijskih izvještaja i Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu i reviziji.\nNa dnevnom redu je i nekoliko izvještaja, među kojima izvještaj Pravobranilaštva Republike Srpske o radu za prošlu godinu, te prijedlozi odluka o raspuštanju Skupštine opštine Rudo i Skupštine opštine Teslić, koji će biti razmatrani objedinjeno.\nU Srpskoj 79 novooboljelih, 9 osoba iz Bijeljine\nSNSD ocijenio lošim rad Centralne izborne komisije BiH\nSrpska: 94 nova slučaja virusa korona\nSRPSKA: Cijena komercijalnih testova od danas 150 KM\nUgljevik: Radislav Jovičić pristupa DNS-u


Ublažavanje pojedinih restriktivnih mera od 21. aprila - Far\nUblažavanje pojedinih restriktivnih mera od 21. aprila\nVlada Republike Srbije donela je na današnjoj sednici, u skladu sa epidemiološkom situacijom i mišljenjem struke, odluke u vezi sa ublažavanjem određenih mera za sprečavanje širenja koronavirusa, objavljeno je na sajtu Vlade Srbije.\nGrađani stariji od 65 godina moći će, počev od sutra, da utorkom, petkom i nedeljom izlaze u šetnju u trajanju od pola sata. Oni će svojih pola sata za šetnju moći da iskoriste u periodu od 18:00 časova do jedan sat iza ponoći, najviše 600 metara od mesta stanovanja.\nOd utorka, 21. aprila, dozvoljen je rad poslodavcima iz oblasti pružanja usluga, poput automehaničarskih i vulkanizerskih radnji, obućara, krojača, hemijskih čišćenja, škola za obuku vozača, kao i poslodavcima iz oblasti trgovine na malo – knjižarama, trgovcima motornim vozilima, biciklima, nautikom, tehničkom robom, građevinskim materijalom.\nZelene pijace (na otvorenom i zatvorenom prostoru) od sutra su ponovo otvorene, uz obaveznu primenu svih mera zaštite.\nVlada, takođe, poziva poslodavce u oblasti građevinarstva (visokogradnja i niskogradnja) da od sutra nastave rad u punom kapacitetu.\nSvi poslodavci su u obavezi da radnicima obezbede zaštitna sredstva (maske, rukavice i dezinfekciona sredstva) i rad se mora obavljati uz poštovanje socijalne distance.\nPoslodavci su dužni da izrade poseban plan mera rada tokom vanrednog stanja, dok su zaposleni u obavezi da to poštuju.\nOni koji i dalje nisu u mogućnosti da nastave sa radom su objekti čiji rad podrazumeva okupljanje velikog broja ljudi, poput radnji različitih delatnosti koje se nalaze u tržnim centrima.\nTakođe, rad i dalje nije dozvoljen u delatnostima koje podrazumevaju blizak fizički kontakt, tako da frizerski saloni, saloni za negu lepote, teretane i fitnes centri i dalje ostaju zatvoreni.\nBitno je naglasiti još jednom da se rad u objektima i delatnostima kojima je to od sutra dozvoljeno može obavljati isključivo uz poštovanje svih mera zaštite i korišćenje sredstava za dezinfekciju i zaštitnih sredstava – maski i rukavica.\nNa sednici je odobrena i donacija od pet hiljada testova Republici Srpskoj u cilju sprečavanja širenja zarazne bolesti Covid-19.\nVlada Srbije nastaviće da prati situaciju u vezi sa koronavirusom i da prilagođava svoje mere u skladu sa aktuelnom epidemiološkom slikom. Još jednom apelujemo na sve građane da se pridržavaju svih mera bez izuzetka jer je to jedini način da svi zajedno pobedimo ovu zaraznu bolest.\nVlada Srbije donela više uredbi koje regulišu postupanje u vanrednom stanju Vučić predlaže ograničenje kretanja od 17 do 5 ujutru. U Srbiji 171 slučaj koronavirusa Zaharijev: Bosilegrad bez koronavirusa, kafići ne rade, a stanovništvo se normalno snabdeva UNS: Vlada Srbije da usvoji mere za finansijski opstanak medija\nZaharijev: Požar kod Milevske planine ugašen, epidemiološko stanje nepromenjeno\nU Srbiji počinju da rade pijace, za jedan sat skraćen policijski čas, 312 novoinficiranih\nosam + = sedamnaest\nBlagi pad zaraženosti u Srbiji, mogući i izlasci iz domova...\nKafane i hipermarketi ponovo rade, đaci postepeno u školam...\nSunčano i toplo u Srbiji, u utorak promena vremena\nOd danas ponovo rade zatvoreni i otvoreni tržni centri u Sr...\nFoto dana: Silueta\nVIDEO: Ministarka privrede Anđelka Atanasković posetila mlekaru “Stara Planina”\nZZJZ Pirot: Od poslednjeg preseka 65 novozaraženih u okrugu, u Dimitrovgradu 16 pozitivnih\nBlagi pad zaraženosti u Srbiji, mogući i izlasci iz domova za stare, škole možda od 19. aprila\nVIDEO: Arhitektura starog Caribroda


Američki satanisti traže da se sa zastave skine slogan „Verujem u boga“ - Sputnjik Srbija\n12:10 11 Maj 2021\n18:06 10.07.2020 (osveženo 18:08 10.07.2020) Preuzmite kraći link\nSatanistička crkva države Misisipi upozorila je vlasti da će ponovo pokrenuti sudski postupak protiv države, ako se na novoj zastavi ove američke države pojavi fraza „Verujemo u Boga“, navodi magazin „Hil“.\nKrajem meseca, guverner države Misisipi Tejt Rivz potpisao je ukaz, po kojem državna zastava treba da bude zamenjena zbog „simbola koji su podsticali ropstvo“ za vreme Građanskog rata. Bivša zastava Konfederacije se smatrala rasističkom.\nSatanisti su zahvalili vlastima države na „pozitivnom koraku“ - zameni obeležja konfederacije, ali su naglasili da se problem neće rešiti ako stari rasistički simboli budu zamenjeni novim.\nPredstavnici satanističke organizacije smatraju da ako država „namerava da stavi religiozne fraze na svoju zastavu, ta fraza treba da ima i znak satane“.\nSatanisti su saopštili da „sedam postulata satane koje uključuju saosećanje i poziv na poštovanje sloboda, izgledaju više u skladu sa ljudskim pravima, nego 10 božjih zapovesti“.\nOsim toga, satanisti navode da oni shvataju kako bi se neki ljudi osećali kada bi videli na zastavi „Verujem u satanu“.\n„Međutim, ako vi možete razumeti to, onda možete razumeti kako će se osećati ateisti, satanisti i drugi ljudi sa netradicionalnim verovanjima kada budu čitali na zastavi da oni veruju u Boga“, zaključili su satanisti.


Otvoren ‚‚Klub za traženje posla'' - Knjaževačke novine\nDobro došli » Otvoren ‚‚Klub za traženje posla“\nU prisustvu predsednika opštine Knjaževac Milana Đokića i generalnog direktora NSZ Zorana Martinovića, 2. septembra, u prostorijama NSZ u Knjaževcu je promovisan Klub za traženje posla.\nPutem obuke u Klubu polaznici se intenzivno pripremaju za tržište rada, savladavaju tehnike i veštine neophodne za aktivno traženje posla, pri čemu jačaju samopouzdanje i nivo kompetentnosti za različite zadatke.\nDirektor NSZ Zoran Martinović istakao je da je od 60 novootvorenih klubova za traženje posla 40 pri lokalnim samoupravama, a samo 20 pri NSZ, što govori o jednoj vrsti decentralizacije politike zapošljavanja.\n„Treba nastojati da se u svakoj sredini prepozna prioritet pri zapošljavanju“, rekao je Martinović.\n„Otvaranje ovog kluba je pokazatelj dobre saradnje lokalne samouprave i NSZ. Uveren sam da će svi polaznici obuke biti kvalitetno informisani o svemu što je važno prilikom traženja posla i da će usvojiti veštine koje će ih učiniti konkurentnijim na tržištu rada“, rekao je predsednik opštine Knjaževac Milan Đokić.\nKlub, Klub za traženje posla, Milan Đokić, Nacionalna sluzba za zaposljavanje, NSZ, Opština Knjaževac\nPrevPrethodnaDve nagrade za učenike O.Š. ‚‚Dimitrije Todorović Kaplar“\nSledećaPojačana kontrola saobraćaja u zona školaNext\n07.09.2016. at 11:42\nPa da, sva ova “gospoda“ su se zaposlila preko kluba…


Dodik: Razumijem zahtjev SPONA-e, ali u eventualne akcije treba oprezno ući - Kozarac.ba\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Milorad Dodik očekuje da će se u slučaju nezavisnosti Kosova u RS-u očuvati mir i sigurnost jer je sve drugo nekorisno, ali i da razumije zahtjeve nevladinih organizacija koje traže određeno reagiranje.\nOn je, komentirajući zahtjev Srpskog pokreta nevladinih organizacija u RS-u (SPONA) da parlament proglasi nezavisnost RS-a ukoliko je dobije Kosovo, kazao da razumije zahtjev SPONA-e, ali da institucije moraju veoma oprezno da ulaze u procjenu akcija i tajminga za svaku moguću vrstu akcija.\nPonovio je da RS neće priznati Kosovo u onom kapacitetu koliko to može učiniti, odnosno neće dati svoju saglasnost ukoliko se pitanje priznavanja Kosova pokrene u zajedničkim organima BiH. Očekuje i da članice UN-a ne priznaju nezavisnost Kosova na bazi unilateralnog proglašenja nezavisnosti.\nEntitetski premijer smatra i da će posljedice te eventualne odluke sigurno pasti na teret onih koji su podržali odluku o unilateralnoj kosovskoj nezavisnoti.\n“To će biti ogroman presedan da se neko može izdvojiti iz zemlje članice UN-a kao što je Srbija, koja se tome protivi i to će sigurno donijeti novu praksu u svijetu“, dodao je Dodik.\nPokret “Dosta!” osuđuje nasilje i zahtijeva ostavke\nCIPS – Izbori 2006. i izdavanje ličnih dokumenata


EK: Referendum u Srpskoj nema zakonsku osnovu | Serb.rs\nSerb.rs > AKTUELNO > EK: Referendum u Srpskoj nema zakonsku osnovu\n26. septembra 2016. / Komentari su isključeni na EK: Referendum u Srpskoj nema zakonsku osnovu\nZgrada Evropske komisije u Briselu Belgija (foto:www.shutterstock.com)\nReferendum održan u Republici Srpskoj nema zakonsku osnovu, saopštila je Evropska komisija.\nPortparolka EK Maja Kocijančič kaže da referendum koji je održan u Republici Srpskoj nema zakonsku osnovu, jer je Ustavni sud BiH odlučio da suspenduje odluku o referendumu dok se ne odluči o njegovoj ustavnosti.\n„Ovaj referendum ne može da promeni krajnju i obavezujuću odluku Ustavnog suda BiH“, izjavila je Kocijančičeva na konferenciji za novinare u Briselu.\n„Važno je da se svi uzdrže od aktivnosti koje mogu doprineti eskalaciji situacije i da se BiH fokusira na reforme neophodne za rešavanje ekonomskih i socijalnih pitanja sa kojima se suočavaju kako bi zemlja mogla da napreduje na putu evrointegracija“, poručila je Kocijančičeva u Briselu.\nOznake: brisel, EU, evropska komisija, izjave, referendum, Republika Srpska, vesti, zakon / Objavljeno u: AKTUELNO


Očekujemo rešenje sirijske krize uprkos ostavci Stefana de Misture - Sputnjik Srbija\nOčekujemo rešenje sirijske krize uprkos ostavci Stefana de Misture\n14:07 18.10.2018 Preuzmite kraći link\nRusija ne vidi nijedno drugo rešenje osim političkog za Siriju i očekuje da uprkos ostavci koju je najavio specijalni izaslanik UN za Siriju Stafan de Mistura proces neće biti "na čekanju", rekao je danas portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n„Rusija je uradila mnogo na promovisanju političkog rešenja u Siriji i nastaviće da pruža podršku na osnovama iz Ženeve“, rekao je portparol.\nPeskov je dodao i da ruski zvaničnici održavaju stalne kontakte sa de Misturom.\nDe Mistura najavio je u sredu da se povlači sa te dužnosti krajem novembra iz ličnih razloga. On je u Savetu bezbednosti rekao da će do tada intenzivirati napore kako bi se postigao dogovor o komitetu za nacrt novog ustava Sirije.


