6. sastanak Platforme za deinstitucionalizaciju - OSI Inkluzija\nU okviru projekta “Podrška inkluziji za osobe sa invaliditetom u Bosni i Hercegovini“ održan je šesti radni sastanak Platforme za deinstitucionalizaciju 16.04.2018 u Sarajevu. Sastanku su prisustvovali predstavnici vladinih institucija, civilnog društva i nevladinih organizacija.\nTokom sastanka prezentirani su rezultati prethodnih radnih sastanaka platforme, rezultati sprovedenih aktivnosti u 2017. godini, razgovarano je o planu i rezultatima kampanje “Neovisan život i uključenost u zajednicu: Moje pravo, Moja potreba, Naše mogućnosti” kao i o planiranim aktivnostima za 2018. godinu.\nNa sastanku su predstavljeni i kljucni međunarodni i domaći dokumenti koji se konkretno odnose na prava osoba s invaliditetom, kao i aktivnosti Ministarstva pravde BiH na polju saradnje sa civilnim društvom.\nPredstavnici radnih grupa prezentirali su svoje aktivnosti na izradi lokalnih planova saradnje i izradi prirucnika za razvoj sistema i podizanje kvaliteta stanovanja uz podršku. Samozastupnici Udruzenja Zajedno iz Banja Luke su predstavili svoje aktivnosti na izmjeni Zakona o zastiti lica sa mentalnim poremecajima.


Liverpul odbio 40 miliona i jednu funtu za Suareza : Nadlanu.com\nLiverpul odbio 40 miliona i jednu funtu za Suareza\nObjavljeno 24. jula 2013. / 11:24:36\nPrema uslovima ugovora koji je prošlog avgusta Suares potpisao sa Liverpulom, klub mora da razmotri svaku ponudu koja prelazi 40 miliona funti i o tome ga obavesti. Brojni britanski mediji preneli su da je klub sa Enfilda odbio i tu ponudu za Urugvajca.\nTo je druga ponuda Arsenala koju je Liverpul odbio, pošto uprava kluba sa Enfilda smatra da Suares vredi mnogo više.\nTrener Liverpula Brendan Rodžers rekao je prošle nedelje da Suares vredi najmanje 55 miliona funti - koliko je Pari Sen Žermen platio Napoliju za napadača Edinsona Kavanija.\nSuares je u više navrata izjavio da želi da ode iz Liverpula, pošto se klub ne takmiči u Ligi šampiona i ne učestvuje u borbi za trofeje. Takođe, rekao je i da želi da ode iz Engleske, pošto je nezadovoljan tretmanom u britanskim medijima.\nUrugvajski reprezentativac je prošle sezone odigrao 44 utakmice i postigao 30 golova. Suares će propustiti prvih šest utakmica u novoj sezoni, pošto je suspendovan na 10 mečeva jer je tokom utakmice sa Čelsijem ugrizao Branislava Ivanovića.\nSuares se trenutno nalazi sa ekipom u Australiji na klupskoj turneji.


Na Prvenstvu Evrope u dizanju tegova koje je 8. aprila završeno u Splitu u Hrvatskoj, boje reprezentacije Srbije branila su tri takmičara, Tamaš i Tivadar Kajdoči i Ervin Rožnjik, uz selektora i trenera Spartaka Stipana Verta. Ostvareni su solidni rezultati, ali medalja, kako se to i moglo očekivati, nije bilo.\nStipan Vert nadgleda probu Tamaša Kajdočija\nNajbolji rezultat ostvario je Tamaš Kajdoči. Nastupio je u kategoriji preko 105 kg, a u biatlonu je osvojio jedanaesto mesto sa 382 kg, u trzaju je bio 16. sa 167, a u izbačaju 10. sa 215 kg. U istoj kategoriji nastupio je i Tivadar Kajdoči, a sa 340 kg u biatlonu je bio 19., u trzaju je bio 21. sa 150 kg, a u izbačaju 18. sa 190 kg. Ervin Rožnjik je nastupao u kategoriji do 77 kg, u biatlonu je bio 16. sa 296 kg, u trzaju 16. sa 136, a u izbačaju 17. sa 160 kg.\n– Možemo reći da su rezultati mogli biti i bolji, ali je plasman svakako solidan. Pogotovo ako se zna da smo mi, kao amateri, ostvarili uglavnom plasman između 10. i 15. mesta u Evropi, u jakoj konkurenciji. Na primer, kod Tamaša je u kategoriji bilo 24 takmuičara, pa je njegov plasman lep. Žao mi je samo što momci ne mogu da imaju uslove kao ostali, profesionalni sportisti, što se kod nas ne ulaže u ovakve „manje” sportove. Nedostajao nam je bolji rad, pripreme, oporavak... – ističe Stipan Vert.


Ministar Vulin i general Mojsilović na pripremama za „Tenkovski biatlon“ | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nMinistar Vulin i general Mojsilović na pripremama za „Tenkovski biatlon“\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin i načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović prisustvovali su na Pasuljanskim livadama završnoj fazi priprema tenkovskih posada Vojske Srbije za učešće na 6. Međunarodnim vojnim igrama u Rusiji i takmičenje u disciplini "Tenkovski biatlon".\nNakon prikaza, ministar Vulin je izjavio da je zadovoljan ozbiljnošću i predanošću koju pokazuju srpski tenkisti i da se nada da će ove godine na armijskim igrama ostvariti bolji rezultat nego proteklih godina.\n- Vojska Srbije mora i može da se meri sa najboljim armijama sveta. Nekada naša oprema zaostaje, ali kvalitet naših ljudi nikada i ni po koju cenu ne može da zaostaje za drugima. Na „Alabinu“ ćemo pokazati koliko smo napredovali, šta smo naučili i još jednom dokazati da i od nas ima šta i treba da se uči. Svi pripadnici Vojske Srbije vrlo su ponosni na svoje takmičare i mi smo veoma zahvalni za svaku priliku gde možemo da se takmičimo sa najboljima na svetu i da pokažemo da nam je mesto među najbojima – rekao je ministar Vulin.\nSedmi po redu "Tenkovski biatlon", kojim će otpočeti Međunarodne vojne igre, održava se od 3. do 17. avgusta na poligonu „Alabino“ u moskovskoj oblasti u Ruskoj Federaciji.\nZa takmičenje u Ruskoj Federaciji uvežbavalo se devet tenkovskih posada, a evaluaciju i odabir četiri najbolje (tri takmičarske i jedne rezervne), koje će predstavljati Vojsku Srbije izvršilo je rukovodstvo zaduženo za pripreme, koje predvodi komandant 17. mehanizovanog bataljona Prve brigade Kopnene vojske potpukovnik Rade Adamović.\nPrema rečima potpukovnika Adamovića, danas je na Pasuljanskim livadama pokazan samo jedan segment obuke tenkista za učešće na „Tenkovskom biatlonu“.\n- Prikazali smo gađanje u individualnoj trci tenkovskim topom 125 mm, protivavionskim mitraljezom 12,7 mm i spregnutim mitraljezom 7,62 mm i savladavana je staza bez prepreka – istako je potpukovnik Adamović i dodao da se nada što boljem plasmanu u Ruskoj Federaciji.\nPotporučnik Dušan Stevančev član je ekipe koja se priprema za učešće na ovogodišnjem „Tenkovskom biatlonu“ i ističe da je naša ekipa izuzetno motivisana za učešće na Međunarodnim vojnim igrama.\n- Danas smo prikazali dve trke po propozicijama za štafetnu i individualnu trku. Individualna trka se vozi u kvalifikacijama za polufinale, dok se štafetna trka vozi u polufinalu i u finalu „Tenkovskog biatlona“ – objasnio je potporučnik Stevančev.\nPripreme za tenkovski biatlon počele su 21. maja i trajaće do 19. jula. Prva faza priprema održana je na poligonu "Međa" gde je uvežbavana vožnja na stazi sa svim preprekama kakve takmičare očekuju u Ruskoj Federaciji. Očekuje se da će na ovogodišnjem takmičenju učestvovati do 24 zemlje, a polazak tenkovskih posada Vojske Srbije za Rusku Federaciju planiran je 25. jula.\nDanašnjem uvežbavanju tenkista prisustvovali su i komandant Kopnene vojske general-potpukovnik Milosav Simović, komandant Druge brigade Kopnene vojske brigadni general Željko Kuzmanović i šef Kabineta ministra odbrane brigadni general Siniša Kresović.


„S puta po Istočnoj Evropi“ je hronika, svedočenje s putovanja po socijalističkim zemljama na koje se mladi Gabrijel Garsija Markes otisnuo pedesetih godina. Na ovim će stranicama čitalac naći, skupa sa zapažanjima Markesovih saputnika, lucidnu analizu društvenih i političkih događaja jedne epohe, ne sasvim lišenu ironije.\nNjegovo putovanje komunističkom enklavom započinje u Istočnoj Nemačkoj i nastavlja se kroz Čehoslovačku, Poljsku, Mađarsku i nekadašnji Sovjetski Savez. Tu će pokušati da strgne veo koji skriva istinsko lice komunizma čiji je ideološki tvorac Lenjin: i otkriće nam jedan kafkijanski režim koji preplašeni narod, već sasvim pomiren sa sopstvenom sudbinom, gotovo i ne dovodi u pitanje.\nOva reportaža – pisana i objavljivana u nastavcima u isto vreme kad i legendarna „Priča brodolomnika“ – još jedan je dragocen primer ozbiljnog istraživačkog rada, istorijske tačnosti i verodostojnosti iznetih činjenica, na čemu zapravo i počiva vrhunsko novinarstvo. Uz svoju neporecivu književnu maestralnost, Markes iznova demonstrira onu istinsku i najdublju težnju svog poziva: da ispriča dobru priču.\n„Nisam želeo da upoznajem našminkan i začešljan Sovjetski Savez, koji se doterao da bi dočekao goste. Zemlje, kao i žene, treba upoznati u zoru, kad se tek probude i ustanu iz kreveta.“


Partizan lako preko Velšana\nFudbaleri Partizana plasirali su se u treće kolo kvalifikacija u Ligu Evrope pošto su na domaćem terenu pobijedili Konahs Ki iz Velsa sa 3:0.\nDugo se Partizan mučio u ovom duelu što se i očekivalo jer su Velšani sa izraženim "bunkerom" ušli u meč čekajući svoju šansu iz kontranapada. Imali su crno-bijeli terensku inicijativu u prvih 45 minuta, mnogo više loptu u svom posjedu ali nisu uspjeli zatresti mrežu gostujućeg tima.\nKrenuo je mnogo agresivnije Partizan u drugom poluvremenu, a prvu priliku imao je štoper Pavlović koji je nakon jednog prekida šutirao glavom, ali golman "nomada" bio je na mjestu.\nTerensku inicijativu crno-bijeli su konačno krunisali u 54. minutu, sjajni Zoran Tošić je oduzeo loptu na sredini terena, proslijedio je do Sume i produžio kretanje, u nastavku akcije ponovo je Tošić dobio loptu, izašao sam pred golmana Brasa i poslao loptu iza njegovih leđa.\nOvaj gol je u velikoj mjeri olakšao igru Partizanu koji je dobio mnogo više prostora u napadu, a do novog gola crno-bijeli su stigli u 70. minutu. Strijelac je bio Ožegović koji je samo nekoliko trenutaka ranije zamijenio Tošića, a asistent je ponovo bio Suma.\nSamo tri minuta kasnije pogađa i mladi Stevanović za konačnih 3:0.\nMalatijaspor naredni rival, karte u prodaju od sutra\nFudbaleri Partizana u narednoj rundi igraće protiv turskog tima Mlatijasport koji je večeras eliminisao Olimpiju iz Ljubljane. U prvom meču rezultat je bio nerješen 2:2, da bi turski tim, večeras u Ljubljani, slavio pobjedu od 1:0. Karte za ovu utakmicu biće puštene u prodaju već sutra po cijeni od 600, 800 i 1.000 dinara.\nKošarkaš Partizana uhapšen zbog droge\nŠćekić probio "bunker" za mirniji revanš Partizana\nPartizan na Lokomotiv i Ritas\n126 glasova 62%


Kradljivce jure u zoru - Elektro sajam\nKradljivce jure u zoru\nHOME/Kradljivce jure u zoru\nObjavljeno Apr-06-2015 Objavio dragan u kategoriji Vesti. 0 Komentara.\nEkipe elektrodistribucija širom Srbije odskoro u “noćnoj patroli” po fabrikama, klubovima… U Beogradu čak 5.000 krađa struje. Pekare najproblematičnije\nMONTERI distribucija po Srbiji kradljivce struje odskoro jure – i u sitnim satima. Kako brojne preduzetničke radnje, industrijski pogoni i klubovi rade samo noću, tada i neovlašćeno koriste kilovate, pa su ekipe EPS prinuđene da organizuju i “noćne patrole”.\nU potragu za kradljivcima kilovata, najviše posla imaju monteri iz Beograda. Samo na području glavnog grada otkriveno je 5.000 krađa struje u vrednosti 300 miliona dinara. Među ponoćnim kradljivcima najviše je pekara, privatnih mini fabrika, ali i celokupnih industrijskih postrojenja u državnom vlasništvu. Svi oni preko dana normalno troše struju, a uveče se priključe “za džabe”.\n– Jednu pekaru blizu velike beogradske pijace smo kontrolisali danima – kaže Sandra Alagić, iz EDB.\n– Imali smo konstantne prijave da kradu električnu energiju, a i podaci su pokazivali veliku potrošnju na okolnim brojilima, ali ih nikada nismo uhvatili na delu. Bili smo prinuđeni da napravimo mini zasedu i nekoliko noći smo ih obilazili tajno. Na kraju sedmice, uhvatili smo ih da se kače na tuđe brojilo u pola četiri ujutru!\nU noćnu patrolu ekipe distribucije ne idu nasumično u sve objekte i kod građana, pa oni ne treba da brinu da će ih neko uznemiravati dok spavaju..\nU poslednjoj akciji distribucije “Jugoistok” u Nišu, tokom jedne noći je otkriveno čak 15 kradljivaca električne energije.\nMEĐU 52 načina koje su ekipe EPS do sada otkrile, a na koje građani i privreda kradu struju, najviše je direktnog priključenja na banderu. Kradljivci se i u samoj kući uključuju na dovod pre brojila, menjaju mesta žica za odvod i dovod.\nVest je preuzeta sa www.novosti.rs\n« Guglu preti kazna od oko šest milijardi evra\tKostolac jača naše kilovate »