Sonja Konakov Svirčev | SUPERSTE\nekspertkinja za društveno odgovorno poslovanje, Erste Banka\n#Društveno odgovorno poslovanje i održivi razvoj\n#Korporativna filantropija: pisanje projekata i fandrejzing\nSonja Konakov Svirčev (Novi Sad, 1980) diplomirala je na Ekonomskom fakultetu, smer marketing. Danas radi na poziciji senior ekspertkinje za društveno odgovorno poslovanje (DOP) u Sektoru marketinga i komunikacija u Erste Banci u Srbiji. U njenoj nadležnosti su DOP strategija i izveštavanje, komunikacija sa svim ključnim stejkholderima na temu DOP-a i implementacije Ciljeva održivog razvoja UN-a, kao i koordinaciju pokrenutih programa i projekata interno i eksterno iz ove oblasti.\nViše od deset godina Sonja je inicijator i aktivista na polju podizanja informisanosti, edukacije i implementacije DOP-a kao savreme strategije poslovanja, kako u kompaniji kojoj radi, tako i u istaknutim inicijativama poput Globalnog dogovora UN u Srbiji (GDUN), Foruma za odgovorno poslovanje i Radne grupe za korporativnu društvenu odgovornost pri Udruženju banaka Srbije. Zahvaljujući Sonjinom zalaganju, Erste Banka je bila pionir, a danas jedan od lidera i najboljih praksi u oblasti DOP-a ne samo u Srbiji već i regonu, dok u Erste Grupi važi za najbolji primer. Da su postignuti rezultati prepoznati od stručne i šire javnosti, govore brojne osvojene nagrade.\nOd 2006. godine, Sonja je član Društva Srbije za odnose s javnošću (DSOJ), a od 2011 – 2012. je bila i član Izvršnog odbora Centra za odonose s javnošću Novog Sada. Takođe, Sonja je bila član Upravnog odbora GDUN tokom 2014. godine. Do sada je održala brojna predavanja i treninge na temu strateškog pristupa DOP-u, starteškim partnerstvima i korporativnoj filantropiji. Sonja je takođe bila član brojnih žirija kako učeničkih takmičenja, tako i žirija za PRiznanje – nagrade koje dodeljuje DSOJ.\nSonja iskreno veruje u deljenje znanja i razmenu iskustva, jer time svi postajemo bogatiji, bolji i uspešniji ljudi.


ADRA pokrenula globalnu kampanju "Svako dete. Svuda. U školi." -\nKONKURS za poziciju / Facilitator za rad sa romskom decom – pomoć u učenju\nSakuplja se milion potpisa kako bi sva deca u svetu mogla da budu u školi.\nAdventistički razvojni i humanitarni rad (ADRA) pokrenuo je novu globalnu zagovaračku kampanju „Svako dete. Svuda. U školi.“ Ona predstavlja hitnu poruku vođama u celom svetu da sva deca, bez obzira na poreklo, uzrast, nacionalnost, rod ili religiju imaju pravo da steknu i zaokruže obrazovanje. Ona je i poruka da omogućiti im da budu u školi znači prepoznati vrednost i potencijal koje svako dete ima.\nCilj kampanje je da se sakupi milion potpisa do 2020. godine i to naporima velikog broja pojedinaca a u saradnji sa Adventističkom crkvom. Takođe, cilj je da se peticija uputi svetskim vođama i da oni preduzmu korake u korist dece kako bi svako steklo kvalitetno obrazovanje i živelo slobodno od izrabljivanja i kandži međugeneracijskog siromaštva. 131-dna kancelarija Adre u svetu je poduprla ovu globalnu kampanju.\n„Svako dete je Božje dete – dragoceno, jedinstveno i sa neverovatnim potencijalom. Međutim, siromaštvo, rano stupanje u brakove, nejednakost, invaliditet i mnogi drugi razlozi čine da je neprihvatljivo velik broj dece van škole. Zbog toga zahtevamo da se svuda u svetu poveća ulaganje u obrazovanje i uveća pristup kvalitetnom obrazovanju za svu decu. Vreme je da obrazovanje učinmo najvećim mogućim prioritetom kako bi svako dete ispunilo svoj bogomdani potencijal“, kaže Džonatan Dafi, predsednik Adre.\nIzveštaj UNESCO-a iz 2018. godine (UNESCO je organizacija Ujedinjenhi nacija za obrazovanje, nauku i kulturu) ukazuje da je u periodu od 2012. godine učinjen veoma mali napredak u smanjenju broja dece, adolescenata i mladih koji su izvan škole. Od 2016. godine do danas više od 262 miliona dece u celom svetu još uvek nema pristup školi. Ovo je jedna petina ukupnog broja svetskog stanovništva ovog uzrasta. Takođe, potvrđeno je da visoki nivo siromaštva ima direktne veze sa nemogućnošću pohađanja škole.\n„Kampanja Svako dete. Svuda. U školi. nastavlja dugu tradiciju Hrišćanske adventističke crkve odgovaranja na potrebe svih ljudi. Ona podrazumeva i ustajanje u odbranu ljudskih prava, najboljih interesa dece, i zaštite i integriteta porodica“, kaže Dafi. „Ova kampanja predstavlja poziv na akciju svima koji je podržavaju, da se pridruže ovom pokretu koji vode Adventisti kako bismo svi sproveli ova načela koja su nam toliko važna.“\nADRA je tokom godina bila snažan zagovarač za različitna pitanja koja se tiču pravde u društvu. U saradnji sa verskim zajednicama pružala se i pruža podrška izbeglicama, migrantima i raseljenim licam u okviru Svetskog dana izeglica i Svetske subote posvećene izbeglicama. Takođe, pruža se podrška ranjivim porodicama kroz hitnu humanitarnu pomoć i zaštitu i podršku deci koja su pogođena takvim raseljavanjima. ADRA takođe snažno radi i radila je na zaustavljanju nasilja protiv žena i dece, podržavajući kampanju „Zaustavi sad“, koju je predvodilo Odeljenje žena Adventističke crkve.\nKako biste potpisali peticiju, molimo Vas da posetite https://ADRA.org/InSchool/Petition\nZa dodatne informacije i materijale, posetite https://ADRA.org/InSchool/Resources


Fanovi Bastijana Švajnštajgera prete Ani Ivanović! - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\n21:15 16. SEP 2014.\nObožavaoci Bastijana Švajnštajgera nikako ne mogu da podnesu činjenicu da je njihov miljenik napustio nakon sedam godina manekenku Saru Bradner i upustio se u romasu sa našom Anom, zbog koje teniserka svakodnevno dobija pretnje od društvenih mreža.\nPored Aninih slika na Instagramu, mogu se pročitati ni malo prijatni komentari u kojima je nazivaju pogrdnim imenima i poručuju joj da nikako ne dolazi u Minhen jer se neće lepo provesti. Takođe, postoje i komentari u kojima se vređa i na nacionalnoj osnovi.\nIpak, Ana se ni malo ne obazire na takve uvrede, već svakodnevno kači slike sa turnira u Tokiju uprkos pretnjama i navodima da je Bastijan Švajnštajger napustio i vratio se svojoj nevenčanoj supruzu.


Rimski bunar - Beograd - BG-Info.org\nTurizam u Beogradu Znamenitosti Beograda Kalemegdan\nRimski bunar se nalazi na Kalemegdanu u Beogradu. Ukupna dubina bunara iznosi 60 metara, dok je prečnik 3.4 metara, odnosno 2 metra u poslednjih 7 metara dubine. Do nivoa vode se spušta niz 212 stepenika, nekoliko desetina metara pod zemljom. Stepenište se sastoji od dva spiralna hodnika, obavijena i upletena niz bunarski cilindar, od kojih se jednim silazi, a drugim penje nazad, ka izlazu iz bunara.\nDanas su na ulazu velika metalna vrata iza kojih prvo postoji hodnik dugačak oko dvadeset metara, koji vodi ka bunarskom oknu, opkoljenom sigurnosnom metalnom ogradom. Izgradnju bunara su okončali Austrijanci tokom vladavine Beogradom između 1717. i 1739. godine, kada su znatno izmenili lice tadašnje turske kasabe.\nPoreklo imena bunara nije jasno. Po nekim tumačenjima ime "Rimski" je dobio zbog austrijske ambicije da budu naslednici Rimskog carstva. Drugi pak podsećaju da je još pre dve hiljade godina na mestu današnjeg Kalemegdana postojala rimska tvrđava - Kastrum, do koje su Rimljani vodovodom sproveli vodu čak iz mokroluških izvora. Logično je da su pokušali da iskopaju i bunar, kako bi posada tvrđave bila snabdevena vodom u slučaju opsade i presecanja vodovoda.\nPretpostavke su da se još tada počelo sa kopanjem na mestu današnjeg bunara, ali da različiti vladari gradom, bez obzira na to koliko truda ulagali, nisu uspevali da dođu do vode. Čak je bilo pokušaja na dubini od 50m da se bočnim tunelima dovede rečna voda iz Save, ali da to nije bilo moguće zbog sastava podloge. Istoričari pominju da je bunar služio kao silos za žito, a neko vreme i kao tamnica gde su se desile i neke od najsurovijih egzekucija koje Beograd pamti.\nIstraživanje dna Rimskog bunara sprovodile su pre Drugog svetskog rata Vojska Kraljevine Jugoslavije i Uprava vodovoda, kada beleže da je ispod dna veliki sloj šljunka ispod koga izvire voda. Predanja kažu i da su Nemci po okupaciji istraživali dno bunara. Sredinom šezdesetih godina, ronioci počinju sa istraživanjem podzemnog Beograda i rone na dno bunara. Tada su pronađeni dva ljudska skeleta, kao i nekoliko životinjskih.\nPretpostavlja se da je i zloglasna OZNA neko vreme koristila ovo bunarsko okno.\nKo želi da iznervira beogradske arheologe, dovoljno je da ih pita da li je Rimski bunar povezan tajnim prolazom sa Zemunskom tvrđavom i Milenijumskom kulom. Ta ideja je oduvek kopkala maštu radoznalih, ali je tehnički izgradnja takvog tunela u starim vremenima bila nemoguća.


Neispunajvanje obaveza prema Hagu glavna prepreka za ulazak u evropske integracije\nZajednička sudbina Bosne i Hercegovine i Srbije i Crne Gore je u Evropi a puna saradnja sa Haškim tribunalom je uslov za ulazak u evroatlanske integracije, istakli su u Beogradu ministri spoljnih poslova Vuk Drašković i visoki predstavnik za BiH Pedi Ešdaun. Ešdaun je rekao da je BiH, kada je reč o odbrani, ispunila uslove da za dve nedelje uđe u NATO Program partnerstvo za mir ali da je saradnja sa Haškim tribunalom i dalje problem.\nOstaje znak pitanja da li će BiH ispuniti svoje obaveze. Koristim reč koje je ministar Drašković sugerisao, obaveze a ne saradnja. Obaveze prema Tribunalu na osnovu međunarodnog prava. Mogu samo da ponovim ono što sam rekao ministru Draškoviću i premijeru Koštunici. Bilo bi opasno kada bi Republika Srpska koja zavisi od međunarodnog prava pokazala da ne poštuje međunarodno pravo kada se radi o njenoj obavezi saradnje sa Tribunalom.\nStav Republike srpske da ne mora da ispunjava obaveze prema međunarodnom pravu je opasan stav, dodao je Ešdaun. Ministar spoljnih poslova državne zajednice Vuk Drašković je na konferenciji za novinare izjavio da je za Srbiju i Bosnu i Hercegovinu neispunajvanje obaveza prema Hagu glavna prepreka za ulazak u evropske integracije.\nSrbi i sa jedne strane Drine i sa druge strane Drine nisu dovoljno upoznati medijski, propagandno sa činjenicom da je ispunjavanje te obaveze prema Hagu pre svega naša nacionalna dužnost iz prostog razloga što treba da odbranimo svoju istorijsku čast, svoju kulturu, jer mi nikada do ovoga rata odnosno do pojave Miloševića i onih koji su Miloševića podržavali nismo se nalazili kao narod ni na međunarodnim poternicama ni optužnicama. To je naša istorija, to smo mi, i što pre Srbi i sa jedne i sa druge strane Drine shvate ovo, onda će i mogućnost manipulacije pojedinaca nedostojnih srpske istorije da se zaklanjaju iza nacije i da drže naciju za taoca, biti mnogo manje.


Moldavija namerava da protera tri rumunska novinara\nVlasti u Moldaviji planiraju da proteraju tri rumunska novinara pošto je moldavski predsednik Vladimir Voronjin optužio Bukurešt da pokušava da sruši moldavsku vladu, javila je danas ruska agencija RIA Novosti.\nPozivajući se na neimenovane izvore u moldavskoj tajnoj službi,\nruska agencija navodi da su novinari bili umešani "u aktivnosti koje\nnisu bile u skladu" sa zakonom Moldavije.\nVoronjin je optužio Evropsku uniju i Rumuniju da stoje iza protesta opozicije u Kišinjevu. Protesti traju od ponedeljka zbog, kako navode opozicione stranke, lažiranja rezultata parlamentarnih izbora.\nPredsednik je izjavio da se uvode vize za rumunske državljane, a\nambasador Rumunije u Kišinjevu je juče proglašen nepoželjnom\nosobom i naloženo mu je da u roku od 24 sata napusti zemlju.\nRumunija je odbacila optužbe moldavskih vlasti.\nU međuvremenu, saopšteni su konačni rezultati izbora, prema kojima je Komunistička partija Moldavije osvojila najviše glasova, ali ne i dovoljnu većinu koja bi joj omogućila da sama izabere šefa države, kako se prvobitno procenjivalo.\nKomunisti su osvojili 60 od 101 poslaničkih mesta, jedno manje nego što je potrebno za izbor šefa države.


Sve više država prekida avio saobraćaj sa Velikom Britanijom - Aviatica\nSve više država prekida avio saobraćaj sa Velikom Britanijom\nZbog širenja mutiranog koronavirusa Covid-19 na jugu Engleske, mnoge države uvode zabranu avio saobraćaja ka Velikoj Britaniji.\nDatum / Date: 21.12.2020.\nFoto © LHR Airports Ltd.\nNa jugu Engleske poslednjih dana je registrovana mutacija koronavirusa Covid-19, za koju stručnjaci tvrde da je opasnija i da se brže širi. Iako su stigle i potvrde da vakcine koje su u upotrebi štite i od novog mutiranog virusa, to nije sprečilo dalje širenje panike.\nTokom prethodnog vikenda mnoge su zemlje počele da uvode zabranu avio-saobraćaja sa Velikom Britanijom. Prva je to učinila Holandija, koju je odmah potom sledila Belgija.\nPrema najnovijim podacima, dostupnim u ponedeljak, 21. decembra ujutro, zabranu saobraćaja ka Velikoj Britaniji momentalno su uvele i Francuska, Island, Nemačka, Austrija, Italija, Izrael i Kuvajt, a od zemalja u našem okruženju Bugarska i Hrvatska.\nUsled iznenadne obustave saobraćaja na londonskim aerodromima, posebno na najvećem aerodromu Heathrow stvorile su se velike gužve sa stotinama putnika koji su ostali zaglavljeni bez mogućnosti da se ukrcaju jer su im letovi naprasno otkazani.\nKolaps avio saobraćaja počeo je u nedelju, 20. decembra u 11.45 kada je avion KLM-a odleteo prazan nazad u Holandiju, nakon što je ova zemlja donela odluku da zabrani saobraćaj sa Velikom Britanijom. Brojni letovi pre tog trenutka su odleteli, ali su letovi nakon podneva počeli da se masovno otkazuju. Dok je Francuska uvela zabranu saobraćaja u trajanju od 48 sati sa mogućnošću produžetka, Nemačka je odmah uvela zabranu sve do 31. decembra 2020.\nIz službe za odnose sa javnošću aerodroma Heathrow su saopštili da su zabrane saobraćaja stigle baš u nedelji kada je zabeležen najveći promet na aerodromu od prvog zaključavanja Velike Britanije u prvom talasu epidemije.\nOsim avio saobraćaja, susedne zemlje poput Belgije i Holandije su uvele zabranu i drumskog i železničkog saobraćaja prema Velikoj Britaniji.\nU trenutku pisanja ove vesti Srbija nije uvela zabranu saobraćaja ka Velikoj Britaniji, pa su letovi Air Serbije ka aerodromu Heathrow u 10.10 i Wizz Air-a ka aerodromu Luton u 11.25 planirani prema redovnom rasporedu.\nFoto: © LHR Airports Ltd.\nAerodromiAir SerbiaCovid-19HeathrowkoronavirusLondonLutonVelika Britanijawizz airzabrana saobraćaja


Twitter objave američkog predsjednika uzrokovale spor sa britanskom vladom – Kakanj-X\nOd xRedakcija\t Na 30 nov, 2017 434\nAmerički predsjednik Donald Tramp (Donald Trump) objavio je danas na Tviteru (Twitter) da britanska premijerka Tereza Mej (Theresa May) ne bi trebalo da se fokusira na njega “nego na destruktivni radikalni islam koji je prisutan u Ujedinjenom Kraljevstvu”.\nTrampovi komentari uslijedili su nakon niza kritika, među kojima su i one iz ureda premijerke Mej, zbog njegove odluke da preuzme snimke sa Tviter naloga marginalne ekstremističke britanske političke stranke koji prikazuju nasilje koje su navodno počinili muslimani.\nUred premijerke Mej ocjenjuje da je američki predsjednik “napravio grešku” tom objavom. Trampova današnja poruka skreće pažnju na riječ “greška” iz saopštenja Tereze Mej.\n“Mi radimo sjajan posao!”, poručio je Tramp, a prenosi agencija AP.\nTrumpov prijedlog o ukidanju Obamacarea povučen\nGuardian: Već smo imali Donalda Trumpa, njegovo ime je Silvio Berlusconi


NSinfo: Dunav kanalom u Srem? Pored Fruškogorskog koridora možda bude prokopan i kanal\nDunav kanalom u Srem? Pored Fruškogorskog koridora možda bude prokopan i kanal\nRazmatraju se i mogućnosti da se u okviru Fruškogorskog koridora uporedo sa izgradnjom saobraćajnice izgradi i tunel za navodnjavanje koji bi povezao reku Dunav i Srem\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović razgovarala je sa delegacijom kompanije CRBC (China road and bridge corporation) o realizaciji projekta izgradnje Fruškogorskog koridora, odnosno brze saobraćajnice Novi Sad-Ruma.\nSa predstavnicima kineske kompanije razgovarano je o statusu projektne i planske dokumentacije i karakteristikama deonica na koje je projekat izgradnje Fruškogorskog koridora podeljen. Razmatraju se i mogućnosti da se uporedo sa izgradnjom saobraćajnice izgradi i tunel za navodnjavanje koji bi povezao Dunav i Srem, navodi Ministarstvo građevinarstva u saopštenju. Time bi se pored saobraćajnog povezivanja rešilo i pitanje navodnjavanja, što bi dodatno doprinelo razvoju poljoprivrede i ekonomije Vojvodine i Srbije u celini.\nProjekat izgradnje autoputa Novi Sad-Ruma, dužine 45,4 kilometra, podeljen je na četiri deonice, a u prethodnom periodu prioritet je bila izrada projektne dokumentacije. Izradu dokumentacije finansirala je država, generalni projekat uradio je Institut za puteve, a urađen je i prostorni plan područja posebne namene za ovaj putni pravac.\nizvor: Tanjug, agencije, foto: ilustracija, digidreamgrafix/freedigitalphotos.net\n... ap vojvodina, dunav, fruška gora, fruškogorski koridor, Novi Sad, zanimljivosti


18 11 ARK "Somaraton"\n09 12 2019 / 11:49\nponedeljak, 18 novembar 2019 16:41\nTijana Kabić 3., Damir Marković 11.\nRepublike Srbije u maratonu\nTijana Kabić članica Atletsko rekreativnog kluba ‘’Somaraton’’ Sombor osvojila je treće mesto na Prvenstvu Republike Srbije u maratonu u vremenu 3 sata i 16 minuta.\nU organizaciji Atletskog saveza Srbije u Beogradu trčalo se i na 21 kao i na 5 kilometara, a ujedno to je bilo i Balkansko prvenstvo u maratonu. U tri trke na prvom “Srbija maratonu” učešće je uzelo oko 3 hiljade atletičara.\n“Somaratonci” su postigli sledeće rezultate: Damir Marković se plasirao na 11 mesto u maratonu. Maratonsku distancu su istrčali još i Zoran Nikolić, Vladimir Bulajić, Nenad Glušac i Miroslav Liščević koji je imao svoj debi na trasi od 42 kilometra.\nNajbrži somaratonac na upola kraćoj - polumaratonskoj distanci od 21 kilometra bio je Josip Major sa odličnim vremenom od 1 sata i 20 minuta što je bilo dovoljno za 14 mesto u konkurenciji od hiljadu trkača.


Rusija izručila Nikodina Komadaru, osumnjičenog za ubistvo na Palama - FILTER\nThu. Mar 4, 2021\nRusija izručila Nikodina Komadaru, osumnjičenog za ubistvo na Palama\nIzvor: Novosti/O. Matavulj\nPosle 22 godine skrivanja, Nikodin Komadara (52) zvani Nidžo, osumnjičeni za ubistvo konduktera “Romanija prevoza”, Željka Minića i ranjavanje još dvije osobe 1999. godine na Palama, pritvoren je u Kazneno-popravnom zavodu “Kula” u Istočnom Sarajevu.\nKomadara, koji važi za jednog od najtraženijih bjegunaca u BiH, uhapšen je u Moskvi na osnovu međunarodne potjernice koja je za njim raspisana davne 2003. godine. Kako saznajemo, otkriven je zahvaljujući opsežnim provjerama koje je, sa drugim zemljama, sprovodio MUP Republike Srpske.\n– Prilikom hapšenja Komadara je imao falsifikovane putne isprave, izdate na ime Dragan Ilić. Upravo je pomoću tog lažnog identiteta uspijevao da se krije već dvije decenije – kaže izvor iz MUP-a RS.\nNa zahtjev pravosudnih organa, Rusija je 28. januara Komadaru izručila u BiH, da bi mu Okružni sud u Istočnom Sarajevu sutradan odredio pritvor.\n– Određeno mu je jednomjesečno zadržavanje koje, po ovom rješenju, može trajati do 28. februara. Pritvor je određen zbog opasnosti od bjekstva – rekao je predsednik Okružnog suda Senaid Ibrahimefendić.\nOn kaže da je Komadara pod istragom Okružnog javnog\ntužilaštva u Istočnom Sarajevu, zbog sumnje da je 3. juna 1999. godine u 12.20, nakon prethodnih sukoba, na autobuskoj stanici u Palama hicima iz pištolja ubio konduktera Željka Minića.\n– Minić je pogođen sa četiri metka iz pištolja kalibra 7,65 milimetara u glavu i grudni koš. Tada su lakše ranjeni putnici iz autobusa Milanka Elez i Srđan Savić. Izvršilac se nakon počinjenog krivičnog djela udaljio sa mjesta zločina i dao u bjekstvo – rekao je Ibrahimefendić.\nOn je pojasnio da u ovom slučaju nema zastare, te da OJT Istočno Sarajevo sprovodi istragu s ciljem podizanja optužnice.\nPrethodna Besplatna škola skijanja za studente\nSledeća Smrtno stradalo lice u saobraćajnoj nezgodi u Palama\nNika, Andrea, Jovana i Marija predstavljaće Pale na “Ritmu Evrope”\nKulić: Jačati saradnju sa grčkim univerzitetima\nUčenici Srednje škole ”28. juni” nastavljaju praksu u ”Folksvagenu” i hotelu ”Holivud”\nLale: Sramotno niske kazne za zločine u “Silosu”