Zombiji će i ove godine osvojiti Games.con\nAli da li će ljubav opet nadvladati?!\nUpdated sreda 07 11 2018 12:52:20\nPosted sreda 07 11 2018 12:48:00\nGames.con je uvek znao kako da na najbolji način iskoristi prisustvo neizostavnih zombija - Prvi Games.con ih je regrutovao kao posebnu volontersku diviziju, tzv. Zombotere, drugi Games.con im je dao šansu da na Main Stageu pokažu ko od njih najbolje baulja na sceni, a treći bi lako mogao postati zlatna sredina gore navedenog.\nAko "regrutacija" i ove godine prođe kako treba, a sigurni smo da hoće, imaćete priliku da na Fox-ovom štandu iznajmite svog zombija, te šetate sa njim na lancu ukoliko ste usamljeni.\nŠtaviše, bogati izbor mrtvih hodača biće dostupan svakome ko iole poznaje seriju The Walking Dead, a možda će biti prilike i za najhrabrije - na TWD kvizu na Main Stageu, gde pogrešan odgovor znači sigurno odvlačenje u mrak iza bine, od strane pažljivo probrane ekipe Zombotera. Šta se tamo bude desilo, izvan je jurisdikcije obezbeđenja festivala.\nPogledajte u galeriji kako je izgledala "zombi-revija" na prošlogodišnjem Games.conu:\nKarte za Games.con su uveliko u prodaji, a evo kako ih možete pazariti.\nŠto se "izvornog materijala" tiče, gledanost The Walking Dead je u laganom ali sigurnom rastu, a Rick Grimes će nakon svog spektakularnog odlaska iz serije dobiti čak tri TV filma.


srbijasport.net - Vesti - Niže lige - Fudbalski savez grada Zrenjanina obeležio 100 godina postojanja\nPonedeljak, 20.01.2020 07:34\n23.11.2019 ZR KLIK\nFudbalski savez grada Zrenjanina sinoć je u Baroknoj sali Gradske kuće svečanom akademijom obeležio 100 godina postojanja uz prisustvo potpredsednika fudbalskog Saveza Srbije Marka Pantelića, generalnog sekretara fudbalskog Saveza Srbije Jovana Šurbatovića, gradonačelnika Čedomira Janjića i predstavnika fudbalskih klubova.\nPredsednik fudbalskog Saveza Grada Zrenjanina Goran Starčević uručio je plakete fudbalskim klubovima, savezima kao i gradonačelniku Zrenjanina za doprinos i razvoj fudbala.\n“Ovako veliki jubilej je prilika da se govori o prošlosti, ali i o budućnosti. Grad Zrenjanina je bio veliki fudbalski centar, stagnacija jeste vidljiva, ali ćemo mu pomoći da se vrati tamo gde je bio”, rekao je generalni sekretar fudbalskog Saveza Srbije Jovan Šurbatović.\nPrisutnima su se obratili generalni sekretar fudbalskog Saveza Srbije Jovan Šurbatović i potpredsednik fudbalskog Saveza Srbije Marko Pantelić\n“Pored značajnog jubileja, ove godine obeležena je i 130.-godišnjica od odigrane prve fudbalske utakmice u našem gradu. Na sportskoj infrastrukturi u našem gradu se mnogo radi, kompletno se renovira Gradski stadion, Zrenjanin će biti povezan autoputem što će biti još jedan preduslov da naš grad bude na mapi Fudbalskog saveza Srbije. Nekada je FK Proleter bio pečat grada i nama je to ponovo potrebno”, rekao je predsednik fudbalskog Saveza Grada Zrenjanina Goran Starčević.\n“Lokalna samouprava grada Zrenjanina prethodnih godina uložila je značajna sredstva u sportsku infrastrukturu, otvorili smo hale po naseljenim mestima, renovirali halu Medison, Kristalnu dvoranu smo dovršili. Renovirana je atletska staza na stadionu, u rasvetu smo uložili 200 miliona ove godine i još toliko planiramo da uložimo i sledeće godine, kada planiramo da repariramo sam teren, tribine, gde će sever i jug će dobiti stolice, rekonstruisaćemo svlačionice i tunel. Napravićemo nov parking u okolini stadiona i stvarno ćemo imati jedan reprezentativan objekat koji zaslužuje prvoligaša ili superligaša”, rekao je gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić.\nNiže lige Muškarci PFL Zrenjanin Tamiš Vojvodina Lehel Jedinstvo Rusanda Mladost (BD) Radnički 1911 Crvena zvezda Mladost (L) Borac Polet OFK Klek Potisje Omladinac FAM 2. Oktobar Delija Srbija Srednjobanatski okrug Zrenjanin Farkaždin\n15 .kolo PFL Zrenjanin\nCrvena zvezda 3 : 0 Delija\nMladost (L) 7 : 1 Radnički 1911\nBorac 0 : 2 Mladost (BD)\nPolet 0 : 3 Rusanda\nOFK Klek 1 : 0 Jedinstvo\nPotisje 1 : 0 Lehel\nOmladinac FAM 4 : 0 Vojvodina\n2. Oktobar 1 : 0 Tamiš\n1 Omladinac FAM 15 13 1 1 40\n2 Potisje 15 10 2 3 32\n4 Mladost (L) 15 10 0 5 30\n5 Lehel 15 7 4 4 25\n6 OFK Klek 15 7 4 4 25\n7 Rusanda 15 7 2 6 23\n8 Vojvodina 15 7 1 7 22\n9 Delija 15 7 1 7 22\n10 2. Oktobar 15 7 1 7 22\n11 Mladost (BD) 15 6 2 7 20\n12 Borac 15 5 3 7 18\n13 Tamiš 15 5 1 9 16\n14 Polet 15 2 4 9 10\n15 Jedinstvo 15 2 2 11 8\n16 Radnički 1911 (-1)\t 15 0 0 15 -1


Zelenski: Susret sa Putinom samo ako je tema okončanje rata - Telegraf.rs\nViše od 6,5 miliona ljudi napustilo Ukrajinu od početka sukoba\nRusi uvode nove kontrole kretanja u Mariupolju\nNovi napadi na Žitomir, najmanje jedna osoba poginula\nZelenski i Džonson razgovarali o ruskoj blokadi Odese\nUkrajina bi mogla da postane deo EU tek za 15 godina?\nSpecijalna operacija ruske vojske u Ukrajini danas je ušla u 89. dan.\nTokom jučerašnjeg dana Rusija je gađala ukrajinske snage vazdušnim udarima i artiljerijom na istoku i jugu, gađajući komandne centre, trupe i skladišta municije, saopštilo je u rusko ministarstvo odbrane.\nUkrajinski vazdušni komandni centar saopštio je da su ruske snage u nedelju ispalile rakete na infrastrukturne objekte u oblasti Žitomir. Tokom ruskog napada na Malin u ovoj oblasti poginula je najmanje jedna osoba, rekao je u nedelju visoki ukrajinski vojni zvaničnik.\nTakođe, ruske snage koje kontrolišu Mariupolj, počele su da zahtevaju dozvole za ulazak i izlazak automobila iz okupiranog ukrajinskog grada. Savetnik ukrajinskog gradonačelnika Petro Andruščenko je rekao da se deportacije Ukrajinaca iz regiona povećavaju.\nPremijer Velike Britanije Boris Džonson razgovarao je juče sa predsednikom Ukrajine Volodimirom Zelenskim o ruskoj blokadi Odese, najvećoj ukrajinskoj brodskoj luci. U međuvremenu, francuski ministar za evropska pitanja Kleman Bon saopštio je da bi proces pridruživanja Ukrajine Evropskoj uniji trajao najmanje "15 ili 20 godina" da se završi.\nJučerašnji dan obeležilo je i još jedno pojavljivanje obaveštajca MI6 koji iznose svoja saznanja o zdravstvenom stanju predsednika Rusije Vladimira Putina, ovog puta bivšeg šefa britanske obaveštajne službe ser Ričarda Dirlava koji je rekao da će Putin verovatno biti poslat u sanatorijum do 2023. godine.\n00:05 Lavrov: Ako Zapad želi obnovu odnosa, videćemo treba li nam\n22:59 Nebenzja: Ukrajinska sajber armija biće pretnja i za Zapad\nStalni predstavnik Rusije pri UN Vasilij Nebenzja izjavio je danas da je Zapad preplavio Ukrajinu sajber oružjem i stvara armiju hakera koji će kasnije predstavljati pretnju za Zapad.\n- Uporedo sa poplavom Ukrajine zapadnim konvencionalnim oružjem, dolazi do nekontrolisanog izdavanja sajber oružja i metoda njegove upotrebe - rekao je on na sastanku Saveta bezbednosti UN o miru i bezbednosti, preneo je TAS S.\n21:40 Zelenski: Susret sa Putinom samo ako je tema okončanje rata\n19:56 Ukrajina: Zabrana kretanja u graničnom pojasu ka Belorusiji\n19:29 Ostin: Oko 20 zemalja najavilo nove pakete pomoći Ukrajini\n- Svi ovde razumeju šta je ulog u ovom ratu - kazao je on.\n18:53 Portparolka Navaljnog pozdravlja "poštenu" ostavku ruskog diplomate\nPortparolka zatvorenog kritičara Kremlja Alekseja Navaljnog pozdravila je odluku ruskog diplomate da napusti svoju ulogu savetnika UN zbog rata u Ukrajini.\nObjavljujući kopiju izjave o ostavci Borisa Bondareva na svom Tviter nalogu, Kira Jarmiš je pohvalila diplomatu što je "jedina poštena osoba u Ministarstvu spoljnih poslova".\nСоветник миссии РФ при ООН Борис Бондарев заявил об остатке. Он написал, что современный МИД России не имеет отношения к дипломатии, а только к разжиганию войны, лжи и ненависти.\nКажется, во всем МИДе нашёлся один честный человек pic.twitter.com/7nNfgbzvqI— Кира Ярмыш (@Kira_Yarmysh) May 23, 2022\nOna je portparol najistaknutije ruske opozicione ličnosti, Alekseja Navaljnog, koji je ranije ove godine osuđen na devet godina u "kažnjeničkoj koloniji strogog režima" u Rusiji.\n18:34 Zvaničnik: Koridor za izvoz hrane samo uz saglasnost Rusije\nBilo koji koridor osmišljen da osigura bezbedan prolaz za izvoz hrane iz ukrajinskog lučkog grada Odese mogao bi da se pojavi samo uz saglasnost Rusije, izjavio je danas neimenovani zapadni zvaničnik, dodajući da to neće biti moguće bez dozvole Moskve.\nPrva potpredsednica ukrajinske vlade Julija Sviridenko pozvala je na uspostavljanje takvog koridora, rekavši da bi to pomoglo Ukrajini i pomoglo da se izbegne glad u svetu, preneo je Rojters.\n- Jasno je da Rusi dominiraju tim područjem. Za to bi bila potrebna dozvola Rusa, neka vrsta sporazuma da se to dogodi - rekao je zapadni zvaničnik, koji nije želeo da bude imenovan.\n17:57 SAD: Lideri demokrata i republikanaca o kandidaturi Švedske i Finske\nLideri demokrata i republikanaca u američkom Senatu predstavili su danas rezoluciju kojom podržavaju kandidature Švedske i Finske za pridruživanje NATO.\nZa odobravanje proširenja alijanse potrebna je dvotrećinska većina u Senatu koji ima 100 mesta, što znači da bi glas "za" trebalo da da najmanje 17 republikanaca i sve demokrate, preneo je Rojters.\nMnogi američki republikanci su sledili bivšeg predsednika SAD Donalda Trampa, lidera stranke, u nacionalističkoj spoljnoj politici, navela je agencija.\nTramp je optužio saveznike iz NATO da ne troše dovoljno na sopstvenu odbranu i da preterano opterećuju SAD.\n17:51 Ukrajina istražila 13 hiljada navodnih ruskih ratnih zločina\nDržavna tužiteljka Ukrajine Irina Venediktova rekla je da je do danas istraženo oko 13.000 slučajeva navodnih ruskih ratnih zločina.\n- Do danas imamo više od 13.000 slučajeva vezanih za ratne zločine o kojima se vodi istraga - rekla je Venediktova u intervjuu za Washington post, prenosi Reuters.\nRusija je negirala da je ciljala civile i bilo kakvu umešanost u ratne zločine dok u Ukrajini sprovodi, kako je formilisano, "specijalnu vojnu operaciju".\n17:38 I Starbaks definitivan: Odlazak iz Rusije posle 15 godina\n17:14 Zaharova: Kijevski režim legalizuje zauzimanje svoje države\n16:04 Bajden šalje svoje specijalce u Ukrajinu?\nBajdenova administracija je u ranoj fazi potencijalnog slanja snaga za specijalne operacije (SOF) u Ukrajinu za vrlo ograničenu misiju pomoći u čuvanju američke ambasade u Kijevu, prenosi CNN tvrdnje nekoliko američkih zvaničnika.\n- Ideja o korišćenju SOF-a je u veoma preliminarnim fazama i još uvek nije predstavljena predsedniku Džou Bajdenu - rekli su izvori.\nAmbasada je ponovo otvorena prošle nedelje nakon što je bila zatvorena oko tri meseca.\n15:50 Putin i Lukašenko se sreli u Sočiju\n15:34 Još jedan ruski diplomata podneo ostavku\n14:34 U napadu na Desnu poginulo 87 ljudi\nSkoro 90 ljudi je poginulo u ruskom vazdušnom napadu na selo Desna u severnoj ukrajinskoj oblasti Černigov, saopštio je ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski.\n- U napadu, koji se dogodio prošlog utorka, poginulo je 87 ljudi - rekao je Zelenski tokom obraćanja na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu.\n13:57 Ukrajinci tvrde: Putina pokušali da ubiju pre dva meseca\n13:47 Osuđeni vojnik će uložiti žalbu na presudu\nRuski vojnik osuđen na doživotni zatvor zbog ratnih zločina u Ukrajini namerava da uloži žalbu, kaže njegov advokat.\n- Ovo je najteža kazna i svaka normalna osoba bi je osporila - rekao je Viktor Ovsjanikov, prenosi AFP.\n13:33 Bajden: Rusija mora da plati dugoročnu cenu\n12:43 Kremlj zabrinut za sudbinu vojnika osuđenog na doživotnu robiju\nKremlj je "zabrinut" za ruskog vojnika Vadima Šišimarina, prvog ruskog vojnika koji je osuđen za ratne zločine u Ukraini, i tražiće načine da mu pruži pomoć, izjavio je u ponedeljak portparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov.\n- Naravno, zabrinuti smo za sudbinu našeg građanina. Nemamo mnogo mogućnosti da zaštitimo njegove interese na terenu, pošto strane institucije zapravo nemaju nikakve aktivnosti u Kijevu. Ali to ne znači da nećemo razmotriti mogućnost pokušaja preko drugih kanala - dodao je Peskov ne pojašnjavajući o kojim kanalima je reč.\n12:05 Pala prva presuda za ratne zločine u Ukrajini\n11:30 Zelenski se obraća na Svetskom ekonomskom forumu\nVolodimir Zelenski obraća se putem video linka učesnicima Svetskog ekonomskog foruma.\n11:00 Morganu Frimenu trajno zabranjen ulazak u Rusiju\n10:15 Poljska prekida uvoz ruskog gasa\n10:10 "Nećemo činiti ustupke Rusiji"\nSavetnik ukrajinskog predsednika Mihail Podoljak odbacio je prekid vatre sa Rusijom i rekao da Kijev neće prihvatiti bilo kakav sporazum sa Moskvom koji uključuje ustupanje teritorije.\n- Rat neće prestati posle bilo kakvih ustupaka. Samo će biti stavljeno na pauzu na neko vreme - rekao je on Rojtersu u intervjuu u predsedničkoj kancelariji u subotu.\n09:45 U Austriji zamrznuta 253 miliona evra ruskih oligarha\nIstražni organi uspeli su da uđu u trag u pet unosa u vlasničke knjige koji su imali za cilj, kako se sumnja, da se sakrije imovina.\nDalji slučajevi, za koje se, takođe, sumnja, na meti su istražnih organa.\n08:40 Novi Zeland šalje vojnike u Britaniju da treniraju ukrajinske trupe\n08:03 Džonson poslao otvoreno pismo Ukrajinskoj deci\nBritanski premijer Boris Džonson poslao je otvoreno pismo ukrajinskoj deci rekavši da su uzori, kako za decu, tako i za odrasle svuda u svetu.\n- Mi iz Velike Britanije vas nikada nećemo zaboraviti - rekao je on.\nOn je u pismu zatim dodao da bi u bilo kojoj drugoj godini deca izlazila iz domova i igrala se se prijateljima i uživala u onome što bi trebalo da bude bezbrižan period u njihovim životima.\nDžonson je u pismu pohvalio i ukrajinskog predsednika koga je pohvalio da je odličan vođa i heroj.\n07:35 Više od osam miliona ljudi raseljeno od početka sukoba u Ukrajini\n07:05 Jake eksplozije tokom noći u Žitomirskoj oblasti\n07:00 Zelenski: Na istoku dnevno umire do 100 Ukrajinaca\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski objavio je da svakog dana u borbama na istoku zemlje pogine od 50 do 100 Ukrajinaca. Po svemu sudeći, govorio je o vojnim žrtvama sukoba.\nNajteže borbe ovih dana vode se oko gradova Sieverodonjecka i Lisičanska u Lugansku, jednoj od dve regije koje čine pokrajinu Donbas na istoku zemlje, koju Rusi pokušavaju da osvoje.\n06:56 Putin i Lukašenko se danas sastaju u Sočiju