Čović: BiH do 31. decembra podnosi zahtjev za članstvo u EU – Magazin Plus\nHome/Čović: BiH do 31. decembra podnosi zahtjev za članstvo u EU\nČović: BiH do 31. decembra podnosi zahtjev za članstvo u EU\nObavijestio je češkog ministra da će naša zemlja najkasnije do 31. decembra 2015. podnijeti zahtjev za članstvo u Evropskoj uniji i o neophodnim koracima koji će biti preduzeti prije podnošenja aplikacije.\nČović je rekao da Predsjedništvo BiH ubrzano radi na unutrašnjim reformama u BiH, te da sa svim nivoima vlasti koordinira provedbu zacrtane Reformske agende, kako bi planirana aplikacija bila kredibilna.\nNaglasio je da je svaki napredak BiH na evropskom putu rezultat zajedničkog rada svih institucionalnih aktera u zemlji, te da je ovo historijska prilika koja ne smije biti propuštena.\n– To su tradicionalne veze koje se protežu u prošlost, a koje se produbljuju i u novije vrijeme. Obradovani smo pozitivnom atmosferom i pomacima s kraja prošle godine, koji su nakon godina statusa quo pokrenuti u BiH realizovanjem Reformske agende i u ovom trenutku tu agendu smatramo apsolutnim prioritetom vaše zemlje i spremni smo pružiti ruku pomoći – kazao je ministar Zaorálek.\nČović i ministar vanjskih poslova Češke\nIstakao je da je najintenzivnija češka podrška upravo usmjerena na nastojanja iz oblasti integriranja BiH u EU, te kako provedba reformi u BiH mora biti što vidljivija kako bi ulagači iz Češke prepoznali bh. privredu, spremnu za nova ulaganja.\nZaorálek je obavijestio Čovića i o radu Višegradske grupe, kojom Češka upravo predsjedava, o osnivanju fonda zemalja zapadnog Balkana po uzoru na Međunarodni višegradski fond, koji bi trebao biti potpisan na predstojećem ministarskom sastanku Višegradske grupe (kojem će prisustvovati i Hrvatska, Slovenija, Velika Britanija i Italija), a koji će biti održan 13. novembra u Pragu.\nSagovornici su ocijenili da su politički bilateralni odnosi Bosne i Hercegovine i Češke veoma dobri i bez otvorenih pitanja, a na sastanku je razgovarano i o aktuelnoj migracionoj krizi u Evropi i prilikama u našoj regiji.\nSastanku su, u ime članova Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića i Mladena Ivanića, prisustvovali šef kabineta Elvir Čamdžić i savjetnica Diana Čekić, saopćeno je iz Službe za odnose s javnošću Predsjedništva BiH.\nVideo: EBRD kredit od 4,5 miliona eura za vodosnabjevanje općine Visoko


HRT: Prosvjedi u BiH zbog poskupljenja struje\nProsvjedi u BiH zbog poskupljenja struje\n15:37 / 17.12.2021.\nRadnici nekoliko stotina tvrtki u Federaciji BiH održali su polusatni prosvjed zbog najavljenog drastičnog poskupljenja električne energije. Traže intervenciju vlade budući da bi, kako tvrde, takvo poskupljenje dovelo do zatvaranja brojnih pogona i gubitka tisuća radnih mjesta.\nDvije elektroprivredne kompanije sa sjedištima u Sarajevu i Mostaru nedavno su najavile poskupljenje električne energije za gospodarstvo od početka nove godine, dok bi cijena za građane ostala nepromijenjena.\nElektroprivreda BiH, sa sjedištem u Sarajevu, pritom je u daleko težem položaju od Elektroprivrede HRHB iz Mostara, s obzirom na to da je cijena tone ugljena u rudnicima nedavno povećana za 20 posto, što znatno poskupljuje proizvodnju električne energije u njihovim termoelektranama. Zbog toga se pojedinim poduzećima najavljuje udvostručenje troškova za električnu energiju.\nNikhil Mehta, generalni direktor Arcelor Mittala iz Zenice, koji djeluje u sklopu međunarodne korporacije i jednoga od lidera u proizvodnji čelika, grupacije Mittal, ocijenio je da će udvostručenje računa za električnu energiju proizvodnju u BiH praktično učiniti nemogućom.\n- Mi godišnje trošimo 35 milijuna eura struje i uz dodatnih 35 milijuna nema svrhe nastavak proizvodnje. Ne možemo preživjeti, rekao je lokalnim medijima generalni direktor Mehta. Pojasnio je da bi gašenjem kompanije u Zenici bez posla ostalo 2300 ljudi.\nIz udruženja poslodavaca Federacije BiH pozvali su Vladu Federacije BiH da svojim mjerama ograniči povećanje električne energije na maksimalno 10 posto od sadašnje cijene.


Đukanovićeva ponuda opoziciji\nPremijer CG Milo Đukanović u naredna dva dana dostaviće pisanu ponudu liderima parlamentarnih stranaka u kojoj će se naći predlog da se opoziciji ustupe četiri ministarska mjesta i mjesto potpredsjednika Vlade.\nIako je sastanak premijera Đukanovića sa liderima parlamentarnih stranaka održan juče, danas su u javnost izašli neki detalji o kojima nije bilo riječi u izjavama učesnika.\nNaime, premijer je najavio da će u naredna dva dana dostaviti liderima ostalih partija pisanu ponudu o ulasku opozicije u vladu. Đukanović juče, u parlamentarnom dijalogu, liderima stranaka nije dao pisanu ponudu, već je na sastanku samo iznio teze i najavio razradu njegove ponude.\nJedini pisani predlog na stolu je bio onaj koji su zajednički dostavili lideri SDP-a Ranko Krivokapić, pokreta URA Žarko Rakčević i Demosa Miodrag Lekić.\nPrema tvrdnjama učesnika sastanka koje su objavili mediji, Đukanović je kazao da od lidera partija očekuje da se u petak izjasne o njegovom predlogu, navodeći da je spreman da opoziciji osim mjesta potpredsjednika Vlade ustupi i četiri ministarske fotelje.\nKomentarišući iznesene ponude, lider SNP-a Srđan Milić tražio je da se predsjednicima partija dostave svi predlozi za izlaženje iz političke krize, uključujući i zahtjev DF-a o prelaznoj vlade sa kopremijerom i koministrima.\nBudući da razgovori imaju političku i pravnu dimenziju, političko rješenje - ako do njega dođe – zahtijevalo bi da ga eksperti i predstavnici stranaka pravno uobliče.\nNeke od stranaka koje su članice vladajuće koalicije, prigovorile su zbog mogućnosti da u vladu uđu stranke koje nijesu učestvovale na izborima 2012. ali im je objašnjeno da u aktuelnoj Vladi već sjede ministri iz partije koja nije učestvovala na izborima, aludirajući na članove novoformirane stranke Socijaldemokrate Ivana Brajovića i Vujicu Lazovića.\nJučerašnji sastanak, prema tvrdnjama učesnika, bio je najkonstruktivniji do sada, tako da ima naznaka da bi u petak, kada će se sastanak ponovo održati, moglo doći do dogovora koji bi označio privremeni prekid političke krize u Crnoj Gori i najavio fer i poštene izbore, najverovatnije na jesen.


Posle duže borbe s teškom bolešću, bivši član stručnog štaba engleske reprezentacije, a svojevremeno i strateg Vest Hema, Glen Reder, preminuo je u 65. godini.\nBaš dok je vodio "čekićare", u koje je stigao 2001, a naredne godine s njima stigao do sedmog mesta u šampionatu, u aprilu 2003. mu je dijagnostikovan tumor mozga.\nIšao je na opraciju, vratio se trenerskom poslu u julu iste godine, a potom obavljao neke malo manje zahtevne poslove u fudbalu, zaključno sa mestom savetnika u Stivenejdžu 2016.\nReder je svojevremeno bio kapiten Kvins Park Rendžersa, i s trakom oko ruke predvodio je KPR u finalu FA Kupa 1982 protiv Totenhemam, koji je trofej osvojio posle ponovljenog susreta.\nTuguje sada i Udruženje trenera Engleske, koje ističe da je u pitanju bio jedan od najvoljenijih stratega, sličnim rečima se od njega opraštaju i mediji ("Gardijan" ga opisuje kao "veoma voljenog i cenjenim trenerom"), ali i bivši igrači i saradnici.\n"Tako sam tužan što je moj nekadašnji saigrač u Votfordu, a potom trener u Vest Hemu, preminuo. Ovo divno ljudsko biće će veoma nedostajati. Počivaj u miru, Glene Rederu (65)", napisao je nekadašnji golman engleske reprezentacije Dejvid Džejms, na Tviteru.\nPored Vest Hema, Glen Reder je bio menadžer i Džilingema, Votforda, Njukasla i Noriča.\nU reprezentaciji Engleske je bio saradnik Glena Hodla.\nKao igrač, osvojio je drugu ligu 1983. s Njukaslom, u kome je, posle KPR-a, igrao pet sezona i ostvario 219 takmičarskhi nastupa.\n"Kultivisan defanzivac u igračkim danima, vodio je timove studioznim pristupom i uvek bio darežljiv kada se radilo o njegovim idejama i vremenu", istakao je predsednik Udruženja ligaških trenera Engleske, Hauard Vilikinson, povodom vesti o smrti Glena Redera.\nVIDEO: Ovako su igrači Lidsa dočekali trenera Marsela Bijelsu nakon plasmana u Premijer ligu


Lasersko odvikavanje od pušenja - Ordinacija Lilo\nPROGRAM ODVIKAVANJA OD PUŠENJA LASERSKOM AKUPUNKTUROM\nPušenje izaziva ne samo psihičku zavisnost, nego i izrazitu fizičku zavisnost od nikotina. Osoba koja donese odluku da prestane da puši, najčešće ne može da je sprovede u delu upravo zbog fizičke zavisnosti.\nPokazalo se da laserski tretman daje izuzetno veliki procenat uspešnosti prekidanja upravo te fizičke zavisnosti.\nU našoj ordinaciji se laserskom akupunkturom, stimulišu energetske tačke na ušima koje su povezane sa konzumiranjem cigareta, pri čemu se blokira tipična fizička zavisnost i prestaje potreba za nikotinom a samim tim i želja za cigaretama.\nKod pacijenata se vidno smanjuju nervoza i napetost, stvara se osećaj olakšanja i opuštanja ali se i telo oporavlja, ubrzava metabolizam i izbacuju štetne materije iz organizma.\nLaser na nivou receptora u mozgu prekida fizičku zavisnost od nikotina, zbog čega je sam proces odvikavanja efikasniji. Uz tretman se tretiraju i tačke za kontrolu apetita, tako da ne dolazi do povećanja telesne težine prestankom pušenja.\nUspešnost metode je 80%, ali naravno uz pomoć samog pacijenta koji treba da se pridržava određenih preporuka koje dobije uz tretman.\nVeć posle par dana posle tretmana, pacijenti imaju osećaj da dišu punim plućima, bolje spavaju, počinju da osećaju ukus hrane, ten i koža se prolepšaju. A naravno i finansijska situacija bude bolja, jer se na cigarete troše značajna materijalna sredstva.\nProgram laserskog odvikavanja od pušenja uključuje lasersku akupunkturu (1 tretman + po potrebi 1 gratis) i preporuku za ishranu nakon terapije.\nCena programa: 14.900 dinara


Key steps of digital economy - NPS RS\nObjavljeno: 13. 12. 2017 in Blog\nDigitalne kompanije, u principu, se baziraju na novim poslovnim modelima koji koriste nove mogućnosti koje donosi digitalna ekonomija da bi smanjile cenu i povećale vrednost ponude za korisnike i time preuzele deo tržišta od starih kompanija. Korisnik sada zaista postaje centar poslovanja i time su još važnije izmene koje mogu povećati vrednost i zadovoljiti nove zahteve klijenata.\nSrbija, sa pravom, želi da ubrza digitalizaciju i do razvija digitalnu ekonomiju i prvi koraci su prepoznatljivi. Od ulaganja u infrastrukturu i plan da širokopojasni Internet stigne u svaku kuću u Srbiji, preko ubrzanog prilagodjavanja legislative pa do pokretanja inkubatora i akceleratora za startup kompanije i ulaganje u njih su važni i neophodni koraci. Ipak je gradjanima Srbije ponekad teško da razumeju koje su sve dobre strane koje donosi digitalna ekonomija i postoji strah, neverica i odbojnost ka digitalizaciji našeg svakodnevnog života i poslovanja. Uostalom kao i uvek kada se uvodi nešto novo što nije potpuno definisano, postoji otpor prema promenama.\nJedan od glavnih strahova je da će se kroz digitalizaciju i automatizaciju izgubiti mnogo radnih mesta i da će se mnogi poslovi i procesi automatizovati. Roboti, automati i kompjuteri će preuzeti svet.\nKao i za svaki strah najbolje je razumeti, ako je moguće, odakle dolazi opasnost i koji se koraci mogu i moraju preduzeti da bi se bolje prilagodili novoj situaciji. Prilagodjavanje se odnosi i na pojedince ali i na kompanije i njihovu organizaciju.\nDigitalna revolucija je donela potpuno nove mogućnosti u komunikaciji izmedju kompanija i njihovih klijenata i donela mnoge promene. Ubrzanim rastom korišćenja interneta i posebno mobilnih pametnih telefona otvoreni su novi kanali za poslovanje i ta promena je donela značajne izmene u našem ponašanju kako u privatnom tako u poslovnom životu. Danas najveći broj avio-karata sami putnici kupuju preko interneta. Najčešće direktno kod avio kompanija. Air Srbia većinu karata prodaje preko svoje mobilne aplikacije ili Internet stranice. Isto važi i za većinu avio kompanija iako pre desetak-dvadeset godina to nije bilo tako. Izbačeni su posrednici a cena karata je smanjena, odnosno drugačije ponudjena klijentima. Sada postoji jedna cena za karte koja važi tačno za odredjeni let i ne može se menjati, samo ručni prtljag ulazi u cenu i obavezno je da se sami putnici registruju za let preko digitalnih kanala. Ako se od nekih od ovih pravila odstupi mora se doplatiti za odredjeni servis. Bez ovih ograničenja karta je skuplja.\nSlično je i sa Internet prodavnicama koje mogu a ne moraju da imaju i fizičko prisustvo na tržištu. Kupci sami, preko digitalnih kanala biraju, uporedjuju i kupuju proizvode i servise.\nAko se analizira ovaj model zaključak je da avio kompanije ili Internet prodavnice prebacuje deo poslovnih procesa na samog kupca i time smanjuje svoje troškove, dok sa druge strane nude nižu cenu ako izaberete da se odreknete nekih od servisa koji su standardno ulazili u cenu karte ili proizvoda u prošlosti.\nDigitalne kompanije, u principu, se baziraju na novim poslovnim modelima koji koriste nove mogućnosti koje donosi digitalna ekonomija da bi smanjile cenu i povećale vrednost ponude za korisnike i time preuzele deo tržišta od starih kompanija. Korisnik sada zaista postaje centar poslovanja i time su još važnije izmene koje mogu povećati vrednost i zadovoljiti nove zahteve klijenata. Najčešće korišćenje mogućnosti su:\nOvi kanali omogućavaju izlazak na globalno tržište uz minimalne troškove. Karte avio kompanija možete kupiti bilo gde u svetu za bilo koju destinaciju.\n2) Poslovni procesi su prilagodjeni digitalnim kanalima, automatizovani i korisnici sami obavljaju deo poslovnih procesa\nKompanije digitalizuju i automatizuju proces prodaje i time smanjuju troškove uz povećanje skalabilnosti. Troškovi za ove procese ima svoj inicijalni trošak ali broj obavljenih transakcija ne utiče na povećanje troškova linearno, ako su pravilno projektovani. Kompanija može da proda 100 ili 10,000 karata i troškovi se značajno ne povećavaju. Pored procesa koji su okrenuti ka komunikaciji sa korisnicima i svi ostali poslovni procesi se automatizuju i time se značajno smanjuju troškovi i za interne procese. Primer iz digitalnog bankarstva je procesi koji su vezani za keš kredite. Dok većina banaka omogućavaju klijentima da mogu da podnesu zahtev za keš kredite koristeći digitalne kanale interni procesi su ostali isti kao i pre i u njima učestvuje relativno veliki broj saradnika. One banke koje zaista koriste digitalno bankarstvo su automatizovale ceo proces podnošenja, analize, odobravanja i isplate keš kredita. Time se postiže da klijenti u nekoliko minuta dobijaju novac prebačen na njihov račun, dok su svi interni procesi u banci automatizovani i kredit se odobrava i isplaćuje bez učešća zaposlenih u banci. To značajno smanjuje troškove i unapredjuje korisničko iskustvo kroz trenutno izvršenje zahtevanog servisa. Princip zajedničke podrške takodje smanjuje troškove i doprinosi kreiranju nove vrednosti. Amazon omogućava da svaki korisnik može da postavi pitanje a drugi korisnici odgovaraju i tako ubrzavaju i pospešuju podršku ali istovremeno smanjuju troškove.\n3) Izbacivanje posrednika. U industrijskim modelima se koristi klasičan lanac snabdevanja. Da bi proizvod stigao do kupca prolazi kroz ruke jednog ili više distributera, dilera i tek onda stiže u prodavnice. Prolaz kroz ovakav lanac snabdevanja značajno povećava cenu i krajnji korisnik plaća mnogo puta veću cenu od proizvodne. Digitalna ekonomija donosi mogućnost da se izbace mnogi posrednici u ovom lancu snabdevanja i time može značajno da poveća vrednost za krajnjeg korisnika kroz smanjenje cene i ubrzanju isporuke. Alibaba i mnoge druge kompanije grade svoj uspeh baš na ovom unapredjenju poslovnih procesa.\n4) Proizvodnja nije više tako jasna konkurentska prednost. Većina proizvoda se i onako proizvode u Kini ili Aziji. Najveći broj proizvoda danas je moguće jednostavno proizvesti u nekoj uslužnoj fabrici u Kini. Bez obzira da li je dizajn i patent vlasništvo kompanije koja naručuje. Primer je da iako se iPhone kreira u Kaliforniji, proizvodi se u Kini i time se vrednost prebacuje na ideju, inovaciju, dizajn, korisničko iskustvo i intelektualnu svojinu, a proizvodnja postaje uslužna delatnost koja se može prepustiti partneru jer ne donosi konkurentsku prednost.\n5) Ekosistem se promenio. Od lanca snabdevanja preko proizvodnje pa do prodaje, podrške i IT usluga partneri se menjaju i neke nove kompanije postaju novi partneri koji donose nove vrednosti od niže cene, različitog načina plaćanja i podele rizika pa do zajedničkih inovacija i proizvoda. Umesto da kupite automobil vi ga možete deliti, umesto da kupujete filmove i muziku možete da se pretplatite na korišćenje, umesto da kupujete, održavate IT infrastrukturu i da plaćate tim koji će njom upravljati postoji ponuda u oblaku gde koristite koliko vam treba uz mogućnost da smanjite ili povećate po potrebi svoje kapacitete.\nRazlika u poslovnim modelima novih, digitalnih kompanijama i starih, koje koriste industrijski poslovni model, i jeste u troškovima koji nastaju od razlike u broju ljudi i njihovom profilu. Nove digitalne banke imaju značajno manji broj ljudi za približno isti broj klijenata i imaju više programera nego bankara jer se fizička manipulacija sa novcem (fizičkim objektom) sve više prebacuju na digitalne kanale, komunikaciju i digitalne transakcije. Ako tome dodamo optimalno automatizovane poslovne procese, nove digitalne proizvode koji su prilagodjeni novim zahtevima klijenata dok su u klasičnim bankama poslovni procesi spori i vezani za fizički prenos dokumenta sa jednog na drugi sto uz potpis i pečat jasno je da je razlika velika.\nAko se posmatra samo broj ljudi koji mora da upravlja i organizuje proizvodnju, ili da upravlja prodajom koja održava kontakte sa klijentima ili distributerima, ili timovi koji upravljaju radom sa lancima snabdevanja i na to se doda neophodna menadžerska struktura za upravljanje i planiranje rada kompanije i ako to uporedimo sa novim digitalnim kompanijama jasno je da nove kompanije imaju veliku prednost u troškovima, brzini i da je njihova organizacija različita od klasičnih kompanija. Zato je bilo moguće da se WhatsApp proda za 22 milijarde dolara iako je u tom trenutku imao 700 miliona klijenata koje su usluživali 30 inženjera i dodatno samo 20 administrativnih radnika.\nNaravno treba uzeti u obzir da nije nimalo lako promeniti model, strukturu i organizaciju firmi sa industrijskim modelom u digitalni poslovni model i optimizirati organizaciju i poslovanje. To jeste teži deo digitalne transformacije. Avio kompanije su u mnogome promenile neke od svojih procesa, banke se trude da prebace na digitalne kanale što veći deo poslovanja, samoposluge uvode da klijenti sami registruju i plate ono što su kupili, Internet prodaja omogućava automatizaciju mnogih procesa. Pitanje je koje promene i kojom brzinom se primenjuju. Pojedine kompanije pogrešno smatraju da je dovoljno dodati digitalne kanale i dodati digitalni epitet u naziv. Treba razmotriti kako ovih pet navedenih mogućnosti mogu da se primene za svaku kompaniju koja želi da uhvati korak sa digitalnom ekonomijom - za početak. I to treba razmotriti što pre jer jedna po jedna industrijska grana dolaze pod udar novih kompanija koje su potpuno digitalne.


Deca "Bitlsa" osnivaju bend\nSin Pola Makartnija najavio je da bi deca članova legendarne grupe 'Bitls' mogla uskoro da formiraju zajednički bend.\nAutomobili koji lete u prodaji 2013 (VIDEO)\nAutomobili koji lete više nisu naučna fantastika jer je kompanija 'Voburn' iz Masačusetsa saopštila da je njihov prototip jednog ovakvog vozila uspešno završio prvi let i da bi već sledeće godine mogli da se nađu u prodaji.\nPoklanjamo knjigu "Kuvani glumci"\nNovi magazin u saradnji sa izdavačkom kuću Laguna danas poklanja jedan primerak knjige "Kuvani glumci" Milana D. Špičeka i Mine Mart.\nFotografije životinjskog sveta sa neobičnim frizurama pokazuju da nemaju samo ljudi probleme kako da ukrote svoju nemirnu kosu i doteraju frizuru.\nČovek ukrotio vatru pre milion godina\nOtkriveni su dokazi da je čovek počeo da koristi vatru pre milion godina, što je oko 300.000 godina ranije nego što se dosad mislilo.\nRazgibana 86-godišnja gimnastičarka (VIDEO)\nNemica Johana Kas postala je poznata širom sveta nakon što se na internetu pojavio snimak na kome ova 86-godišnjakinja izvodi vežbe u partneru i na razboju tokom nedavnog svetskog kupa održanog u Kotbusu.\nPolicajci spasavali igračku\nDva britanska policajca razbila su staklo na parkiranom automobilu kako bi zatvorenog psa spasili od toplotnog udara. Kada su otvorili vrata automobila, umesto iznemoglog psa, našli su igračku – vernu kopiju Koker španijela.\nDva sveštenika iz italijanskog grada Mestre kažnjena su sa po 100 evra zbog preglasnih crkvenih zvona.\nPrva ... ◄ Nazad 2938 2939 29402941 2942 2943 2944Napred ► ... Poslednja\n12.07.2018Osam načina na koje same sebe činite neprivlačnom\n12.07.2018Intervju Dušan Kovačević: Čovečanstvu i planeti neophodna je nova revolucija\n12.07.2018Preterujete s mesom i alkoholom? Preti vam "bolest kraljeva"\n14.07.2018Ovaj protein treba svakodnevno da uzimate, smanjiće celulit i strije\n15.07.2018Šta bi trebalo da jedete ako se previše znojite?\n15.07.2018Da li je zaista toliko loš?\n13.07.2018Vatromet i Migosi obeležili prvo veče Exita\n13.07.2018Kad zub iznenada zaboli\n14.07.2018Nemački grad grobna mesta dodeljuje lutrijom\n12.07.2018Ne ugrožavajte deci privatnost\n14:31hEvropska komisija kaznila Gugl sa 4,34 milijarde evra