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "CG predvodnica procesa integracije"\n25. 09. 2020. 16:55 >> 16:52 0\nBEČIĆ - POPA\nEvropska unija (EU) prepoznaje Crnu Goru kao predvodnicu procesa integracije, značajni dio posla je već obavljen i zbog toga imate veliku odgovornost kao model drugim zemljama u regionu, rekla je šefica Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori Oanu Kristinu Popa.\nKako navode, predsjednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić primio je danas šeficu Delegacije EU.\nBečić je poželio dobrodošlicu u Crnu Goru novoj šefici Delegacije Evropske unije i izrazio zadovoljstvo što je upravo sa njom njegov prvi susret nakon preuzimanja funkcije predsjednika crnogorskog Parlamenta.\nOn je zahvalio na podršci koju je Evropska unija do sada pružila Crnoj Gori u procesu reformi i demokratizacije, čime je potvrdila da je Zapadni Balkan i dalje u fokusu Evropske unije. Posebno je naglasio da je prepoznato da je pomoć koju je Evropska unija pružila u borbi protiv epidemije COVID 19 daleko veća u odnosu na druge međunarodne organizacije.\n"Imajući u vidu složenu socio-ekonomsku i epidemiološku situaciju veoma je značajno da se što brže i efikasnije konstituiše nova Vlada. Značajno je što su moj izbor podržale manjinske partije i nadam se da će ući u novi sastav Vlade. Naš zajednički cilj je jačanje građanske države", kazao je predsjednik Skupštine.\nOn je ponovio da Sporazum koji su potpisali predstavnici koalicija nove parlamentarne većine potvrđuje da će nova vlast biti procrnogorska, proevropska, prozapadna, prograđanska i pomiriteljska. Napomenuo je da će jačati saradnju u okviru NATO-a i ubrzati proces evropske integracije, koji ujedinjuje crnogorsko društvo.\nPredsjednik je naglasio da će Skupština Crne Gore i u narednom periodu ostati otvorena za projektnu saradnju, naročito na polju nadzorne i kontrolne uloge, transparentnosti i efikasnosti.\nGovoreći o poglavljima 23 i 24 istakao je da stagnacija u integracijama nije opcija, da novi model pregovaranja daje vjetar u leđa onima koji su efikasni u sprovođenju reformi i da je pobjeda u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije jedina garancija uspješne i stabilne Crne Gore.\nBečić je zaključio da budućnost Crne Gore i Zapadnog Balkana vidi kao dio Evropske unije i da ovaj put za cijeli Region nema alternativu.\nŠefica Delegacije Evropske unije Popa je istakla da se raduje korisnoj i efikasnoj saradnji sa predsjednikom i novim sazivom Skupštine kako bi zajedno brže vodili Crnu Goru ka članstvu u Evropskoj uniji. Govoreći o posljedicama izazvanim epidemijom koronavirusa naglasila je da Evropska unija ima operativne mehanizme za podršku Crnoj Gori.\nPopa je najavila da će Evropska komisija 6. oktobra objaviti dva važna dokumenta-Izvještaj o proširenju za 2020. godinu i Plan investicija Evropske unije.\n"Evropska unija prepoznaje Crnu Goru kao predvodnicu procesa integracije, značajni dio posla je već obavljen i zbog toga imate veliku odgovornost kao model drugim zemljama u regionu. Pitanje integracija država Zapadnog Balkana i dalje je na stolu i evropska perspektiva je nešto što shvatamo vrlo ozbiljno", naglasila je Popa.\nŠefica delegacije Evropske unije čestitala je gospodinu Bečiću na izboru za predsjednika crnogorskog Parlamenta i izrazila zadovoljstvo zbog mirne tranzicije vlasti.\nSkupština Crne Gore Aleksa Bečić Oana Kristina Popa


10 dobrih razloga da kelj postane vaše omiljeno povrće - Lepota i zdravlje\n10 dobrih razloga da kelj postane vaše omiljeno povrće\nby Lepota i zdravlje | 22 aprila, 2016\nKelj je bez ikakve sumnje jedna od najzdravijih namirnica na svetu. Nepravedno zapostavljena ranijih godina, polako ali sigurno vraća se na velika vrata jer ima povoljno dejstvo na zdravlje čoveka.\nJedna šoljica kelja sadrži više vitamina C nego šoljica pomorandže, a prepun je i vitaminima A i K, a u 100 grama kelja nalazi se samo 50 kalorija, zbog čega je sve popularnija namirnica u ishrani.\nPročitajte i… 10 kancerogenih namirnica koje morate da izbacite iz ishrane!\nOva namirnica dostupna je tokom cele godine, a danas vam donosimo 10 dobrih razloga zašto bi trebalo da upravo kelj postane vaše omiljeno povrće…\nZašto bi kelj obavezno trebalo da se nađe na vašem svakodnevnom meniju pogledajte na sledećim stranama…\nKelj je prepun hranljivih sastojaka koji jačaju vaš imuni sistem, ali i pomažu u borbi protiv bakterija i virusa. Kelj je, naime, bogat karotenoidom i flavanoidom, antioksidansima koji značajno podižu imunitet, kao i vitaminima A i C. Takođe, veoma je važan u ishrani vegetarijanaca, jer sadrži više gvožđa nego šnicla govedine.\nPročitajte i… Lako do vitke linije: Domaći zeleni čips koji topi masne naslage\n2. Odličan za detoksikaciju\nS obzirom na to da je prepun sumpora i vlakana, ima veliku ulogu u održavanju jetre zdravom, ali i u detoksikaciji celog organizma. Sadrži i dosta vitamina C koji povećava razmenu materija i hidrira celo telo, a dovodi i do smanjenja nivoa šećera u krvi i gubitka težine.\n3. Poboljšava varenje i mršavljenje\nOvo povrće odličan je izbor ako ste na dijeti, ili samo vodite računa da se zdravo hranite kako biste održali vitku liniju i vaše zdravlje. U 100 grama kelja nalazi se manje od 50 kalorija i 0 grama masnoće, al i skoro 20 procenata neoprodne dnevne količine vlakana, zbog čega poboljšava varenje, smanjuje opstipaciju i snižava količinu šećera u krvi.\n4. Bolje pamćenje\nKako biste poboljšali memoriju na jelovniku što češće treba da se nađu kelj, ali i druge srodne namirnice, poput spanaća, peršuna, brokolija, kupusa, i prokelja. Sve navedene namirnice obiluju vitaminom K čije delovanje pojačava moždane funkcije i popravlja pamćenje jer čuva ćelije od oksidacije. Pored toga, kelj sadrži i veliku količinu alfa-linolenske kiseline, tip masne kiseline koja je značajna za zdravlje mozga i na taj način smanjuje rizik od razvoja Alchajmerove bolesti.\n5. Protiv raka\nPovrće iz porodice kupusa, kojoj pripada i kelj, odlični su borci protiv raka. Ovo povrće, deluje protiv raka jer sadrže diindolimetan, sulforafan i element selen. Ipak, povedite računa da ovo povrće jedete presno, ili da ga ne prokuvate, jer se dugotrajnom termičkom bradom ova dragocena jedinjenja gube.\n6. Štiti srce i zglobove\nSnaga kelja leži u skoro 45 različitih flavonoida koji imaju pozitivno dejstvo na zdravlje organizma i mogu da spreče inflamaciju u organizmu, a čak i da izleče inflamatorne bolesti, kao što su artritis, bolesti srca i neke autoimune bolesti. Kelj, takođe, uspešno snižava nivo holesterola u krvi, a taj efekat se pojačava ako ga kuvate na pari. Tokom ovog procesa se podstiče produkcija kiselina u kelju koje smanjuju nivo holesterola i to mnogo više nego kad ga jedete presnog.\n7. Zaštita zdravlja oka i vida\nKelj je prepun organskog jedinjenja zeaksantina i prirodnog karotenoida luteina koji se ponašaju poput filtera koji se nalaze u naočarima za sunce. Konzumirajući ovo povrće zapravo činite dobro svojim očima, jer ih štitite od negativnih efekata ultraljubičastih zraka.\n8. Izgradnja mišića\nZeleno lisnato povrće je vaš saveznik ukoliko ste fizički aktivni i redovno trenirate, jer će vam pomoći da izgradite mišiće i ojačate organizam. Spanać je, na primer, odličan izbor jer je pun belančevina, a telo i mišiće snabdeva vitaminom E, magnezijumom, vlaknima, vitaminom C i vitaminom B. Kelj, blitva i kupus su odličan izbor za izgradnju mišićne mase. Osim što vam u kombinaciji s trčanjem garantuje najbolje oblikovanje mišića, konzumiranje zelenog lisnatog povrća poboljšava izgled kože, kose i noktiju.\n9. Protiv celulita\nKelj je moćan saveznik u borbi protiv celulita jer je bogat vitaminom C, kalijumom i kalcijumom. Takođe, sadrži i supstance koje vezuju kalcijum iz drugih namirnica, te u sebi nosi veoma malo kalorija i ne sadrži nimalo masti zbog čega je idealan izbor tokom dijete.\nPročitajte i… Ishranom do lepog tena: Namirnice koje sprečavaju pojavu akni\n10. Zdravija koža i kosa\nKonzumirajući kelj učinićete dobro i svojoj koži i kosi. Zahvaljujući dobrom balansu omega-6 i omega-3 masnih kiselina, kelj pomaže da vaše telo bude u skladu, jako i zdravo, a samim tim ćete imati zdraviju kosu, nokte i kožu. Pola šolje kuvanog spanaća, na primer, obezbeđuje 230 procenata preporučenog dnevnog unosa vitamina A kod odraslih. Ista količina kuvanog kelja obezbeđuje 190 procenata zahvaljujući čemu se kelj uspešno bori protiv akni i svih nepravilnosti na koži. Da biste zadržali taj prelepi izgled morate da ga konzumirate bar jednom nedeljno.\nSa joga seminara Svami Šivamurti: U potrazi za odgovorom na pitanje "Šta sve srce zna?"


mere protiv virusa korona | Novosti.RS\nTag mere protiv virusa korona\nDA LI ĆE BITI POPUŠTANJA MERA? Oglasio se dr Đerlek, evo šta tvrdi\nDRŽAVNI sekretar Ministarstva zdravlja Mirsad Đerlek rekao je na RTS-u da brojke jesu dobre, ali poručuje građanima da izdrže još malo, da nema mesta opuštanju i da se pridržavaju mera, koje će verovatno ostati iste.\n26. 04. 2021. u 21:16\nLOŠE VESTI ZA TURKE: Erdogan se oglasio i saopštio narodu mračne informacije\nTRADICIONALNI VAŠAR EPIDEMIOLOŠKI RIZIK: I u aprilu bez manifestacija u Bačkoj Topoli\nNA osnovu odluke Opštinskog štaba za vanredne situacije opštine Bačka Topola, a uzimajući u obzir epidemiološku situaciju u regionu, otkazuje se Bačkotopolski vašar u aprilu.\n08. 04. 2021. u 18:09\nVELIKI USPEH ZA MALTU: Vakcinisano čak 42 odsto stanovništva\nMALTA će ovog meseca započeti postepeno ublažavanje ograničenja uvedenih radi sprečavanja širenja kovid-19, izjavio je danas premijer Robert Abela, u trenutku kada je zemlja vakcinisala protiv korona virusa 42 odsto stanovnika, što je najveća stopa u Evropskoj uniji.\n21:00 "NOVOSTI" SAZNAJU: LJajić predsednik FSS, a Mažiću suđenje?\n21:00 IZIGRALI SRBE, ALI I ARIFIJA: Albanske partije u Preševu formirale vlast bez naših sunarodnika i pobednika\n20:59 NA METI DVA REKORDA I DUPLA KRUNA: Zvezda ima priliku da nadmaši sva dostignuća u finišu ove sezone\n144 JEZIV SNIMAK TUČE SA MAČKOVOG KAMENA: Trojica na jednoga - prebijen ugledni domaćin iz Selanca (VIDEO)


Švedska povećava podršku Srbiji u oblasti zaštite životne sredine za tri miliona evra - Sweden Abroad\nŠvedska podrška zaštiti životne sredine u Srbiji\nŠvedska i Srbija imaju snažnu saradnju u oblasti zaštite životne sredine i klimatskih promena. Fokus saradnje je podrška Srbiji za EU reforme u oblasti zaštite životne sredine – za zdravlje ljudi, čistije okruženje i održivu ekonomiju. Ministar Trivan i ambasador Švedske Jan Lundin danas su potpisali dva sporazuma o produžetku dva projekta. Osim toga, Švedska je nedavno sklopila još tri sporazuma za podršku projektima koji se odnose na reformu životne sredine i klimatskih promena u Srbiji. Ukupna vrednost ovih pet ugovora je 3,6 miliona evra. Švedska podržava Ministarstvo zaštite životne sredine u oblastima koje obuhvataju: čvrst otpad, otpadne vode, hemikalije, industrijske emisije,strateško finansiranje zaštite životne sredine, kao i učešće građana u odlučivanju o zaštiti životne sredine.


NAJAVA: KONFERENCIJA ZA MEDIJE ZZZ U PETAK 28. FEBRUARA, U 10 ČASOVA – ZZZCG\nNAJAVA: KONFERENCIJA ZA MEDIJE ZZZ U PETAK 28. FEBRUARA, U 10 ČASOVA\nZavod za zapošljavanje Crne Gore privodi kraju prvu fazu Programa grantova za samozapošljavanje, prvog direktnog granta dobijenog iz pretpristupnih fondova Evropske unije vrijednog 3,5 miliona eura.\nMinistarstvo rada i socijalnog staranja, kao krovna institucija operativne strukture, obezbijedilo je Zavodu direktni grant iz pretpristupnih fondova EU. Program predstavlja dio 18 miliona vrijednog Programa EU-CG za zapošljavanje, obrazovanje i socijalnu zaštitu, koji je finansiran od strane EU posredstvom Delegacije EU u Crnoj Gori, a što je nastavak uspješne saradnje između EK i Vlade CG u ovoj oblasti.\nProgramom grantova za samozapošljavanje koordinira Ministarstvo rada i socijalnog staranja dok je ugovaračka institucija Ministarstvo finansija odnosno Direktorat za ugovaranje i finansiranje EU pomoći. Cilj Programa je podrška rješavanju problema nezaposlenosti odnosno podsticanja preduzetništva, samozapošljavanja i otvaranja novih radnih mjesta.\nBespovratna sredstva iz fondova EU, od tri do 7.5 hiljada eura, kroz tri jednogodišnja ciklusa, biće dodijeljena za minimum 400 korisnika grantova za samozapošljavanje.\nNakon donošenja odluke o dodjeli bespovratnih sredstava nezaposlenim licima sa evidencije, po prvom javnom pozivu iz oktobra 2019.godine, Zavod će sa svakim odabranim korisnikom potpisati Ugovor kojim će se definisati prava i obaveze.\nTim povodom konferencija za medije biće održana u petak, 28. februara, u prostorijama EU Info Centra, u 10 časova.\nKonferenciju će otvoriti šef Sektora za saradnju u delegaciji EU u Crnoj Gori, Herman Spitz.\nPrisutnima će se obratiti i generalna direktorica Direktorata za evropske integracije, programiranje i implementaciju EU fondova Ljiljana Simović kao i direktor Zavoda za zapošljavanje Suljo Mustafić.


melioracije Arhive - Domaćinska kuća\nSvet je u celini vrlo zabrinut činjenicom da se broj stanovnika stalno povećava a raspoloživo zemljište za proizvodnju hrane smanjuje. Ujedinjene nacije su iz tih razloga 2013. godine...\nSavremenu poljoprivrednu proizvodnju, kao i podizanje zelenih površina, danas je veoma teško zamisliti bez navodnjavanja. Sistem za zalivanje u višegodišnjim zasadima podižemo na početku, (u vreme setve ili...\nKupljeni sistemi za navodnjavanje\nZa 50 poljoprivrednika, koji se bave plasteničkom proizvodnjom kupljeni su sistemi za navodnjavanje po principu kap po kap. Ova donacija deo je budžetskih sredstva grada Novog Pazara, koja...\nĐubrenje je jedna od najvažnijih agrotehničkih mera. U odnosu na druge mere 50 % više utiče na prinos gajenih biljaka. U ukupnim troškovima biljne proizvodnje učestvuje sa oko...\nKako bezbedno transportovati pesticide\nPrvo pitanje koje se po prirodi stvari samo nameće je kako pravilno i bezbedno transportovati pesticide, zatim njihovo pravilno skladištenje i na kraju bezbedna primena. Pesticidi koji nisu...\nOsnovni zahtevi koji treba da ispune mašine za kosidbu trava su : -Univerzalnost upotrebe -čistoća reza -velike radne brzine – učinci -Jednostavno održavanje – sprečavanje zagađenja pokošene mase...\nKada je reč o poljoprivrednoh proizvodnji, postoje više faktora koji razdvajau uspešnog od onog manje uspešnog proizvođača. Izbor sorte, zemljišta, način navodnjavanja, đubrenje, nega biljaka… Sve to daje...\nPrimena zelenišnog đubriva u stalnim zasadima podrazumeva naizmenično smanjivanje redovne klasične obrade i setvu travno leguminoznih smeša. Prednosti takve obrade parcela, su višestruke od konzervacije zemljišta (sprečavanje erozije)m ...\nAnaliza zemljišta – iskustva iz prakse\nAnaliza zemljišta za potrebe ratarskih useva i voćnih vrsta nam pokazuje potrebnu količina mineralnog đubriva koja je neophodna biljkama za narednu vegetacionu sezonu tj. proizvodnu godinu, ali isto...\nKako se vrši popravka kiselih zemljišta\nZemljišta kisele reakcije u Srbiji su dosta rasprostranjena. Dugogodišnja ispitivanja pokazuju da u Srbiji ima preko 60% kiselih zemljišta i da svojom produktivnošću sve više utiču na biljnu...


Vesti online / Sport / Tenis / Đoković i Marej kao Lendl i Mekinro\nĐoković i Marej kao Lendl i Mekinro\nDuel Novaka Đokovića i Endija Mareja biće po mnogo čemu zanimljiv, a već se pojavljuju razni statistički podaci koji će biti promenjeni u nedelju.\nĐoković i Marej reprizirju nešto što se desilo 1984. godine\nJedan od njih je da će se posle pune 32 godine desiti da će se za trofej u Parizu boriti prvi i drugi reket sveta, a da nijedan od njih u dosadašnjem delu karijere nije pobeđivao na Rolan Garosu.\nPoslednji put to se desilo davne 1984. godine kada je Čeh Ivan Lendl savladao Amerikanca Džona Mekinroa sa 3:2, po setovima 3:6, 2:6, 6:4, 7:5, 7:5.\n* Neka Nole danas plače, ali od sreće\n* Amerikanac veruje u Novaka: "Udaraće jedan drugog u stomak"\n* Marej otkriva šta mu je pomoglo da dođe do finala\n* VIDEO: Došao je dan da Parižani ponovo slušaju "Bože pravde"\nTENIS Mekinro tipuje na Mareja: Endi, sad ili nikad!\nTENIS Đoković je posle 24 godine ponovio uspeh Amerikanca\nTENIS Marej "prepisuje" taktiku od Đokovića\nTENIS Engleski mediji škrtarili na rečima posle Novakove pobede


Čišćenje septičkih jama ostaviti za neki drugi jubilej\nIzvršni odbor LSVO\nLSVO \_ Vesti \_ Aktuelno \_ 2012 \_ Čišćenje septičkih jama ostaviti za neki drugi jubilej\nNovi Sad, 30. januar 2013 – Besplatno čišćenje septičkih jama nije način da se svečano proslavi 1. februar, Dan grada. To i više deluje kao uvreda, zamaskirana ostalim detaljima proslave.\nPodsetimo, imajući u vidu način na koji su u gradu obeleženi protekli praznici, a među kojima i recimo 9. novembar, kao i sredstva koja su za to izdvojena, Omladina LSV Novi Sad je gradonačelnika u otvorenom pismu 24. januara pozvala da blagovremeno i temeljno organizuje proslavu Dana grada.\nPo mišljenju građana koje su prikupili omladinci i omladinke LSV Novi Sad i predočili u tom pismu, 1. februara bi trebalo da budu besplatni, gradski prevoz, ulazi u muzeje i galerije, kao i korišćenje bazena i klizališta.\nGradonačelniku je tada sugerisano i da Novosađanke i Novosađani takođe zaslužuju i da im se tog dana omoguće besplatne turističke ture po centru grada i Petrovaradinu, kako bi se podsetili istorije svog grada. Predloženo je i da se omoguće i besplatna mesta na predstavama u Pozorištu mladih i Novosadskom pozorištu, jer će Srpsko narodno pozorište, verujemo, biti zauzeto zbog proslave ovog jubileja.\nTakođe, istaknuto je i da bi gradonačelnik trebalo da pripremi tekst Povelje slobodnog kraljevskog grada Novog Sada iz 1748. kao dokumenta koji ima veze sa istorijom našeg grada. Ukoliko to nije u mogućnosti, sigurni smo da postoji nešto slično što bi moglo i trebalo da bude i njegov prigodan poklon za goste i zvaničnike umesto primerka Dušanovog zakonika koji je nedavno delio.\nSvakako raduje odluka da parking, klizanje i plivanje 1. februara budu besplatni, da će se građanima deliti jabuke, dok je GSP našao za shodno da besplatnom vožnjom počasti one koji su rođeni 1. februara.\nIpak, odluka da se na 1. februar besplatno čiste septičke jame nam se čini neprikladnom, pa čak i uvredljivom.\nBudući da se radi o usluzi koja je važna i potrebna građanima, predlažemo da im se ona svakako omogući ali možda nekog manje značajnog jubileja, kakvih sa ovom vlašću ne nedostaje.\nPismo / Jezik\n© 2018 LSVO. Sva prava zadržana.


Mladost - Javor 1:0(0:0) foto\nStrelac: Saša Jovanović u 77.minutu\nŽuti kartoni: Odita, Nebojša Gavrić(Mladost), Terzić(Javor)\nMladost: Krznarić, Andrić, Pešić, Saničanin, Milošević B, Pejović, Tumbasević(od 57`Bojović), Radivojević(od 83`Gavrić Nebojša), Milosavljević, Odita i Jovanović(od 90`Protić).\nJavor: Đogatović, Terzić, Amanović, Karišik(od 82`Kristavao), Milović, Kiković, Mitošević, Maričić(od 68`Milanović), Eliomar(od 76`Karaklajić), Tripković i Gafurov.\nU komšijskom derbiju, koji po nepisanom pravilu biva neizvestan i sa puno emotivnog naboja, plavo-beli su ostvarili zasluženu pobedu i dva kola pre kraja regularnog dela sezone izborili plasman u plej-of, čime su ostvarili svoj zacrtani cilj pre početka prvenstva. Strelac jedinog gola na utakmici bio je Saša Jovanović u 77.minutu.\nUspeh na današnjem susretu još više dobija na značaju ako se u obzir uzme činjenica da šef stručnog štaba Mladosti, Nenad Milovanović, nije mogao da računa na štoperski par Šatara - Ivan Milošević, koji zbog kartona i povreda nisu bili u timu. Ipak, svi igrači koji su nosili plavo-beli dres na ovoj utakmici, dali su sve od sebe od prvog do poslednjeg minuta i ostvarili toliko željenu pobedu.\nPočetak utakmice pripao je domaćima, koji su već u 5.minutu pripretili preko Milosavljevića, ali je njegov šut sa 20 metara završio preko gola. Pet minuta kasnije Odita je na centru primio loptu i uposlio na desnoj strani Radivojevića, koji ulazi u kazneni prostor i šutira iskosa sa desne strane sa deset metara udaljenosti, ali pogađa spoljni deo mreže gola gostiju. U 15.minutu na polovini protivnika kombinovali su Radivojević i Pejović, potom je loptu u prostor dobio Jovanović, koji ulazi u šesnaesterac i centrira oštro po zemlji, na loptu natrčava Odita koga na ivici peterca sa leđa ruši Kiković, a sudija dosuđuje najstrožu kaznu. Minut kasnije penal izvodi Milosavljević, a Đogatović zaustavlja njegov udarac. Ovaj detalj malo je poremetio igru plavo-belih, pa se narednih desetak minuta igralo uglavnom između dva šesnaesterca. Potom su se plavo-beli konsolidovali i ponovo krenuli da stvaraju šanse. Pejović je prihvatio loptu na dvadeset metara od gola, oslobodio se čuvara i uputio lob-pas na desnu stranu na ivicu peterca, gde je Odita zahvatio volej, ali lopta je otišla preko gola. Jovanović je u 32.minutu šutirao veoma loše sa ivice kaznenog prostora, tako da je rezultat ostao nepromenjen. Samo minut kasnije gosti su došli do prilike koju su čekali celo poluvreme. Na polovini Mladosti kombinovali su Milović i Kiković, a onda je usledio pas prema Maričiću koji se našao na ivici peterca iskosa sa desne strane, oči u oči sa Krznarićem, koji zaustavlja njegov udarac i šalje loptu u korner. Igrao se 40.minut, Andrić je dodao loptu do Radivojevića, a ovaj je prihvata pravi nekoliko koraka i šutira oštro po zemlji sa 25 metara iskosa sa desne strane, Đogatović krajnjim naporom zaustavlja ovaj udarac i odbija loptu u korner. Posle izvedenog kornera, Odita šutira sa 20 metara, a lopta odlazi preko gola. U nadoknadi vremena Milosavljević je šutirao sa ivice šesnaesterca, ali lopta odlazi preko gola.\nDrugo poluvreme počelo je u potpunoj inicijativi i kontroli lopte domaćih, dok su se gosti u pojedinim periodima igre branili sa svih 11 igrača na svojoj polovini. U 50.minutu Radivojević je pronašao u šesnaestercu Milosavljevića koji šutira sa sedam metara, ali njegov udarac zaustavlja Đogatović. Veoma organizovanu i čvrstu odbranu Javora, igrači Mladosti su uspeli da probiju u 64.minutu. Bojović je centrirao sa leve strane na drugu stativu, odakle Saša Jovanović glavom vraća loptu u sredinu, na nju natrčava Odita, ali njegov udarac sa ivice peterca blokira Karišik i lopta preko gola odlazi u korner. Polovinom drugog poluvremena gosti se oslobađaju pritiska i povremeno uspevaju da ugroze gol Krznarića. U 65.minutu Terzić se oslobodio svog čuvara i uputio oštar udarac sa šesnaest metara, a lopta je završila na spoljnom delu mreže gola domaćih. Još jednu priliku za Javor imao je gafurov koji je šutirao iskosa sa desne strane, sa deset metara udaljenosti, a Krznarić krajnjim naporom izbacio loptu u korner. Mladost je mogla do pogotka u 76.minutu, kad je Jovanović prihvatio loptu na desnoj strani, prošao dva igrača i centrirao na drugu stativugde se nalazio Radivojević, čiji volej sa pet metara za malo odlazi preko gola. Ono što u prethodnom napadu nije pošlo za rukom domaćim fudbalerima, desilo se samo minut kasnije. Na centru su kombinovali Bojović i Radivojević, a onda je levonogi vezista uputio dubinsku loptu na desnu stranu, gde se za nju izmeću trojice protivničkih igrača izborio Saša Jovanović i postigao maestralan pogodak. Još jednu priliku za postizanje gola imao je Jovanović u 81.minutu kada je prošao po desnoj strani, ušao u šesnaesterac i šutirao, ali je njegov udarac Đogatović krajnjim naporom izbacio u korner. Poslednju priliku na utakmici imao je Kiković u nadoknadi vremena, koji je posle kornera uputio udarac glavom sa sedam metara, a Krznarić sigurno intervenisao.\nPored pobede i osvajanja nova tri boda, kao i plasmana u plej-of, jedan od glavnih utisaka ovog meča je publika koja je u značajnom broju došla da podrži ekipu Nenada Milovanovića i "navijački" je bodrila tokom većeg dela utakmice, što se odavno nije dogodilo. Ceo ovaj događaj uveličao je i sponzor opreme Miteks, čiju su novodizajniranu opremu na ovom meču, nosili igrači Mladosti.\nNarednu utakmicu fudbaleri Mladosti igraju u sredu 05.aprila, sa početkom u 19 časova, u Beogradu protiv Crvene Zvezde u okviru četvrtfinala Kupa Srbije.\nU prilogu pogledajte fotografije sa utakmice Mladost-Javor.\nPoslednji put izmenjeno nedelja, 02 april 2017 19:43\nViše iz ove kategorije « Vojvodina – Mladost 0:1(0:1) foto\tU sredu Kup sa Crvenom Zvezdom »