Porodica evropskih naroda na prekretnici - European Western Balkans\nPorodica evropskih naroda na prekretnici\nAutor Aksel Ditman 09. 05. 2017. 11. 05. 2017.\n* Autor teksta je Aksel Ditman, ambasador SR Nemačke u Srbiji. Tekst je objavljen u dnevnom listu Danas povodom Dana Evrope.\nPrvo želim da istaknem da je ishod izbora u Francuskoj veoma značajan, pozitivan signal. Ljudi su glasali za jaku Evropu i Francuska i Nemačka će se i nadalje za to zalagati.\nNajnovije globalne promene, jasnije nego ikad ranije, pokazuju da Evropa treba da uzme svoju sudbinu u svoje ruke. Polazište za to je dobro, bez obzira na sva previranja. Evropska unija je jedinstven i značajan projekat koji čini dvadeset sedam država članica, dvadeset četiri jezika i više od 500 miliona potrošača.\nNa samom početku tog projekta stoji iskrena želja za mirom, stabilnošću i ekonomskim prosperitetom u Evropi i ta ideja je urodila plodom. Evropska unija je najveće unutrašnje tržište i veliko tržište za zapošljavanje koje omogućuje slobodno kretanje radnika i koje mladima pruža ogromne mogućnosti da studiraju u drugim zemljama članicama.\nBez obzira na sve kulturne razlike u toj raznolikosti prilika u zemljama članicama, Evropska unija ima zajednički sistem vrednosti koje deli i poštuje, kao što su dostojanstvo čoveka, demokratija, ravnopravnost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava.\nPorodica evropskih naroda se posle referenduma u Velikoj Britaniji nalazi na prekretnici, što signalizuje da je potreban sveobuhvatni dijalog 27 država članica o kritičnim pitanjima. Činjenica jeste da izazove s kojima se suočava Evropska unija, kao što su unutrašnje reforme, migrantska kriza i terorizam, ne može da reši nijedna zemlja članica sama. Populisti igraju se strahovima ljudi, bez pružanja solidnih argumenata ili konstruktivnih rešenja. A zapravo, konstruktivna rešenja se mogu naći jedino u ujedinjenoj i jakoj Evropskoj uniji. Iz tih razloga je Nemačka nadalje posvećena procesu proširenja i kontinuiranom, dinamičnom dijalogu.\nNakon što je Srbija donela stratešku odluku da radi na tome da postane članica Evropske unije, ona je preduzela važne korake u tom pravcu. U suštini, proces proširenja je prilika da se pokrene duboka transformacija u cilju stvaranja moderne i prosperitetne države, pravosuđa i ekonomije.\nEvropska unija je ogromno tržište i pravni sistem, ali ujedno i zajednica vrednosti. Srbija preuzima te vrednosti, sprovodeći reforme za svoje dobro i za dobro svojih građana, ne radi zahteva iz Brisela. Evropska unija je tu da pruži finansijsku i tehničku podršku kao i da da smernice za dalji razvoj.\nEvropska unija bila je i jeste nadalje najveći donator Srbije i uveliko podržava reformski put Srbije. Nemačka je od 2000. godine odobrila 1,6 milijardi evra finansijske podrške za razvoj Srbije u oblasti vladavine prava, javne uprave i obrazovanja. Samim tim, Nemačka je najveći bilateralni donator.\nSrbija je do sada otvorila osam poglavlja. Među njima su ključna poglavlja koja se odnose na vladavinu prava, poglavlje 23 i 24. Važnije od otvaranja sledećih poglavlja je sprovođenje reformi. Akcioni planovi koji su razrađeni za poglavlja 23 i 24 treba da budu realizovani. Od njihove implementacije zavisi istinska transformacija srpskog društva, a pravi korisnici tog procesa su građani Srbije. Važno je da se nastavi dijalog sa Prištinom. Ne sme se izostaviti iz vida zbog čega je pokrenut taj proces i šta je već postignuto. Suština ovog dijaloga jeste da se normalizuju odnosi na način da građani – kako Srbi tako i Kosovari – žive u boljim uslovima.\nAksel DitmanDan EvropeDijalog Beograda i PrištineFrancuskaNemačkaPoglavlje 23Poglavlje 24\nJoksimović: Dan Evrope podseća nas na vrednost mira\nDačić čestitao Dan pobede i Dan Evrope\nEWB 12. 12. 2017. 30. 12. 2020.


Šta povezuje pokušaj državnog udara u Bjelorusiji i Bajdenovog savjetnika – Borba\nŠta povezuje pokušaj državnog udara u Bjelorusiji i Bajdenovog savjetnika\nBjeloruska državna televizija ONT ukazala je na vezu savetnika američkog predsjednika Džozefa Bajdena – Majkla Karpentera – sa pripremom državnog udara i atentatom na bjeloruskog lidera Aleksandra Lukašenka.\n„To je sve zaista ozbiljno i nije moglo proći bez SAD. Stejt department je reagovao, istina, uzdržano: Svaka pretpostavka da američka Vlada stoji iza toga ili da je na bilo koji način umiješana u ubistvo Lukašenka je apsolutno laž. Tada, da navedemo gdje Vašington treba da traži istinu – u samom Vašingtonu, kod Bajdenovog savjetnika Majkla Karpentera. On može reći, ako želi“, saopštila je televizija.\nPodsjetimo, predsjednik Belorusije Aleksandar Lukašenko je 17. aprila objavio da je privedena grupa ljudi koja je pripremala atentat na njega i njegovu djecu. Prema riječima predsjednika, u ovo su umiješane američke obavještajne službe. Pri tome su grupu činili i državljani Belorusije i stranci koji su, prema izjavi bjeloruskog KGB, pored fizičkog eliminisanja Lukašenka i članova njegove porodice, želeli da organizuju oružanu pobunu kako bi nasilnim putem preuzeli vlast.\nKako je saopštila Federalna služba bezbjednosti Rusije (FSB), u Moskvi je, između ostalog, priveden i advokat sa dvojnim – američkim i bjeloruskim državljanstvom Jurij Zenkovič i bjeloruski politikolog Aleksandar Feduta – takođe sa dvojnim državljanstvom, koji su zajedno sa ostalim članovima grupe planirali vojni puč 9. maja u Minsku. U istoj grupi je bio i lider opozicione stranke Grigorij Kostusev.\nĐurić o Kurtiju: Dijalog nije prioritet, ali glasanje u Albaniji jeste\nZvezda sigurna na gostovanju Inđiji


Predsednica Osmani dočekala na sastanku učenike Instituta Atom: Oni su slika Kosova koja obećava, naše blago i naša perspektiva - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPredsednica Osmani dočekala na sastanku učenike Instituta Atom: Oni su slika Kosova koja obećava, naše blago i naša perspektiva\nPredsednica Republike Kosovo Vjosa Osmani-Sadriu, danas je na sastanku dočekala učenike Instituta ATOM. Predsednica Osmani je rekla da će sadašnjost i budućnost Kosova biti bolje kada obrazovanje bude postalo prioritet vođenja politike i našeg mentaliteta.\n„Danas sam želela da među prvim sastancima održim sastanak sa grupom učenika Instituta „Atom“. Oni su slika Kosova koja obećava, naše najveće blago i naša perspektiva. Blistavi umovi ovih dečaka i devojčica sa izvanrednim darom, sa dobro artikulisanim zahtevima i tako dalekovidnom vizijom, samo su povećale odlučnost da treba da radimo još upornije kako bismo poboljšali stanje našeg obrazovnog sistema i zemlji“, rekla je predsednica Osmani.\nPrema mišljenju predsednice Osmani, svako od ove dece će biti snažan stub budućnosti Kosova. Oni će biti naša slika gde god u svetu i njihovim uspesima će nas činiti ponosnim! „Uverila sam ih da ćemo uraditi sve što možemo da im stvorimo mogućnost da imaju kvalitetno obrazovanje, ne samo njima, već svoj deci na Kosovu, koje će se usklađeno kombinovati sa tržištem rada. Takođe sam im obećala da ću sarađivati sa roditeljima i drugim institucijama kako bismo identifikovali još mnoge druge drugare i drugarice svuda na Kosovu koji su isto toliko oštroumni i impresivni“, rekla je predsednica.\nPredsednica Republike Kosovo Vjosa Osmani je rekla da svako dete ima neki talenat, ali je otkrivanje talenata pojedinačno: „Inteligencijom, talentom i sposobnošću, oni će izgraditi generaciju mladih za sadašnjost i budućnost!“


Vidić je čitavu planetu oduševljavao svojim beskompromisnim pristupom, na momente istinskim bravurama na terenu, ali do sada je bilo malo svedočenja o tome kako se ponašao na igralištu - kad nema publike.\nUpravo o tome, u ovo doba pandemije korona virusa, kada ne samo da navijača nema na tribinama, već se, tek ponegde, poneki klub usudi da održi trening "po posebnim pravilima", prisetio se Ben Foster, u "Vidićevo doba" rezervni golman Mančester junajteda, a sad čuvar mreže Votforda.\nFoster je proveo pet sezona na Old Trafordu, ali uglavnom je tamo trenirao, pošto je dobio šansu da brani samo na 12 mečeva.\nA treninzi u tadašnjem Junajtedu (s kojim je osvojio dve titule prvaka Premijer lige) bili su posebni. Upravo zbog Vidića, koji je uveliko važio za jednog od najvećih boraca na terenu u takmičarskim mečevima. Ništa manje nije bio posvećen ni kada se vežbalo, svedoči Foster.\n"Znate, Nemanja vam je van terena prilično tih, ali na treningu... taj čovek je, istinu da vam kažem, bio jedan prilično zastrašujuć lik! Užasno! Iskreno, njemu nije bitno (da li je utakmica ili trening). Ako igrmao pet na pet ili šest na šest, ako ste vi u njegovom timu... Ma, ja sam u to doba razmišlja ovako 'Molim te da ne budem u Nemanjinoj ekipi, molim te!".\n"Ako Vidić ne bi pobedio, ako bih ja dopustio gol za koji bi on pomislio da sam mogao i bolje da reagujem, on bi vam to tako stavio do znanja... Iskopao bih vas (gde god da se sakrijete) i takav je bio prema svima. Iskreno, bio je jeziv na treningu, ali van terena - potpuno drugačiji".\nKako Ben Foster priznaje, bilo je teško imati takvog saigrača, ali isto vreme - život mu je baš zbog legendarnih defanzivaca, kakvi su srpski reprezentativac i njegov kolega Rio Ferdinand, bio mnogo lakši.\n"Ma, to je bukvalno bio san snova. Imate dva ekstremno različita defanzivaca. Imate najpre... Eto, Rio (Ferdinand) je bio onaj najelegantniji fudbaler u odbrani, koji ume i da organizuje igru, koji sve radi u lepom pokretu. A onda imate apsolutnog radnika u Nemanji, jednog konja za vuču u najboljem smislu te reči, pravu životinju koja će rado da postavi svoje lice ispred kopačke da bi zaustavio loptu. Ma, bukvalno je to bio tim snova", zaključio je Ben Foster.