Na računima rezervi banke drže tri milijarde KM više od propisanog - Akta.ba\n05.04.2019. 08:27 / Izvor: SRNA\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da komercijalne banke drže na računima rezervi kod Centralne banke BiH tri milijarde KM više nego što je to propisano.\nDodik je podsjetio da jedinstvena stopa obavezne rezerve iznosi 10 odsto, te dodao da komercijalne banke čekaju da plasiraju ove tri milijarde KM negdje u inostranstvu.\n"Svaka država bi intervenisala, odnosno naložila bi bankama da ta sredstva plasira", rekao je Dodik za BHRT i naglasio da je BiH platila šest miliona KM za negativne kamate jer se novac drži na depozitima u inostranstvu.\nPrema njegovim riječima, za taj iznos u BiH se mogle biti izgrađene tri ili četiri škole.\nDodik je istakao da su komercijalne banke u BiH iznijele iz zemlje 363 miliona KM ostvarene prošlogišnje dobiti, te dodao da je u zadnjih 10 godina iz BiH po osnovi dobiti banaka izneseno dvije milijarde KM.\n"To je više od pomoći koju je BiH dobila. I niko se ne bavi time", istakao je Dodik, te dodao da strane banke pokušavaju u BiH da novac daju samo državnim organima, a ne privredi.\n"Ja ne vjerujem u teoriju zavjere, vjerujem u zavjeru", istakao je predsjedavajući Predsjedništva BiH.\n"Moramo da nastavimo program koji treba, ne samo da spriječi odlazak, nego da onima koji su davno otišli ponudimo uslove zbog kojih bi oni, možda došli", naglasio je Dodik, dodavši da to nije nemoguće.\nOn je rekao da za tako nešto mora postojati politički konsenzus, koji ne može da se izgradi.\nPrema riječima Dodika, prošle godine je u Republici Srpskoj zabilježeno povećanje zaposlenosti od oko četiri odsto, a BiH već ima deficit radne snage.\n"Predstoji nam borba za veće plate, ne samo u Republici Srpskoj, već i BiH. Veće plate moraju da budu obezbijeđene svim ljudima koji rade. Moramo da platimo rad", rekao je Dodik, te dodao da nema više radnika koji su spremni da rade za niske plate.\nGovoreći o putnoj infrastrukturi, Dodik je rekao da će BiH izgradnjom auto-puta Beograd-Sarajevo, uz Koridor "Pet ce", nakon dugog istorijskog perioda postati važno tranzitno područje.\nPrema njegovim riječima, put od Ljubljane do Niša biće kraći za 160 kilometara.


Tiršova 2 postaje stvarnost - EU u Srbiji | Support4Partnership\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varheji nalazi se u poseti Beogradu. U društvu predsednika Srbije, Aleksandra Vučića, obišao je gradilište dečje bolnice Tiršova 2, za koja je Evropska unija opredelila 35,7 miliona bespovratnih sredstava.\n“Važno je da ljudi znaju da je ovaj projekat zavredio veliku pažnju Evrospske unije, hoću da se zahvalim. Ovde je u pitanju ogroman novac. Hvala i komesaru Varhejiju, predsednici Fon der Lajen. Oni će dati 35 miliona evra poklona”, rekao je Vučić, dodavši da će to biti veoma moderno opremljena bolnica, namenjena svoj deci u regionu.\nVučić je nazvao radove i veličinu gradilišta impresivnim.\n“Pripremni radovi, koji su najkomplikovaniji, verovatno će biti završeni do novembra, i tada kreće izgradnja svih neophodnih kapaciteta. Ukupno će biti izgrađeno 60 hiljada kvadratnih metara”, kazao je Vučić te zaključio:\n“Beskrajno hvala na ovome, građani Srbije su zahvalni.”\nEvropska unija nikada nije podržala tako veliku zdravstvenu infrastrukturnu investiciju, istakao je komesar Varheji. On je dodao da je ovakav projekat posledica pandemije kovida, koja nas je naučila da još više cenimo zdravlje.\n“Zdravlje, pogotovo zdravlje naše dece jeste najvažnije”, rekao je komesar, te dodao da je za oko tri godine, ili manje, Tiršova 2 postati stvarnost.\n“Siguran sam da će korisnici ovo ceniti, jer ovo daje veliki doprinos gradu i državi”, zaključio je Varheji.\nDogađaju su prisustvovali i ambasador EU u Srbiji – Emanuele Žiofre, ministar zdravlja Zlatibor Lončar, ministarka za evrointegracije Jadranka Joksimović, gradonačelnik Beograda i nekadašnji direktor Tiršove, dr Zoran Radojičić, zatim zamenik gradonačelnika Goran Vesić, kao i Marko Blagojević – direktor Kancelarije za javna ulaganja, i Siniša Dučić, direktor Tiršove 2.\nPodsetimo, izgradnja nove Univerzitetske dečje bolnice Tiršova 2 počela je u oktobru u Beogradu, a završetak radova se očekuje do 2025. godine.\nStoga ovaj projekat predstavlja značajan doprinos Evropske unije bezbednosti i zdravlju dece u Srbiji.\nEU je u protekle dve decenije opremila bolnice, laboratorije, zavode za javno zdravlje i centre za transfuziju krvi i obezbedila ukupno 284 kompletno opremljena ambulantna vozila za zdravstvene centre širom Srbije, od kojih su 122 opremljena respiratorima, ključnim u borbi protiv kovida 19.


4. Zdravlje i ishrana « Najbolja Mama Na Svetu\nU ovom periodu godine mame se najčešće aktiviraju oko istraživanja cena knjiga i školske opreme, nastojanja da obnove dečiju garderobu i podsete školarce na navike vezane za školu i učenje. Neretko u svoj toj gužvi zaboravimo na savete koji mogu da pomognu da deca sačuvaju dobro zdravlje i izbegnu prehlade tokom početka školske godine.\nSvaki roditelj zna da se kafa ne daje deci ali ne znaju svi da je kofein isti kao i onaj u kafi prisutan u mnogim napitcima koje deca konzumiraju. Da li vi znate šta tačno piju vaša deca?\nIako adolescentima dim cigarete ponekad deluje kao najprivlačnija stvar na svetu jer svi u njihovom društvu puše, i iako se osećaju apsolutno nepobedivim i svemoćnim pa im ni pretnja ugroženja zdravlja ne deluje opasno, postoje načini da im pomognete da ne steknu ovu naviku. Čitaj dalje\nDeca predškolskog uzrasta spavaju 10 do 12 sati dnevno, ali nema potrebe da budete suviše strogi kada utvrđujete kojih je to tačno 10 do 12 časova. Najvažnije je da pomognete detetu da stvori dobre navike vezane za odlazak na spavanje. Ustanovite rutinu spavanja pre petog…


Akcija Narodne biblioteke u Leskovcu povodom Dečije nedelje - Televizija Leskovac\nAkcija Narodne biblioteke u Leskovcu povodom Dečije nedelje\nOve godine, Dečja nedelja 2021. održaće se od 4. do 10. oktobra pod sloganom, čija su inspiracija stihovi pesme „Dete“, našeg velikog pesnika Ljubivoja Ršumovića: „DETE JE DETE DA GA VOLITE I RAZUMETE, i biće posvećena poštovanju i zaštiti dečjih prava.\nPovodom Dečje nedelje Narodna biblioteka „Radoje Domanović“ u Leskovcu učenicima od drugog razreda osnovne škole do četvrte godine srednje škole omogućava 50 posto popusta na godišnju članarinu. Svaki učenik, koji se učlani tokom Dečje nedelje, dobiće na poklon od Biblioteke knjigu iz samostalnog izdavaštva ove ustanove i obeleživač za knjigu ili držač za tablet računare nastao 3D štampom, a koji su izradili leskovački bibliotekari.\nUpis u Biblioteku za učenike osnovnih i srednjih škola od ponedeljka 4. oktobra do subote, 9. oktobra 2021. godine na Dečjem odeljenju iznosiće 125,00 RSD, dok će na Pozajmnom odeljenju za odrasle iznositi 250,00 RSD.\nTags: DEČIJA NEDELJA, NARODNA BIBLIOTEKA\nProjekcija filma „Toma“ u Leskovcu


Prijateljska utakmica sa Bats-ima - Grofovi Novi Kneževac\nNovi član A divizije srpske Superlige u američkom fudbalu, Grofovi iz Novog Kneževca, sezonu će završiti prijateljskom utakmicom sa Bats-ima iz Segedina. Svoj prvi međunarodni meč, sa rivalima iz Mađarske, Grofovi će odigrati u nedelju sa početkom u 17 časova na stadionu FK Obilić u Novom Kneževcu.\nEkipa Segedin Bats-a osnovana 2007. godine u oktobru mesecu. Svoju prvu, prijateljsku, utakmicu odigrali su sa Tata Mustangs-ima (36:36). 2008. godine su sa još pet timova odigrali Rooki Cup i zazuzeli 3. mesto. Naredne godine, učlanili su se u MAFSZ i zajedno sa ekipom Bekescbaba Raptors odigrali Rooki Cup. 2010. godine zbog administrativne greške nisu se takmičili, ali je 15 igrača igralo za Bekescbaba Raptors-e, koji su takmičenje u II mađarskoj diviziji završili na drugom mestu i samim tim izborili baraž za popunu I divizije.\nPredsednik domaćih Dušan Perišić rekao je da će predstojeća prijateljska utakmica sa Bats-ima biti korisna za tim, koji će se susresti sa drugačijim stilom igre.\nRadujem se što ćemo u nedelju odigrati prvu međunarodnu utakmicu i veoma sam zahvalan ekipi iz Segedina što su prihvatili naš poziv. Priliku da se pokažu imaće i igrači koji su imali malu minutažu u proteklom šamiponatu. Očekujem fer i korektnu utakmicu, i naravno da se sprijateljimo sa našim komšijama i uspostavimo saradnju za neke buduće zajedničke projekte. Pozivam sve naše navijače da dođu i pozdrave momke koji izborili plasman u elitnu A diviziju Srbije.\nNajbolji juniori na okupu\nOveren plasman na finalni turnir


ZAŠTO JE OPTUŽEN DRAGOMIR PEĆANAC\nRaspravno veće je danas skinulo oznaku poverljivosti sa naloga umesto optužnice koji je podignut 21. septembra ove godine protiv Dragomira Pećanca, bivšeg obaveštajnog oficira Glavnog štaba Vojske Republike Srpske (VRS). Izjašnjavajući se jutros o navodima iz tog naloga, Pećanac je rekao da nije kriv za nepoštovanje sudazbog neodazivanja obavezujućem pozivu za svedočenje u predmetu generala Zdravka Tolimira, optuženog za genocid i druge zločine u Srebrenici i Žepi u leto 1995. godine.\nU nalogu se navodi da je Pećanac primio obavezujući poziv za svedočenje 2. septembra ove godine i da je tada izjavio da je "voljan da se pojavi pred većem" ali da ne može da svedoči iz "zdravstvenih razloga" kao i "zato što je protiv njega podignuta optužnica u Sarajevu i podneta je krivična prijava u Beogradu". Veće, međutim, napominje da Pećanac nije podneo dokumentaciju koja ukazuje na zdravstvene poteškoće i dodaje da sarajevska optužnica i beogradska krivična prijava "nisu opravdan razlog" da ne svedoči budući da mu je odobren takozvani "slobodan prolaz", odnosno garancije da neće biti uhapšen i zadržan u Hagu, niti izručen Sarajevu.\nU optužnom nalogu se takođe navodi da su predstavnici tribunalove Službe za žrtve i svedoke počeli sa pripremama za dolazak Pećanca u Hag i da su ga kontaktirali tri puta ali da je on odbio komunikaciju navodeći da neće da razgovara sa "nepoznatim osobama preko telefona". Oficir za vezu u beogradskoj kancelariji Tribunala je, potom, 12. septembra stupio u kontakt sa Pećancem kako bi se "uživo" dogovorili o njegovom putovanju u Hag i pruženim garancijama za "slobodan prolaz". Pećanac je, međutim, odbio i taj sastanak, ukazujući da će podneti prijavu protiv osoblja Tribunala. Narednog dana, optuženi je ukazao da "neće da razgovara ili da se sastaje ni sa kim iz Tribunala" poručujući predstavnicima suda da mogu da stupe u kontakt s njim samo preko lokalnih vlasti.\nTakvo ponašanje Pećanca je, po oceni veća, "opstrukcija" i predstavlja propust optuženog da odgovori na obavezujući nalog za svedočenje. Veće navodi da "ima razloga da veruje" da bi Pećanac mogao biti odgovoran za nepoštovanje suda te je zbog toga odlučilo da podigne optužnicu i naloži gonjenje. Odluka o tome doneta je većinom sudijskih glasova, uz protivno mišljenje sutkinje Nijambe/Nyambe iz Zambije.


Vučić: Neprihvatljivi, nemogući i neralni zahtevi Prištine - Glas Podrinja\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Parizu da je Srbija spremna za nastavak dijaloga ali da su zahtevi koje je na današnjem video samitu iznela prištinska strana nemogući, nerealni i neprihvatljivi.\nAlbanska strana je izašla sa zahtevima koji se odnose na očuvanje teritorijalnog integriteta Kosova i ustavne organizacije Kosova, na trajno uzajamno priznanje, članstvo u UN i da Kosovo priznaju članice EU koje to nisu učinile, a potom bi se bavili nestalima i ratnom štetom, rekao je Vučić televiziji Pink posle video konferencije o Kosovu.\n"Ja sam rekao da je Srbija spremna da razogovara ali da ne prihvata ultimatume i naređenja", dodao je Vučić.\nU Parizu je danas održan video samit o odnosima Srbije i Kosova na kojem su učestvovali predsednik Francuske Emanuel Makron, nemačka kancelarka Angela Merkel, predsednik Srbije Aleksandar Vučić, premijer Kosova Avdulah Hoti, visoki predstavnik EU za spoljne poslove Žozep Borel i specijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine, Miroslav Lajčak.\nVučić posle Pariza treba da putuje u Brisel, gde u nedelju s premijerom Kosova Avdulahom Hotijem ima zakazan nastavak dijaloga uz posredstvo EU, koji je u prekidu od novembra 2018. godine. Vučić se do sada nije sastajao s Hotijem, koji je 3. juna postao premijer Kosova.\nNajavljeno je da će na tom sastanku biti obnovljen rad na postizanju sveobuhvatnog pravno obavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa Srbije i Kosova koji treba da obuhvati sva otvorena pitanja.


A ovaj sa zvanjem rajhsmaršala, u belom paradnom odelu, kročio na tle zemlje koja je značajno doprinela slamanju carstva kome je kao vojni pilot služio u Velikom ratu.\nOd tog događaja, kada je Herman Gering prvi put kao zvaničnik Trećeg rajha posetio Kraljevinu Jugoslaviju, proteklih dana namirilo se tačno 85 godina. Zahvaljujući Istorijskom arhivu iz Užica "Blic" je došao u posed nekoliko fotografija snimljenih 16. maja 1934. na zemunskom aerodromu na kojima je ovekovečen dolazak osnivača Gestapoa, kasnije će se ispostaviti, jednog od najvećih zločinaca u istoriji čovečanstva.\n- Pripremajući izložbu o 80 pilota Kraljevine Srbije i Jugoslavije iz užičkog kraja dobili smo izuzetno vredne i nepoznate fotografije na kojima je ovekovečen prvi dolazak Geringa u Beograd. Tu kolekciju obezbedio nam je Aleksandar Ognjević, Užičanin koji živi u Beogradu, vrsni poznavalac vazduhoplovstva iz tog doba - kaže za "Blic" Željko Marković, direktor užičkog Istorijskog arhiva.\nGering 1934. godine, s njegove leve strane Viktor fon Heren\nUz svedočanstva koja datiraju iz maja 1934. tu su i fotografije sa još jednog dočeka Geringa u Beogradu. Od kada - ne zna se, tek on je u Jugoslaviju dolazio i oktobra iste godine na sahranu kralju Aleksandru Karađorđeviću. Posle ovoga Gering je u Jugoslaviji bio najmanje još jednom. Da fotografije koje će Arhiv koristiti za izložbu ne potiču sa istog događaja ukazuje jedan detalj - nemački veleposlenik u Beogradu Viktor fon Heren, koji je dočekao Geringa, u različitim je odelima.\nČim su nacisti 1933. preuzeli vlast u Nemačkoj Hitler je Geringu dodelio zvanje ministra bez portfelja i zadužio ga da rukovodi obnovom "Luftvafea", ratnog vazduhoplovstva. Kao ministar je i dočekan na zemunskom aerodromu, a prema pojedinim izvorima, u Beograd je prvi put došao da bi položio cveće na groblje nemačkih vojnika poginulim u Srbiji u Prvom svetskom ratu.\nGering u belom odelu, iza stoji general Bora\n- Teško je poverovati da je Gering došao samo da položi cveće saborcima i sunarodnicima, pre će biti da je to bio samo deo protokola prilikom posete koja je imala za cilj bilateralrne odnose, konkretno, da se vojska Kraljevine Jugoslavije opremi najmodernijim nemačkim avionima. Bilo je to vreme kada je Nemačka širila uticaj u Evropi i početak otklona Jugoslavije od vojne saradnje sa Francuskom - tumači Aleksandar Ognjević, publicista i istraživač vazduhoplovne istorije iz vremena Kraljevine Jugoslavije i Srbije.\nFotografije sa drugog Geringovog putovanja u Beograd, smatra on, ne potiču sa dolaska na sahranu kralju Aleksandru, jer je nemački zvaničnik i ovoga puta bio u belom odelu koje ne priliči tužnim povodima. Pritom niko iz odbora za doček nema crni flor ili bilo šta drugo što bi ukazalo da je posredi sahrana vladaru.\nNedugo po povratku iz prve posete Jugoslaviji Hermah Gering je bio aktivan učesnik "Noći dugih noževa", u kojoj se pokazao toliko odan Hitleru da ga je ovaj krajem 1934. proglasio za svog naslednika.\nGering sa svojim pilotom na aerodromu u Zemunu 1934.\nNijednom, barem se na fotografijama ne vidi, Hermana Geringa u Beogradu nije dočekao zvaničnik jugoslovenskih vlasti. Najpoznatije ime koje se može videti u ovoj građi je tadašnji pukovnik Borivoje Mirković, kasnije general i komandant ratnog vahduhoplovstva, jedan od organizatora puča 27. marta 1941. Na fotografijama se vide Geringov privatni tromotorni avion "junkers ju-52" koji je nosio ime "Manfred fon Rithofen" i njegov lični pilot.\nIzložbu o pilotima užičkog kraja, u kojoj će se naći Geringove fotografije, Istorijski arhiv iz Užica priprema za narednu godinu, a one će se naći i u knjizi Aleksandra Ognjevića, koja će biti publikovana 2021. povodom 80. godišnjice napada Nemačke na Jugoslaviju i podsetiti na ulogu pilota u odbrani zemlje.\nOsuđen za zločine protiv čovečnosti\nPo završetku Drugog svetskog rata Gering je osuđen za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti u Nirnberškom procesu. Osuđen je na smrt vešanjem, ali počinio je samoubistvo, popivši tabletu cijanida noć pre vešanja.


• „Sveti Đorđe” za grad Sombor i JKP Čistoća (63)\nPovodom Dana grada Kragujevca uručena su plakete Svetog Đorđa. Za afirmaciju ljudskih i humanih vrednosti priznanja su dodeljena gradu Somboru i Javnom komunalnom preduzeću Čistoća.\nU svom obraćanju zvanicama gradonačelnik Radomir Nikolić je naglasio da je prošlo najgore u finansijskoj konsolidaciji grada, a da je sada najvažniji cilj obezbediti posao za ljude. Zahvaljujući se u ime delegacije grada Nikola Pajić direktor JKP Čisotoća je između ostalog rekao da je počastvovan ovakvim priznanjem grada Kragujevca. - Znači mi ne samo kao čoveku na čelu jedne firme već i lično, jer su ovim lepim gestom ljudi iz kragujevačke Čistoće i ljudi koji danas vode grad Kragujevac pokazali da cene ono što je učinio grad Sombor i JKP Čistoća za građane Kragujevca - naveo je Pajić.\nDodelom Đurđevdanskih priznanja i nagrada na svečanoj sednici gradskog parlamenta u starom skupštinskom zdanju, obeležen je Dan grada Кragujevca. Na svečanoj sednici, zaslužnim pojedincima uručene su godišnje nagrade i priznanja u više oblasti. Zvanje zaslužnog građanina, ove godine je odlukom Skupštine grada, posthumno dodeljeno pevaču grupe Smak, Borisu Aranđeloviću.\nsavamajstor @ Čet, 12.05.2016. 06:35\nboris anđelković grad kragujevac grad sombor grupa smak jkp čistoća nikola pajić plaketa svetog đorđa privreda radomir nikolić sombor\n• Kragujevac nabavio kontejnere iz Sombora\nNovi proizvod Zastave specijalni automobili Sombor isporučen je Javnom komunalnom preduzeću Čistoća iz Kragujevca.\n- U pitanju je promotivna serija kontejnera koji su, prvi put za domaće tržište, proizvedeni u Zastava specijalnim automobilima u Somboru. Kragujevac će biti jedini grad na čijim ulicama će se naći metalni kontejneri za smeće visoke tehnologije koji su izrađeni u Srbiji. Vrednost nabavljenih sto kontejnera iznosi tri miliona dinara - objavljeno je na zvaničnom sajtu grada Kragujevca. Reč je o savremenom rešenju proizvedenom u Srbiji koje do sada nije plasirano na domaćem tržištu. Po rečima generalnog direktora grupe „Zastava vozila” Dragana Srejovića namera je da ubuduće kvalitetna domaća roba bude dostupna i našim kupcima.\nKontejnere, po osnovu poslovno-tehničke saradnje sa grčkom kompanijom „Spider”, izrađuje somborska „Zastava specijalni automobili”. Radnici fabričkog pogona u Somboru do sada su proizveli preko 15.000 jedinica. Kontejneri nove generacije do sada su se prodavali na tržištu Južne Amerike i Evrope.\nsavamajstor @ Pon, 21.09.2015. 04:32\ngrad kragujevac grčka javno komunalno preduzeće čistoća kontejneri privreda sombor spider group zastava specijalni automobili


Srbija ostvarila napredak u energetskim reformama, navode iz Energetske zajednice\nDirektor Sekretrijata Energetske zajednice Artur Lorkovski sa ministarkom rudarstva i energetike Srbije Zoranom Mihajlović, 21. februar 2022.\nDirektor Sekretrijata Energetske zajednice Artur Lorkovski rekao je 21. februara da je Srbija ostvarila veliki napredak u energetskim reformama i otvorila poglavlja koja se tiču energetike i zelene agende.\nLorkovski je to izjavio nakon sastanka sa ministarkom rudarstva i energetike Srbije Zoranom Mihajlović i šefom Delegacije EU Emanuelom Žiofreom.\nLorkovski je naglasio važnost nastavka reformi koje imaju za cilj otvaranje tržišta, kako u elektroenergetskom, tako i u gasnom sektoru, gde reforme, kako tvrdi, nisu bile dovoljno efikasne u prethodnom periodu.\n"Napredak je moguć kroz zajednički rad pod okriljem procesa koje vodi Energetska zajednica, snažnu regionalnu saradnju i sprovođenje procesa dekarbonizacije na način koji je ekonomski efikasan i u korist svih građana”, naveo je Lorkovski.\nGotovo sedamdeset odsto (68,8 odsto) struje koja se proizvede u Srbiji dolazi od uglja, odnosno iz termoelektrana na ugalj.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je u novembru 2020. u ime Srbije potpisala Deklaraciju o Zelenoj agendi za Zapadni Balkan na samitu u Sofiji. Deklaracija predviđa da zemlje kandidati za članstvo u Evropskoj uniji, kao i članice te zajednice, do 2050. godine smanje korišćenje fosilnih goriva i emisiju štetnih gasova (dekarbonizacija).\nSrbija između rudara i Zelene agende EU\nŠef Delegacije EU u Republici Srbiji Emanuele Žiofre podsetio je 21. februara da je Srbija 2021. godine otvorila klaster 4 – zelena agenda i održiva povezanost u pregovorima sa Evropskom unijom.\nIzgradnja gasovoda između Srbije i Bugarske počela je 1. februara na delu gasovoda od Niša do granice sa Bugarskom kod Dimitrovgrada.\nGasni interkonektor Srbija – Bugarska jedna je od alternativa Srbije za ruski gas, a prema ranijim istraživanjima Radija Slobodna Evropa, kroz gasovod će teći prirodni tečni gas (LNG) iz Grčke, od više dobavljača.\nVrednost projekta je 85.5 miliona evra, od čega je 25 miliona kredit Evropske investicione banke (EIB), 49.6 miliona evra su bespovratna sredstva iz IPA fonda EU, a preostalih oko 11 miliona evra biće obezbeđeno iz budžeta Srbije i sredstava Srbijagasa.


SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : Štrajk u bolnici u Požarevcu\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Pet 22 of Jan, 2021 [07:02 UTC]\nPetak 09. June 2006. [21:15:00 UTC] (3333 čitanja)\nPožarevac - Štrajk lekara u Opštoj bolnici u Požarevcu počeće u ponedeljak, uprkos najavi direktora Miodraga Ilića da će štrajkači dobiti otkaz\nTo je stav 79 lekara, farmaceuta i biohemičara, koji se mogao čuti na okupljanju potpisnika Odluke o stupanju u štrajk, održanom jutros. Kancelarija za odnose s javnošću Zdravstvenog centra saopštila je da na razgovoru direktora sa načelnicima odeljenja Opšte bolnice nije postignut dogovor vezan za štrajk, ali da je krajnji rok za to odložen za ponedeljak u osam ujutro.\nU saopštenju se kaže da je troje od osmoro prisutnih na sastanku povuklo svoje učešće u štrajku. "Ovom prilikom obaveštavaju se građani da štrajka nece biti, a da će generalni direktor shodno svojim pravima i ovlašćenjima preduzeti sve mere shodno ovoj situaciji", navodi se u saopštenju rukovodstva.\nDirektor Zdravstvenog centra Miodrag Ilić napustio je prethodni sastanak, zahtevajući da prostoriju napuste svi osim načelnika odeljenja u Opštoj bolnici. Ilić je ostao pri odluci o uručivanju otkaza. Usledio je sastanak sa načelnicima odeljenja, nakon kog bi štrajkači trebalo da se obrate javnosti.\nLekari traže smenu kompletnog rukovodstva, nezadovoljni odlukom da im se dežurstvo plaća kao smenski rad, za smenu od 17 sati nadoknada je od 400 do 600 dinara. Lekari smatraju da je poslovanje uprave Zdravstvenog centra pogubno po tu ustanovu i nezakonito. Lekari kažu da će tokom štrajka biti poštovana Uredba o minimumu procesa rada.\nLekari, farmaceuti i biohemičari kažu da su konsultovali nekoliko advokata iz Beograda i Požarevca koji se bave radnim pravom i da je štrajk najavljen u potpunosti po zakonu. Štrajkači se pozivaju na Zakon o štrajku, Zakon o zdravstvenoj zaštiti i Zakon o lekarskim komorama, prema kojima, kako tvrde, oni imaju prava da štrajkuju kao većina delatnosti u okviru grane. Kao poređenje navode štrajk lekara u Klinici "Laza Lazarević" i štrajk medicinskih sestara i tehničara u Beogradu.\nDirektor Zdravstvenog centra, Miodrag Ilić, smatra da štrajk nije zakonit, dodajući da će, ukoliko na tu meru bude prisiljen, potpisnicima Odluke o stupanju u štrajku uručiti rešenja o raskidu Ugovora o radu. Ilić kaže da dve trećine lekara, biohemičara i farmaceuta ne predstavljaju većinu zaposlenih u Opštoj bolnici.\nNačelnik Braničevskog okruga, stomatolog Živadin Jotić, obavezao se na današnjem sastanku da će Ministarstvu zdravlja preneti stavove lekara koji nameravaju da štrajkuju.\nPoslednje informacije koje smo dobili od uprave Zdravstvenog centra najavljuju smenu 26 načelnika odeljenja i prisustvo inspekcijskih službi Ministarstva zdravlja u ponedeljak ujutro, kao i uručivanje otkaza o radu lekarima koji će štrajkovati. Ilić tvrdi da ima podršku Ministarstva, dok lekari zahtevaju da se Ministarstvo pozabavi, kako tvrde, lošim i nezakonitim poslovanjem direktora i poslovodstva.\n[ Vreme izvršavanja: 0.16 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.85MB ] [ 147 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 0.38 ]