KRIT - RETIMNO - Olympic Travel\nKRIT- RETIMNO – GRČKA LETOVANJE\nHotel Archipelagos se nalazi 80 metara od prve peščano-kamenite plaže (prelazi se ulica), 2.2 km od gradske peščane plaže, u gradu Retimno, 1 km od centra grada, 70 m od autobuske stanice gradskog autobusa, 500 metara od cenralne autobuske stanice, 85 km od aerodroma Heraklion, 70 km od aerodroma Hanja.\nMARAVEL STAR ART 3*\nNalazi se na peščano-šljunkovitoj plaži, u mestu Adelianos Kambos, 7 km od centra Retimna i oko 75 km od aerodroma u Heraklionu.\nSmešten je na severnoj obali ostrva, mesto Pigi, 8,5 km od grada Retimno, 71 km od grada Heraklion i 69 km od grada Hanja, 76 km od aerodroma u Heraklionu i 69,5 km od aerodroma u Hanji.\nMesto Sfakaki, 9 km od grada Retimno i 70 km od međunarodnog aerodroma „Nikos Kazandzakis“ u Heraklionu. Sfakaki – luksuzno primorsko turističko mesto u blizini Retimna, intenzivno razvijeno u poslednjih nekoliko godina zbog svog jedinstvenog položaja. Na 2 km od hotela naći ćete veliki broj prodavnica, restorana, kafića i barova, ali ono što će vas, svakako, impresionirati jesu kristalno . . .\nHARMONY RETHYMNO BEACH 4*\nOblast Stavromenos, 11 km od centra Retimna, 70 km od Herakliona, 72 km od aerodroma „Nikos Kazantzakis“ u Heraklionu, 68.5 km od luke Heraklion, 77 km od aerodroma u Hanji. Centralna zgrada i 5 odvojenih blokova.\nSmešten je na 7 km od grada Retimno, 73 km od aerodroma Hanja, 76 km od aerodroma u Heraklionu na oko 150 metara od plaže Adelianos Kampos, sa belim peskom.\nHotel se nalazi se u letovalištu Platanias, Retimno u oko 100 metara od peščane plaže u blizu grada Retimna, na oko 77 km od aerodroma u Heraklionu i oko 73 km od aerodroma u Hanji.\nHotel Lefkoniko Bay se nalazi preko puta ulice, na 50 metara od peščane plaže, oko 800 metara od centra mesta Retimno, oko 80 km od aerodroma u Heraklionu i oko 60 km od aerodroma u Hanji.\nHotel Olympic Palladium se nalazi u centru Retimna, blizu starog dela grada, na oko 300 metara od marine u i oko 800 metara od gradske peščane plaže, na oko 85 km od aerodroma u Heraklionu i na oko 67 km od aerodroma u Hanji.\nHotel Theartemis Palace se nalazi na oko 200 metara od peščane plaže, na pešačkoj udaljenosti od grada Retimno, oko 81 km od aerodroma u Heraklionu i oko 72 km od aerodroma u Hanji.\nHotel Ibiscos Garden je blizu centra Retimna i blizu peščane plaže, a od aerodroma Heraklion udaljen je oko 79 km i od arerodroma Hanja udaljen je oko 68 km.\nHotel Rethymno Mare & Water Park se nalazi u mestu Skaleta, 11 km od centra grada Retimno, oko 69 km od aerodroma u Heraklionu i oko 79 km od aerodroma u Hanji.\nHotel Rethymno Palace se nalazi na peščanoj plaži, oko 1 km od mesta Platanes, 6 km od centra grada Retimno, oko 75 km od aerodroma u Heraklionu i oko 74 km od aerodroma u Hanji.


POMOĆ U PET KOMBIJA: Udruženje građana "Novi Sad" odnelo donaciju u dva gradska svratišta | Novosti.RS\nPOMOĆ U PET KOMBIJA: Udruženje građana Novi Sad odnelo donaciju u dva gradska svratišta\n21. 11. 2020. u 06:20\nFoto UG Novi Sad\nPREDSTAVNICI Udruženja građana "Novi Sad", Svratištu za decu i omladinu u Bulevaru oslobođenja 39 i Svratištu za beskućnike u Futoškoj 44, uručili su pet kombija punih donacijama, koje su sakupili građani i društveno odgovorne kompanije.\nHumanitarci su akciju "Nikad ne znaš kome si okrenuo glavu" pokrenuli pre više od dve nedelje.\nZahvaljujući se svima koji su pomogli, Goran Bajšanski, predsednik UG "Novi Sad", kazao je da su svratištima odneli garderobu, obuću, sredstva za higijenu, konzerviranu hranu, jedan krevetac i kolica za bebu.\nDNEVNO 60 POSETA\nU ZIMSKOM periodu u prostorije Svratišta dolazi veći broj dece. Dnevno, kako je predočio Rajč, beleže i do 60 poseta, a veliki broj njih tu dođe zbog održavanja lične higijene, pa dnevno oko 40 njih dođe zbog kupanja.\nPRVI KUPAČI POSLE VIRUSA: Završena sanacija zatvorenog olimpijskog bazena na "Spensu", prva od 1990.\n19. 11. 2020. u 00:40\n- Ovo je četvrta godina kako se ova akcija organizuje, svaki put smo zadovoljni, ali bih naglasio da je sada odziv bio najveći - istakao je Bajšanski.\n- Zvala su nas i deca od 13 godina koja su želela da poklone igračke, a aktivni su bili i penzioneri stariji od 75 godina. Divno je videti da su u ovim teškim vremenima, usred pandemije, mnogi ljudi i firme imali snage i energiju da ne okrenu glavu od najugroženijih slojeva stanovništva. Građani nas i dalje zovu, čak iz okolnih mesta, zahvalni smo na tome i mi ćemo nastaviti sa prikupljanjem sredstava.\nKoordinator Svratišta za decu i omladinu Miloš Rajč, kazao je da su ovakve donacije presudne, jer bez njih ne bi mogli funkcionisati. Ujedno je apelovao na javnost da na Svratište misle tokom cele godine, a ne samo u zimskom periodu.\n- I dalje postoji potreba za ovom vrstom pomoći - istakao je koordinator Svratišta za decu i mlade.\nNovi Sad beskućnici Humanitarna akcija svratište za decu i omladinu


Muzičar Farel Viljams najavio je danas u Davosu da će okupiti čovečanstvo na koncertu širom sveta 18. juna za podršku borbi protiv globalnog zagrevanja.\nMuzičar poznat, između ostalog po pesmi "Happy", udružio se s dobitnikom Nobelove nagrade za mir Alom Gorom i producentom Kevinom Volom za koncert "Live Earth" na sedam kontinenata za podršku dogovoru o klimi o kome treba da se razgovara na skupu Ujedinjenih nacija u Parizu u decembru.\n"Mislim da znate koliko je ozbiljna ta stvar s globalnim zagrevanjem i dosad smo govorili o tome veoma ozbiljno, i ovog puta želimo da uradimo nešto sasvim drugačije", rekao je Vilijams.\nBivši potpredsednik SAD Al Gor je posle prikazivanja slikama kojima je povezao porast temperature s Arapskim prolećem i ratom u Siriji, rekao da će koncert okupiti "milijardu glasova jednom porukom - da zahtevaju deolvanje zbog klime odmah".\nPregovori pod okriljem UN o klimi traju godinama. Države su se dogovorile o cilju da se emisija štetnih gasova stabilizuje na nivou koji bi globalno zagrevanje držao ispod dva stepena u poređenju s preindustrijskim vremenam, ali još nema pravno obavezujućeg sporazuma.


25/04/2012 | 12:43\nPredsednik Kluba „Sto paora plus” (“100 P plus”) Vojislav Malešev rekao je za Tanjug da se to udruženje neće priključiti obnovljenom protestu dela vojvođanskih poljoprivrednika.\nOn je mišljenja da je kasno za proteste i da je prilika propuštena krajem prošle godine, pre usvajanja agrarnog budžeta i kada je najavljen nov način subvencionisanja u agraru.\nPoljoprivrednik iz Banatskog Novog Sela Zoran Sefkerinac, rekao je za Tanjug da se neće pridružiti protestu jer se solidariše sa ratarima koji obrađuju manje oranica.\nOn je naglasio da će poljoprivredna gazdinstva sa manjim oraničnim površinama imati velike koristi od novog načina raspodele podsticaja u agraru. Sefkerinac je podsetio da je lane 83.000 gazdinastva dobilo podsticaje od 14.000 dinara po hektaru, dok će ove godine u sistem subvencija biti uključeno oko 250.000 gazdinstava.\nPoljoprivrednik iz istog mesta Živojin Ostojić obrađuje 800 hektara zemlje i ne podržava ovogodišnje proteste poljoprivrednika jer smatra da su neopravdani.\nOn je naglasio da će od novog načina subvencionisanja koristi imati svi poljoprivrednici, dok je stari način podsticaja omogućavao niz zloupotreba.\nOstojić je ukazao da je bilo slučajeva da su dodeljivanje subevncije od 14.000 dinara po hektaru za zemlju koja uopšte nije obrađivana i da je to suština ovogodišnjeg protesta poljoprivrednika.\nZa Mitros traže 274 miliona dinara


Niču društveno-ekološki odgovorne kompanije\nBrojne kompanije teže tome da budu proglašene najboljim u svom rangu. Ali, neke teže i za drugim priznanjima kao što je „B corp“. Ova oznaka govori da je kompanija društveno i ekološki odgovorna. A mnogi potrošači danas svoj novac troše u kompanijama koje zastupaju i njhove vrednosti.\nŠta je zajedničko luksuznom modnom brendu, proizvođaču sladoleda I tek pokrenutoj tehnološkoj kompaniji? Sve imaju oznaku “B corp”, što znači da se, iako su orijentisane na profit, ponašaju kao neprofitne organizacije.\n“B korporacije su kompanije koje posluju u korist opšteg dobra. To što imaju B sertifikat, potrošačima šalje signal da su dobre, odnosno da dobro utiču na društvo”, objašnjava jedan od osnivača "B Lab"-a, Endru Kasoj.\nZa većinu kompanija, činjenje dobrih dela i zarada nisu u skladu. “B” korporacije upravo u tome vide poentu.\n"U nekim slučajevima, kompanija se trudi da bolje plati radnike ili da im obezbedi bolje uslove rada. Neke kompanije plasiraju proizvode koji su ekološki održiviji ili su društveno odgovorni", kaže Kasoj.\n“B” korporacije su globalni pokret koji se razvija, pa trenutno ima više od 2.000 takvih kompanija širom sveta.\n“Prošle godine izdali smo više sertifikata stranim nego američkim kompanijama. Imamo partnere u 13 regiona – mnogi su u Latinskoj Americi, Evropi, a mnogo ih je i u regionu pacifičke Azije i u Africi”, priča Dženifer Vorden, globalna menadžerka u "B Lab"-u.\nKako bi dobila oznaku “B corp”, kompanija mora imati bar 80 od 200 poena – odnosno ispunjavati standarde od reciklaže do žena lidera I manjina. Onlajn trgovinski lanac “Uncommon Goods” iz Bruklina ima “B corp” deklaraciju.\n“Možete da izmerite kako se kotirate kada je reč o brizi o zajednici, očuvanju životne sredine ili kako tretirate svoje kupce", ističe Šon Kolen iz "Uncommon Goods".\nA to se procenjuje na svake dve godine. Propisi kompanije moraju biti odgovorni i prema radnicima i prema mušterijama. U zavisnosti od veličine kompanije, sertifikat “B corp” košta od 500 do 20 000 dolara godišnje. Mnogi kažu da im je to jedna od boljih investicija.\n"Kad potrošači vide sertifikat 'B corp'” znaju da kupuju dobar proizvod", kaže Kolen.\n“Naš cilj je da, jednog dana, kompanije mogu da izmere svoj uticaj jednako kao što to sada rade na osnovu profita. I tako će se takmičiti u tome koja je najbolja za svet, a ne koja je najbolja u svetu", objašnjava Kasoj.\nZa “B” korporacije, usvajanje društvenih vrednosti kao vrednosti kompanije – jednostavno je unosan posao.


(Novi tekst): Tajne TV duela i zašto ih se Vučić plaši (naručen tekst)\nInteligencija je potencijal. Razmišljanje je veština pomoću koje na najbolji način koristimo taj potencijal. Veoma inteligentni ljudi ne umeju uvek dobro da razmišljaju. Mnogo inteligentnih osoba upada u „klopku inteligencije“ i funkcionišu kao osobe koje veoma slabo i nepovezano razmišljaju.\n„Uopšte sa duhovnom hranom je isto kao i s telesnom: jedva se asimiluje pedeseti deo onoga što čovek unese u sebe, a ostalo se gubi isparavanjem, respiracijom, ili nekim drugi putem“.


FBiH: U protekla 24 sata registrirana 1.163 slučaja COVID-19, prijavljeno 46 smrtnih ishoda - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nObjavljeno: 07.04.2021 ; Ažurirano: 07.04.2021\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 4.594 uzorka, od čega su 1.163 pozitivna na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH.\nU Federaciji BiH do sada su testirana ukupno 567.393 uzorka, a COVID-19 je potvrđen kod 117.746 osoba. Zaključno s današnjim danom, u Federaciji BiH je evidentiran oporavak 94.393 pacijenta. U protekla 24 sata evidentiran je oporavak 2.395 pacijenata. Trenutno je aktivno 19.313 slučajeva COVID-19.\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljeno je 46 smrtnih ishoda. S današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 4.040.