Misija je bila zakazana i ranije, a do malog odlaganja je došlo zbog zajedničke odluke Evropske svemirske agencije i NASA, koje su postigle dogovor da osim prvobitno planiranog robota, pošalju i TGM robot, koji će poneti daleko više naučnih instrumenata kadrih da potraže vodu i bilo koji dokaz da je na Marsu nekada (ili sada) postojao život.\nGlavna zvezda ekspedicije je rover „ExoMars“, visoko autonomno terensko vozilo na šest točkova, od kojih svaki ima svoj motor. Prva i poslednja dva točka mogu da se okrenu za 360 stepeni, i služe za upravljanje.\nRover može da se kreće uz nagib do 45 stepeni, i da premosti pukotinu široke 25 centimetara. Na ravnom, kreće se maksimalnom brzinom od pet centimetara u sekundi. Rover „ExoMars“ je ključan u projektu „ExoMars“, a pored svega ovoga, može da pravi bušotine, i prikuplja uzorke.\nRover će imati motor koji će se napajati preko Sunčeve svetlosti, i grejač koji će pomoći da opstane tokom mračnih i vrlo hladnih noći na Marsu. Zbog retke komunikacije koju će imati sa bazom na Zemlji, rover će imati jednu do dve misije.\nKako bude prikupljao uzorke Zemlje, naučnici će određivati odgovarajuću lokaciju za bušenje, najviše do dva metra dubine, i uzeti mali uzorak. Taj uzorak će se skladištiti u srcu robota, a kasnije biti poslat na dalju analizu.\nRover će imati komunikaciju sa Zemljom preko telekomunikacijske mreže, a moći će da se razmenjuje nekih 120 megabita dnevno. Direktan prenos podataka na Zemlju biće dosta ograničen, tek nekoliko bita u sekundi, a podaci rovera će biti ažurirani svakog jutra, sa detaljnim planom šta će rover raditi tog dana.\nJedini televizor na kom ćete želeti da gledate Evropsko prvenstvo u fudbalu, Olimpijadu i da strimujete omiljne serije i filmove\nCentralno mesto u svakoj dnevnoj sobi pripada naravno televizoru. U vreme vladavine streaming servisa, televizori su nam postali još bitniji, a dodajte tome da nas ovog leta čeka Evropsko prvenstvo u fudbalu i Olimpijada, onda je jasno da je ovo pravi trenutak za kupovinu novog TV-a.


BANATSKI KULTURNI CENTAR: август 2016\nPromocija knjiga o srpskim dobrovoljcima u Rusiji 1914–1918. u Aleksandrovu\nPromocija dve knjige o srpskim dobrovoljcima u Rusiji autora dr Milana Micića u izdanju BKC-a održana je 30. jula 2016. godine u Aleksandrovu u okviru Ilinskih dana.\nPredstavljene su knjige „Nezapamćena bitka: Srpski dobrovoljci u Rusiji 1914–1918” i „Srpski dobrovoljci 1914–1918: Životi, sećanja”.\nO knjigama su govorili urednik i izdavač Radovan Vlahović, direktor Banatskog kulturnog centra, Vesna Ćuk, direktor Biblioteke "Branko Radičević" iz Žitišta, i autor.\nU okviru programa nastupila je izvorna grupa "Zvuci s kamena".\nPovodom promocije, postavljena je i izložba o Prvoj srpskoj dobrovoljačkoj diviziji.\nAleksandrovo je selo u Banatu nastalo naseljavanjem srpskih dobrovoljaca iz Prvog svetskog rata sa područja Like i Banata, kojima je u Aleksandrovu podignuta spomen kapija. Na fotografiji Milan Micić i "Zvuci s kamena" pred spomen kapijom.\nPromocija knjiga o srpskim dobrovoljcima u Rusiji ...


BalkanMagazin :: NOVIM USLUGAMA - PROTIV KRIZE\nNOVIM USLUGAMA - PROTIV KRIZE\nutorak, 28. april 2009 13:37\nPrilagođavanjem zahtevima korisnika koji predaju veće količine pošiljka za istog primaoca, PTT Srbije otpočinje sa novom uslugom: „Post-ekspres zbirna pošiljka“. Pored toga, poštari će ubuduće preuzimati pakete teške od 10 do 20 kilograma na adresi pošiljaoca. Poštansko logistički paket je nova ponuda pogodna u predstojećoj distribuciji udžbenika koji se prodaju putem pretplate.\nDa bi se izborila sa sve većom konkurencijom na tržištu Pošta Srbije svoju ponudu obogaćuje novim Post-ekspres uslugama, uslugom takozvanog Biznis paketa a uvodi i Poštansko logistički paket.\nPošta Srbije jedno je od retkih preduzeća u Srbiji koje može da se pohvali ostvarenjem poslovnog plana i prihoda u prvom kvartalu 2009. godine, iako posluje u uslovima domaće i svetske ekonomske krize. Zbog efikasnog izvršavanja budžeta, a u skladu sa preporukama racionalizacije, korigovane su i pojedine stavke Plana nabavki za 2009. godinu, saopšteno je posle jušerašnje sednice Upravnog odbora Javnog preduzeća PTT saobraćaja Srbije.\nNa sednici kojom je predsedavao prof. dr Dragoslav Šumarac naglašeno je da će se nastaviti sa investiranjem u tehnološke projekte, kao i sa agresivnijim nastupom na tržištu, zarad vraćanja poslova koje je preuzela nelegalna konkurencija.\nPTT saobraćaja Srbije uvodi nekoliko novih servisa, namenjenih, pre svega, velikim korisnicima. Kako bi se izborila sa konkurencijom na tržištu, Pošta Srbije uvodi nove Post-ekspres usluge. Blagovremenim prilagođavanjem zahtevima korisnika, koji predaju veće količine pošiljka za istog primaoca, PTT Srbije otpočinje sa novom uslugom: „Post-ekspres zbirna pošiljka“.\nU saopštenju sa sednice UO PTT Srbije istaknuto je da je reč o fleksibilno integrisanoj poštanskoj ponudi, po pristupačnoj ceni. Korigovane su i pojedine cene za dopunske i posebne usluge, a utvrđeni su i novi popusti na količinu: 15 odsto za prijem više od 7.000 pošiljki mesečno, odnosno 20 odsto za više od 10.000 pošiljki.\nNovina je i usluga Biznis paket. Poštari će ubuduće preuzimati pakete teške od 10 do 20 kilograma na adresi pošiljaoca, a potom ih prenositi i dostavljati na adresu primaoca. Sve u roku od 24 časa, a uslov za ovaj servis je da pošiljalac predaje najmanje sto takvih paketa mesečno. Takođe uvodi se i Poštansko logistički paket sa označenom vrednošću. Reč je o čitavom setu usluga: marketinška kampanja, poručivanje i obrada porudžbina, prevoz, skladištenje, komisioniranje, pakovanje, prenos paketa teških do 31,5 kilograma, sačinjavanje prateće dokumetacije, otprema i postupak sa vraćenim paketima. U PTT saobraćaja Srbije očekuju da ova nova ponuda bude iskorišćena u predstojećoj distribuciji udžbenika, koji se prodaju putem pretplate.


DRUMSKI TRANSPORT - Teritorija Kosova ima adekvatnu putnu infrastrukturu za razvoj različitih poslovnih aktivnosti. Putna mreža se sastoji od 630km glavnih puteva.\nŽELEZNIČKI SAOBRAĆAJ - Kosovo ima 330 km sistema železnica koji pokriva celu teritoriju Kosova povezuje sever -jug i istok-zapadu.\nVAZDUŠNI SAOBRAĆAJ - Kosovo ima jedan jedini aerodrom, Aerodrom Priština " Adem Jashari", koji je jedan od najprometnijih aerodroma u regionu. Ovaj aerodrom nudi prevoz do najvažnijih evropskih centara, ali i u Americi.


Ekonomija - datum: 2017-10-21 MONTENEGROERLAJNS OD 2016. GODINE UOPŠTE NE IZMIRUJE OBAVEZE PREMA DRUGOM DRŽAVNOM PREDUZEĆU\nMA ne plaća usluge Aerodroma Aerodromima ostali dužni 12,5 miliona Podaci o fakturisanim i neizmirenim obavezama Montenegroerlajnsa prema Aerodromima pokazuju da je nacionalni avio-prevoznik od 2016. godine platio samo 13 hiljada od ukupno 12,55 miliona eura, koliko je bio obavezan\nMontenegroerlajns (MA) duguje Aerodromima (ACG) ukupno 24 miliona eura, a gro duga je napravljen u poslednje dvije godine. Prema podacima o fakturisanim i neizmirenim obavezama nacionalnog avio-prevoznika, u koje je „Dan” imao uvid, Montenegroerlajns je u poslednje dvije godine izmirio samo 13 hiljada od ukupno 12,55 miliona eura.\nIsti podaci pokazuju da je u poslednjih pet godina napravljen dug od 17 miliona. U tom periodu Aerodromi su fakturisali 35,8 miliona obaveza, od čega je plaćeno 8,8 miliona, dok je 9,8 miliona iznosio popust koji je davan za MA od 2012. do 2016. godine. Poslednje dvije godine, u kojima dug prema Aerodromima nije izmirivan, za MA nije bilo posebnog popusta.\nNa čelu MA prošle godine je bila Daliborka Pejović, dok je od januara vođenje tog preduzeća preuzeo pomoćnik ministra finansija Nikola Vukićević. Nova uprava uporno je potencirala kako bolje posluje nego lani i da su minus smanjili za nekoliko miliona.\nOsim što MA poslednje dvije godine Aerodromima ne plaća za usluge, državno preduzeće koje posluje profitabilno nedavno je Montenegroerlajnsu dalo garanciju za kredit od 2,3 miliona eura. Taj iznos predstavlja profit Aerodroma koji ide u budžet države. Vlada je, međutim, odlučila da taj novac bude garancija za MA prilikom uzimanja kredita kod Hipotekarne banke.\nTo je nedavno objelodanio potpredsjednik SDP-a Raško Konjević. Još ranije, polovinom godine, „Dan” je objavio da je država iz tekuće rezerva za MA uplatila 2,2 miliona, što je kasnije potvrdio i Konjević, koji je uspio da dobije internu informaciju Vlade u vezi sa pomoći, odnosno pozajmicom koju je država dala MA.\nVlada je Montenegroerlajnsu dala 2,2 miliona, uz sporazum da taj novac vrate u 24 rate tako što će svakog mjeseca, počevši od septembra, plaćati 95 hiljada eura. MA je prvu ratu u septembru platio, dok je prošle sedmice iz Ministarstva finansija saopšteno da iz te kompanije još nijesu uplatili drugu ratu.\nKonjević je po osnovu oba slučaja tražio od Specijalnog državnog tužilaštva da ispita kako su pare date Montenegroerlajnsu. On tvrdi da su ti vidovi pomoći protivni Zakonu o kontroli državne pomoći, jer MA ne može da dobija pomoć države do 2022. godine, iz razloga što je državnu pomoć dobio 2012. godine, pa nema pravo na nju narednih deset godina.\nDug MA prema Aerodromima je ekvivalentan iznosu koji to preduzeće treba da izdvoji za rekonstrukciju aerodroma u Tivtu. Naime, rekonstrukcija bi trebalo da košta 54 miliona, od čega bi Evropska banka za obnovu i razvoj pozajmila 30 miliona, dok bi Aerodromi iz svojih sredstava finansirali 24 miliona.\nTo preduzeće je lani imalo profit od 3,9 miliona i godinama posluje pozitivno.\nMA i Aerodromi su u stopostotnom vlasništvu države, a za ta dva preduzeća nadležno je Ministarstvo saobraćaja. Ministar saobraćaja do novembra prošle godine bio je Ivan Brajović, a potom je taj resor preuzeo Osman Nurković.


Sporazumu Srbija – Kosovo Nedostaje Okončanje Njihovog Sukoba - Alon Ben-Meir\nSporazumu Srbija – Kosovo Nedostaje Okončanje Njihovog Sukoba\nNedavnom sporazumu između Kosova i Srbije o normalizaciji ekonomskih odnosa između dve zemlje, koji je postignut posredstvom SAD-a, nedostaje neophodan proces pomirenja, koji bi vodio do potpunog priznanja nezavisnosti Kosova od strane Srbije. Neki elementi sporazuma o ekonomskoj normalizaciji su pozitivni, uključujući i operacionalizaciju mirovnog autoputa i pruge između Prištine i Merdara, deljenje jezera Gazivode/ Ujmani i istraživanje njegove upotrebe kao pouzdanog izvora vode i energije, kao i dobijanje finansijske podrške od Međunarodne američke korporacija za finansijski razvoj i Izvozno-uvozne banke Sjedinjenih Država (EXIM) za gore navedeno. Ovi i drugi projekti će stvoriti mogućnosti za posao za nekoliko hiljada Kosovara i ublažiće neke od ekonomskih poteškoća u zemlji.\nNažalost, sporazum će se pokazati površnim, ne samo zato što ne zahteva od Srbije da prizna Kosovo, u jednom trenutku u budućnosti, već čak ni ne obavezuje Srbiju da se odrekne svoje nelegitimne kampanje povlačenja priznanja protiv Kosova. Činjenica da se Srbija složila da „će se uzdržati od formalnog ili neformalnog zahtevanja od bilo koje nacije ili međunarodne organizacije da ne prizna Kosovo [Prištinu] kao nezavisnu državu“, samo su prazna obećanja. Beograd zna da će Rusija uložiti veto na bilo koju rezoluciju Saveta bezbednosti Ujedinjenih Nacija o priznanju Kosova, a koji je najbitnije međunarodno telo.\nOno što je takođe uznemirujuće jeste da u sporazumu postoji nekolicina sporednih stvari koje su osmišljene da ojačaju Trampovu reputaciju u njegovoj borbi na izborima, a koje su malo ili nimalo povezane sa sukobom između Srbije i Kosova. To uključuje uzajamno priznanje između Izraela i Kosova, što od Prištine zahteva da otvori svoju ambasadu u Jerusalimu, čemu se EU oštro protivi, slažući se da označi Hezbolah kao terorističku organizaciju. Šta više, pored ovih margina, u sporazumu nema ničeg što već nije bilo u izradi ili što nije u potpunosti dogovoreno pre američkog učešća. Na kraju krajeva, sporazum nije ugovor; bilo koja od zemalja može odustati od njega bez bilo kakvih kazni.\nObično je Tramp fiksiran na ekonomski razvoj kao da je panaceja koja može rešiti sve sukobe, bez obzira na istoriju, psihološku dimenziju (koja i dalje posebno progoni Kosovo) i preovlađujuće kontradiktorno političko okruženje sa kojim žive i nastavljaju da ga prihvataju. Sukob između Izraela i Palestine daje jedan primer. Na Ekonomskom samitu i Bahreinu, dogovoreno je da će Palestinci dobiti veliki ekonomski paket kao deo procesa koji vodi ka miru; međutim, bio je neuspešan jer je ignorisao prethodne i sadašnje ekonomske odnose između dve strane i nije učinio ništa kako bi rešio njihov sukob.\nSukob između Srbije i Kosova je duboko urezan u njihovoj psihi, i dok god bude odsutno istorijsko pomirenje, nijedna količina ekonomske normalizacije neće ublažiti duboko ukorenjeno nepoverenje i njihove osnovne zahteve. Da bi se sukob okončao, mora svakako da postoji proces pomirenja, a ekonomska normalizacija je samo jedan od preduslova da takav proces bude uspešan.\nMeđutim, proces pomirenja mora biti usredsređen na trajno odricanje Srbije od kampanje za povlačenje priznanja protiv Kosova. Jednostavno obustavljanje takve kampanje na godinu dana, kako je sporazumom predviđeno, pokazuje odsustvo posvećenosti Srbije da prizna Kosovo sada ili bilo kada ubuduće.\nPremijer Kosova Hoti je napravio užasnu grešku što ovaj uslov nije učinio preduslovom za bilo koji sporazum sa Srbijom. I zaista, koja je poenta razvijanja ekonomskih odnosa, kada Srbija može ponovo nastaviti sa svojom kampanjom povlačenje priznanja? Hotijev neuspeh da insistira na ovom zahtevu, ruga se celom sporazumu, koji Srbiji donosi ekonomsku korist, a od nje ne zahteva nikakvo obavezivanje (od ključne bitnosti za pomirenje i izgradnju poverenja) da okonča svoju zlokobnu kampanju. Ekonomska normalizacija, treba da se tretira samo kao prvi korak u procesu pomirenja koji mora biti zasnovan na sledećem, kako bi se došlo do uzajamnog priznanja:\nPrvo: Ljudima i robi treba omogućiti slobodno kretanje preko granice, u oba pravca, kako bi se povećala interakcija između ljudi, što bi postepeno pomoglo zaceljenju rana i negovanju uzajamnog poverenja. Srbi koji su s prezirom gledali na kosovske Albance, moraju se preorijentisati na novu realnost. Jednako tretiranje njihovih suseda ključno je za pomirenje, posebno jer je Srbija veća, imućnija i vojno superiornija od Kosova. Kosovo ne može pregovarati dok kod je u poziciji slabosti i činiti bilo kakve značajne ustupke, bez negodovanja javnosti.\nDrugo: Sporazum o slobodnoj trgovini od vitalnog je značaja ne samo za proširenje i poboljšanje odnosa od kojih obe strane mogu imati velike koristi, već za maksimalizaciju efikasnosti i proizvodnje predmeta jedinstveno dizajniranih za izvoz u drugu zemlju. Šta više, bez tarifa na svu uvoznu robu, ona će postati pristupačnija i imaće veću potražnju. Uvođenje tarife od 100 procenata na srpsku robu uvezenu na Kosovo, koja je u međuvremenu ukinuta, pruža užasno iskustvo iz kojeg bi obe države trebale izvući poučnu lekciju.\nTreće: Srbija mora da prizna i prihvati odgovornost za ratne zločine koje je počinila protiv Kosova tokom rata 1999. godine. Bez takvog priznanja ne može se održati nikakva ekonomska normalizacija ili bilo koja druga interakcija na bilo kom društveno-političkom nivou. Srpska zverstva i užas koji su kosovski Albanci preživeli tokom rata neće nestati samo zbog ekonomske normalizacije. Srbija treba da se ugleda na Nemačku. Da Nemačka nije priznala zločine protiv čovečnosti učinjene tokom Drugog svetskog rata, nikada ne bi uspela da ukloni stravičnu istorijsku mrlju, a kamoli da se integriše u evropsku zajednicu i postane jedan od najviših lidera EU.\nČetvrto: EU posmatrači moraju biti uključeni u proces „lociranja i identifikovanja ostataka nestalih lica… i identifikovanja i sprovođenja dugoročnih i trajnih rešenja za izbeglice i interno raseljena lica“, kako je predviđeno sporazumom da bi se obezbedilo rešavanje ove dugotrajne i bolne ratne rane, što je od suštinske važnosti za pomirenje. Srbija je u prošlosti bila suzdržana u tom pogledu, plašeći se da će otkrivanje masovnih grobnica pružiti dodatni dokaz da je zapravo počinila ratne zločine velikih razmera. Nadzor je neophodan kako bi se osiguralo da prošlost bude otkrivena i da rane mogu početi da zarastaju.\nPeto: Nakon ovog procesa, Srbija se mora obavezati da će priznati Kosovo kao nezavisnu državu u roku od tri do četiri godine, tokom kojih bi mnoga sukobljena pitanja trebalo rešiti direktnim pregovorima. Kada bi pregovori bili u ćorsokaku, EU bi posredovala u svakom neslaganju, posebno zato što obe zemlje žele da se integrišu u EU. Okončanje njihovog sukoba uz doprinos EU pomoglo bi olakšavanju sporazuma, što je preduslov za integraciju.\nKonačno, Srbija mora prihvatiti nepovratnu realnost da je Kosovo nezavisna država i da ne može ništa učiniti da promeni tu realnost. Više od 110 država je priznalo Kosovo, uključujući i SAD i većinu zemalja članica EU. Vreme je da Beograd prestane da sanja o Kosovu kao da je još uvek, ili da može da se povrati, kao jedna od njegovih pokrajina.\nSrbija, kao i Kosovo, ipak veoma dobro zna da su njena buduća sigurnost i prosperitet u EU. Stupanje u dobronamerne pregovore o rešavanju njihovih sukoba s ciljem postizanja uzajamnog priznavanja otvoriće novi horizont za obe zemlje, gde će one moći da rastu i cvetaju i gde će mladim generacijama pružati budućnost punu nade, umesto da bude zarobljena u prošlosti.\nErdoganova mizoginija prevazilazi njegovu moralnu dekadenciju\nErdoganova odluka da povuče Tursku iz Konvencije Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama, iz 2011. godine, je do sada najprezriviji zaokret koji je preduzeo protiv žena Činiti pogrešno pravičnim Teško je pronaći nešto prezrivije od iznenadne Erdoganove odluke da povuče Tursku iz Konvencije Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja…\nаприл 19, 2021 Read more\nKorupcija, razlog zbog kojeg Balkan ne ulazi u EU\nAlon Ben-Meir (Alon Ben-Meir) i Arbana Xharra (Arbana Džara) Šest zemalja Zapadnog Balkana – Srbija, Bosna i Hercegovina, Kosovo, Makedonija, Crna Gora i Albanija su „zarobili“ korumpirani političari, povezani i sa organizovanim kriminalom. Ove činjenice su dokumentovane i raznim međunarodnim izveštajima, koji izazivaju veliku zabrinutost kod zvaničnika EU u vezi sa procesom daljeg proširenja. Očekuje…\nјануар 9, 2019 Read more


Bez zakona nema naknadi za majke – Portal Bar\nBez zakona nema…\nBez zakona nema naknadi za majke\nNaknade po osnovu rođenja troje i više djece nijesu vraćene, već su za tu namjenu samo obezbijeđena sredstva u budžetu, a da bi se novac isplaćivao korisnicama potrebno je usvojiti novi zakon ili izmijeniti postojeći Zakon o socijalnoj i dječjoj zaštiti, ukazuju sagovornici Dana.\nUsvajanje novog ili izmjene postojećeg zakona neizvjesni su jer Demokratski front, koji je uslovljavao usvajanje budžeta amandmanom kojim bi se obezbijedilo 25 miliona za naknade majkama, bojkotuje rad Skupštine.\nPredstavnicima Vlade taj amandman u ovom trenutku bio je neprihvatljiv, ali su pristali na njega pod pritiskom DF-a.\nPravnik Budislav Minić kaže da DF čini sve da se konfrontira Vladi, ali i koalicionim partnerima. Odbili su i refinansiranje kineskog kredita pa će Crna Gora uskoro morati da plati 29 miliona eura, a taj novac se mogao zadržati i možda baš preusmjeriti za majke. On ističe da u političkim okršajima i manipulacijama stradaju građani, a u konkretnom majke dovode u zabludu da su im naknade vraćene.\n“Opet imamo manipulaciju sa majkama kao i kod usvajanja zakona kada je DPS sa Bošnjačkom strankom izmanipulisao te žene dajući to pravo što širem krugu njih, a potom im ukinuo to pravo unesrećivši hiljade porodica, gdje su neke žene davale i otkaze da bi dobile nadoknadu. Sada je saigrač DPS-a drugi, a to je DF koji plasira narativ da su vratili naknade majkama, a nijesu već je to samo stavljeno kao stavka u budžetu, a da bi majke zaista dobile nadoknadu mora se usvojiti novi zakon. Kako da se usvoji kada su oni napustili parlament tjerajući inat Vladi i koalicionim partnerima, a preko leđa građana”, upozorio je u izjavi za Dan Minić.\nPravnik Đorđe Blažić ističe da verbalna manipulacija postoji, jer usvajanje zakona o vraćanju nadoknada i obezbjeđenje sredstava nijesu ista stvar. On ističe da je bitna stvar koliko je novca usvojeno i da li će zakonsko rješenje koje treba da se usvoji primjenjivati retroaktivno.\n“Mi sad možemo samo da gatamo šta će se desiti u ovoj lavini političkih previranja i nestabilnosti koje imamo. Budžetski sredstva mogu da se predvide, ali bez usvajanja zakona konkretno nema naknada”, ukazuje Blažić.\nOn objašnjava da je bitno obezbjeđenje sredstava i to je dobar prvi korak ka rješavanju problema.\n“Ipak, mi imamo jednu jezičku manipulacuju da su naknade vraćene, a nisu, jer nema zakona za to. Političari vole teatralnost”, upozorava Blažić.\nPoslanik DF-a Slaven Radunović u izjavi za Dan navodi da oni nisu zauvijek napustili parlament, te da donošenje zakona kojim bi se naknade majkama vratile zavisi od dogovora parlamentarne većine. Kaže da sve zavisi od svih aktera i da vjeruje da se dogovor može postići, a ako se ne postigne, zna se šta ide.\n“Država ne može ovako da funkcioniše, treba da sjednemo i dogovorimo se oko svega, a to zavisi od svih nas u parlamentarnoj većini”, smatra Radunović.\nPredstavnica majki Željka Savković kaže da je obezbjeđivanje 25 miliona za naknade buđenje pravde i očekuje od političkih predstavnika d a se dogovore i rade u interesu građana.\n“S obzirom na to da treba da se donese poseban zakon kojim će biti regulisan povraćaj stečenog prava, koji je neustavno oduzet od 22.051 majke, očekujemo da će se što prije sjesti da se uradi zakon da bi i majke što prije ostvarile stečeno pravo i počele da primaju naknade. Majke očekuju da skupštinska vladajuća većina počne da se ponaša u skladu sa svojim ovlašćenjima. Pravnici i ekonomisti iz redova vladajuće većine, pošto su već usvojili amandman, što hitnije treba da sjednu za sto i urade zakon kojim bi se ispravila nepravda načinjena majkama”, očekuje Savković.\nO diskriminaciji se mogu pisati naučni radovi\nPravnici Minić i Blažić smatraju da se sa eventualnim vraćanjem nadoknada majkama može očekivati ponovo priča o diskriminaciji, jer teško da sve žene mogu biti obuhvaćene. Minić kaže da je to realna priča i da će se sigurno ako jedna grupa žena dobije nadoknadu druga žaliti i dovoljno je da se podnese jedna inicijativa Ustavnom sudu da se sve opet obori.\n“Pored diskriminacije, tu je i drugi problem, finansijska situacija. Ne postoji gori momenat u finansijskom smislu za dodatno opterećenje za budžet od krize u kojoj smo ocjenjuje”, Minić.\nBlažić ističe da podržava nadoknade za majke, ali da argument diskriminacije sigurno možemo očekivati ako se izostavi neka fupa žena. Poručuje da se o diskriminaciji u konkkretnom slučaju mogu raditi naučni radovi\nHumanitarni koncert u Paserelli za liječenje Dimitrija...\nZbog radova moguće zamućenje vode u naselju...


SAD će donirati dodatnih 308 miliona dolara humanitarne pomoći Afganistanu, objavila je Bijela kuća 11. januara, čime će ukupna pomoć Washingtona toj ratom zahvaćenoj zemlji od oktobra dostići 782 miliona dolara, prenosi redakcija Radija Slobodna Evropa (RSE) na engleskom.\nSaopštenje je stiglo istog dana kada su Ujedinjene nacije pozvale na pomoć od 5 milijardi dolara za Afganistan ove godine kako bi se spriječila humanitarna katastrofa.\nDodatna pomoć Agencije Sjedinjenih Američkih Država za međunarodni razvoj (USAID) biće distribuirana preko nezavisnih humanitarnih organizacija i obezbjediće smještaj, zdravstvenu zaštitu, hitnu pomoć u hrani, vodu, sanitarne i higijenske usluge, rekla je portparolka Bijele kuće Emily Horne.\nOnda je dodala da Washington šalje milion dodatnih doza vakcine protiv koronavirusa Afganistanu, dosada ukupno 4,3 miliona.\n"SAD su posvećene podršci afganistanskom narodu i nastavljamo da razmatramo sve opcije koje su nam dostupne. Uz narod Afganistana smo", rekla je Horne.\nEkonomija Afganistana je u slobodnom padu otkako su talibani preuzeli vlast u avgustu nakon što su srušili bivšu vladu koju je podržavao Zapad, u trenutku kada su se povlačile snage predvođene SAD-om nakon 20-godišnjeg angažmana.\nUN su, u svom najvećem apelu za jednu zemlju, 11. januara saopštile da je u Afganistanu potrebno 4,4 milijarde dolara, kao i dodatnih 623 miliona dolara za podršku milionima Afganistanaca koji se nalaze van njegovih granica.\n"Puna velika humanitarna katastrofa se nazire. Moja poruka je hitna: nemojte zatvarati vrata narodu Afganistana", rekao je šef UN za pomoć Martin Grifits.\nPrema podacima UN, 23 miliona, ili 55 odsto stanovništva Afganistana - suočava se sa ekstremom glađu, sa skoro 9 miliona u opasnosti od gladi tokom zime.