Sve je umetnost – Gugenhajm, paradajz i traktor\nTanjug 23. maja 2020. 09:39\nBEOGRAD – Iako je i jedan od najčuvenijih svetskih muzeja, njujorški Gugenhajm, zbog pandemije zatvorio vrata za posetioce, plodovi najnovije, dugo ugovarane postavke „Selo. Budućnost“ ipak stižu do Njujorčana, ali ne onih gladnih umetnosti, već onih za koje je borba za život svakodnevna umetnost.\nVrata svih muzeja u NJujorku zatvorena su i nedeljama niko ne može da poseti ni mumije u Metropolitenu, ni da uživa u Muzeju modernih umetnosti MoMa dok ga čari čuvene Van Gogove „Zvezdane noći“ ne opiju, ali može da zastane ispred Gugenhajma i divi se raskošnim biljkama i plodovima besprekorno uzgajanog čeri paradajza, kao i jednom zelenom, najmodernijem traktoru te vrste „TTV Ratniku“ koji košta 300. 000 dolara.\nIzložbeni prostor u arhitektonskom čudu Frenka Lojda Rajta, nedeljama je pust, u njemu se šetaju samo „duhovi“, pčele i obezbeđenje, kao i jedan čovek koji brine o tom paradajzu – David Litvin iz Izraela, specijalista za ratarstvo u zatvorenom prostoru.\nNjegove biljke „eksponati“ deo su gostujuće izložbe, tokom koje je mladi Izraelac do kraja avgusta trebalo da uzgaja paradajz i time pokaže budućnost poljoprivrede.\nMuzej je zatvoren 13. marta, ali uprkos tome Litvin svakodnevno obilazi biljke jer, kako kaže, ako uzgajate paradajz na po mnogo čemu čuvenoj Petoj avenijveniji, koju zbog brojnih muzeja zovu i „Muzejska milja“, želite i morate da imate najsavršenije plodove, mesta za greške nema.\nParadajz, kako piše Njijork Tajms, smešten u nečemu poput „kontejnera za trasnport radioaktivnog materiajla“, okupan je pink neonskim svetlom koja se uklapa u boju slonove kosti na fasadi, a već u smurak razliva po trotoaru.\nBio je deo izložbe samo tri nedelje pre nego što se grad povukao u sebe.\nAli paradajz i pored svega toga i dalje raste, a David svakog utorka, najmanje 50 kilograma ili 3. 000 plodova čerija donira za City Harvest, neprofitnu organizaciju sličnu bankama hrane.\nOsim Gugenhajma, kako podseća NJujork Tajms, i drugi muzeji su takođe pronašli način da pomognu ugroženim ljudima tokom pandemije.\nNekoliko blokova južno od Gugenhajma, kafić Sabarski pri Noje Galeri, u kojoj je izložena kolekcija austrijske i nemačke umetnosti 20. veka, kao i dela Klea, Kandinskog … šalje gulaš, kobasice i štrudle osoblju obližnje Maunt Sinaj bolnice.\nI Muzej u Bruklinu svoju kuhinju je otvorio za kompaniju koja starima i zdravstvenim radnicima šalje skoro 40. 000 obroka nedeljno.\nSlično je uradio i Muzej Perez u Majamiju, koji se udružio se kulinarskom gurpom kako bi ugroženima u Južnoj Floridi pružio hiljade obroka dnevno.\nParadajz je potrebno oprašivati, zbog čega David u Gugenhajmu ima i dve male košnice. To su posebno dizajnirane kartonske kutije sa malim vratima koja se otvaraju i zatvaraju na tajmer. Na taj način pčelama može da ograniči „radno vreme“ na jutro, tako da kada dođe u muzej ne mora da brine što prostor deli sa 100 potencijanlo „opasnih“ kolega.\nLitvin, inače, u Tel Avivu radi na farmi koja ima 80 hektara, u kompaniji koja uzgaja organske proizvode.\nKontrolisano okruženje omogućava berbu tokom cele godine.\nTehnologija koju koristi na Petoj aveniji ista je kao i u Izraelu – kontroliše temperaturu, vlažnost i količinu „dnevnog“ svetla koje paradajz dobija. Boja svetlosti, kao piše Njujork Tajms maksimalizuje energetsku efikasnost, jer biljke apsorbuju samo određenu boju iz spektra.\nZahvaljući tome, iako su uzgajani na „dijeti“ bez sunčeve svetlosti i kišnice, paradajz ima ukus i miris poput onih najboljih i najsočnijih, ubranih na selu u sred leta – a to je ipak umetnost.\nIzlozba ukljucuje i robota u obliku pauka za sakupljanje plodova, Staljinove planove da pošumi više od pet i po miliona hektara i pregled klimatskih promena na primeru sibirskog permafrosta koji emituje metan i spore antraksa.


NBS: DEVIZNE REZERVE NA KRAJU DECEMBRA 9.907,2 MILIONA EVRA – Balkanekspresrb.rs\nNajveći devizni priliv u decembru realizovan je po osnovu korišćenja kredita u ukupnom iznosu od 162,5 miliona evra i to od Svetske banke 109,0 miliona evra, Evropske investicione banke 32,1 milion evra i ostalih inokreditora 21,4 miliona evra. Istovremeno od prodaje hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima na domaćem finansijskom tržištu ostvaren je priliv u iznosu od 98,1 milion evra\nDEVIZNE rezerve Narodne banke Srbije su na kraju decembra, prema preliminarnim podacima, iznosile 9.907,2 miliona evra čime se obezbeđuje pokrivenost novčane mase (M1) od 278 odsto i više od šest meseci uvoza robe i usluga, navodi se u saopštenju NBS dostavljeno medijima:\n»Najveći devizni priliv u decembru realizovan je po osnovu korišćenja kredita u ukupnom iznosu od 162,5 miliona evra i to od Svetske banke 109,0 miliona evra, Evropske investicione banke 32,1 milion evra i ostalih inokreditora 21,4 miliona evra. Istovremeno od prodaje hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima na domaćem finansijskom tržištu ostvaren je priliv u iznosu od 98,1 milion evra.\nVeći odliv iz deviznih rezervi ostvaren je po osnovu devizne obavezne rezerve banaka u neto iznosu od 242,8 miliona evra i pretežno je rezultat izmene regulative kojom je smanjena stopa devizne obavezne rezerve i istovremeno povećan deo devizne obavezne rezerve koji se izdvaja u dinarima. Drugi veći odlivi realizovani su po osnovu izmirivanja obaveza Republike Srbije prema inokreditorima u iznosu od 104,1 milion evra i po osnovu otplate duga prema MMF-u od 68,3 miliona evra.\nNeto devizne rezerve, odnosno rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve, kao i za sredstva povučena od MMF-a, iznosile su na kraju decembra 7.665,0 miliona evra.\nDecembarski obim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu iznosio je 1.233,8 miliona evra i bio je za 489,6 miliona evra veći nego u prethodnom mesecu. U 2014. godini u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 6.657,5 miliona evra\nDinar je u decembru nominalno deprecirao prema evru za 0,3%, a Narodna banka Srbije je intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 60 miliona evra i prodajom 435 miliona evra kako bi ublažila prekomerne dnevne oscilacije kursa».


Od sutra regresirano gorivo za poljoprivrednike | Banjaluka.net\nOd sutra regresirano gorivo za poljoprivrednike\nNa javni poziv Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske javilo se 40 distributera nafte i naftnih derivata za učešće u prodaji regresiranog dizel goriva registrovanim poljoprivrednim gazdinstvima za potrebe proljetnih i jesenjih radova.\nU resornom ministarstvu očekuju da prodaja regresiranog dizel goriva počne sutra, kada će predstavnici registrovanih poljoprivrednih gazdinstava moći da kupe gorivo po regresiranoj cijeni nižoj za 0,60 KM od maloprodajne.\nPotpisivanje sporazuma o poslovno-tehničkoj saradnji sa distributerima predviđeno je i danas u Banjaluci i Bijeljini, rečeno je Srni u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske.\nNa internet-stranici Ministarstva biće objavljen spisak distributera nafte kod kojih se može kupiti regresirano gorivo.\nZa podršku poljoprivrednicima kroz obezbjeđenje regresiranog dizel goriva za proljećne i jesenje radove Ministarstvo je obezbijedilo 100 litara po hektaru ili ukupno 11 miliona litara, vrijednosti šest miliona KM.


G7: Za Ukrajinu obezbeđeno 24 milijarde dolara u 2022.\nTanjug 21. aprila 2022. 08:08\nVAŠINGTON – Ministri finansija grupe sedam ekonomskih sila (G7) saopštili su da su zajedno sa međunarodnom zajednicom obezbedili i obećali dodatnu podršku Ukrajini koja prelazi 24 milijarde dolara za 2022., uz napomenu da su spremni da učine i više, koliko god je to potrebno, prenosi Rojters.\nU saopštenju, ministri su poručili da žale zbog učešća Rusije na međunarodnim forumima, uključujući G20, Međunarodni monetarni fond i Svetsku banku, tokom ove nedelje.\n„Međunarodne organizacije i multilateralni forumi više ne bi trebalo da sprovode svoje aktivnosti sa Rusijom na uobičajeni način“, naglasili su ministri G7.\nMinistarka finansija SAD Dženet Jelen i predsednica Evropske centralne banke Kristin Lagard izrazile su nezadovoljstvo prisustvom i učešćem visokog ruskog zvaničnika na jučerašnjem sastanku G20 u Vašingtonu, a Sjedinjene Države su podnele zahtev da se Rusija isključi iz Grupe 20 velikih svetskih ekonomija.\nKanadska ministarka finansija Kristija Frilend saopstila je juče da je napustila plenarni sastanak grupe G20 u Vašingtonu u znak protesta zbog učešća Rusije na tom skupu, a francuski ministar finansija Bruno Le Mer pozvao je Rusiju da ne prisustvuje sastancima grupe zemalja G20.\nJoš nekoliko ministara finansija i guvernera centralnih banaka je takođe napustilo prostoriju ili isključilo svoje kamere tokom video-skupa.\nIncident se desio na prolećnom sastanku MMF-a i Svetske banke na kojem su se ministri finansija i šefovi centralnih banaka sastali kako bi razgovarali o najhitnijim svetskim pitanjima, navodi britanska agencija.


Komšijski derbi kola FK Polet : FK Crvena Zvezda\n25.09.2016\tDRUŠTVO, FUDBAL, SPORT, VESTI\nKomšijski derbi kola FK Polet : FK Crvena Zvezda, završen je posle velike borbe i par velikih šansi, na obe strane, nerešenim rezultatom, odnosno 1 : 1. Sledeće kolo FK Crvena Zvezda igra u Pavlišu, dolazi u goste FK Vulturul (Grebenac), može se reći domaćinski derbi, počinje 02 10 2016 godine od 15 i 30h. Dok FK Polet iz Izbišta ...\n21.09.2016\tDRUŠTVO, FUDBAL, SPORT, VESTI\nFudbalski klub Vršac danas u 14:15h, na Gradskom stadionu, predstaviće novog trenera. To je Vlado Čapljić, nekadašnji jugoslovenski fudbaler Želje, Partizana i Dinama i trener mnogobrojnih timova. Čapljić je svoju fudbalsku karijeru počeo u Željezničaru iz Sarajeva. Tu je igrao do 1985. Bio je član istorijske generacije FK Željezničara koja je u sezoni 1984/85 izbačena od Videotona u polufinalu Kupa ...\nFudbal FK Vršac United : FK Jedinstvo (Banatsko Karađorđevo)\n15.09.2016\tDRUŠTVO, FUDBAL, SPORT, VESTI\nFK Vršac United : FK Jedinstvo (Banatsko Karađorđevo), dođite da gledate i navijate, subota 17 09 2016 godine od 16h, na gradskom stadionu. Pozvani ste !\nDerbi Crvena Zvezda Pavliš – Jedinstvo Vlajkovac\nFudbalski klub Crvena Zvezda u nedelju od 16 časova dočekuje Jedinstvo iz Vlajkovca. Ovaj komšijski derbi uvek privuče veliki broj navijača i ljubitelja najbitnije sporedne stvari na svetu i to ne samo iz ova dva naseljena mesta. Crvena Zvezda je trenutno na 11. mestu sa 5 osvojenih bodova iz isto toliko kola, dok su Vlajkovčani na 5. mestu sa 10 ...\nStrana 12 od 14« Prva...«1011121314\t»