Advokat lidera SPO obavestio Viši sud u Podgorici\nDrašković odustaje od\nPostupak oko pokušaja atentata u Budvi vodi se u Beogradu. Spisi o tom slučaju biće dostavljeni Okružnom sudu u ponedeljak\nPODGORICA (Beta) - Advokat predsednika Srpskog pokreta obnove Vuka Draškovića Dragoljub Todorović obavestio je istražnog sudiju Višeg suda u Podgorici Radomira Ivanovića da njegov klijent odustaje od krivičnog gonjenja osumnjičenih za pokušaj ubistva Draškovića u Budvi.\nKako navode podgoričke "Vijesti", Todorović je rekao da je Drašković odustao od gonjenja u Crnoj Gori zato što se krivični postupak za pokušaj ubistva u Budvi vodi u Beogradu. List piše da će sudija Ivanović spise o tom slučaju dostaviti Okružnom sudu u Beogradu u ponedeljak.\nOsumnjičeni za napad na Draškovića, braća Ivan i Milan Lovrić, Vladimir Jovanović Japanac, kao i pokojni Mile Luković Kum i Dušan Spasojević Šiptar gonjeni su po privatnoj krivičnoj tužbi predsednika SPO-a, pošto je zamenik višeg tužioca prošle godine odustao od njihovog gonjenja.\nDrašković odustaje od gonjenja atentatora\nKriminalistička policija Beograda privela trojicu dilera\nIncident u SO Smederevska Palanka\nJoš nije pronađeno telo Jožefa Ištvana (44) iz Subotice\nPriča iz Palate pravde: Kažnjen zbog priče o preljubi


Manastir Manasija - Serbia-touroperator\nManastir Manasija ili Manastir Resava, sa crkvom Sv. Trojice, jedan je od najznačajnijih spomenika srpske srednjovekovne kulture i najznačajnija građevina koja pripada takozvanoj „Moravskoj školi“. Smešten je u srcu Šumadije, na samo 30 km od auto-puta Beograd-Niš i danas predstavlja jedan od najposećenijih srpskih manastira. Manastir Manasija je sagrađen početkom XV veka, pre turskog pohoda na Evropu, kao vojno utvrđenje sa kulama i bedemima koji su u krug opasani rovovima. Dvostepeni odbrambeni sistem sa 11 kula, među kojima se posebno isticala Despotova kula, kasnije je primenjen i prilikom izgradnje čuvene Smederevske tvrđave na Dunavu.\nPodni mozaici i freske, kao i sami građevinski objekti Manasije, predstavljaju posebnu retkost u srednjovekovnoj arhitekturi i starom srpskom slikarstvu. U Manasiji se nalaze sačuvani ostaci stare trpezarije i biblioteke, u kojoj je bila smeštena prepisivačka radionica, daleko poznata kao Resavska škola. U njoj su se okupljali učeni monasi, pisci, prevodioci, književnici i prepisivači, koji su ukrašavali rukopise i knjige, zbog čega je manastir predstavljao simbol duhovnosti i prosvećenosti tokom nekoliko narednih vekova. Po pravilima Resavske škole radilo se u manastirima Hilandar, Pećka patrijaršija, Dečani, a uticaj se osećao i u drugim pravoslavnim manastirima Makedonije, Bugarske, Rumunije i Rusije.\nU blizini manastira Manasija nalazi se i Resavska pećina, jedna od najstarije otkrivenih, i svakako najimpozantnijih pećina u celoj Srbiji. Resavska pećina ima status zaštićenog spomenika prirode, uključujući i neposrednu okolinu površine 11 hektara.\nIzleti koji obuhvataju manastir Manasija:


Vulin o hapšenju Jovičića: Akcija trajala mesecima, policija zadovoljna dokazima - N1\nVesti Autor:FoNet, Beta04. jun. 202108:47 > 08:5834 komentara\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je da je hapšenje predsednika opštine Palilula i visokog funkcionera Srpske napredne stranje Aleksandra Jovičića jasna poruka da nema zaštićenih i da "nema te partijske knjižice" koja će nekog zaštititi.\n„Vučić predsednik svih Srba“\nVulin je izjavio, reagujući na kritike zvaničnika Bosne i Hercegovine, da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić predsednik svih Srba i da je njegovo pravo i obaveza da razgovara sa njima kada im je teško.\nBošnjački član Predsedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović kritikovao je u „paternalistički“ odnos Srbije prema BiH nakon sastanka Vučića sa političkim predstavnicima Republike Srpske u Beogradu povodom imenovanja novog visokog predstavnika u BiH Kristijana Šmita, za koje rukovodstvo RS navodi da je učinjeno bez rezolucije Saveta bezbednosti UN.\n„Aleksandar Vučić je sakupio sve predstavnike Srba u Republici Srpskoj, iz vlasti i opozicije, što nije lako. A to može da uradi samo predsednik svih Srba“, kazao je Vulin za RTS.\nOn je odbacio navode o paternalističkom ponašanju prema BiH i naveo da Srbija samo vodi računa šta se dešava sa Srbima u toj zemlji.\n„Džaferović je dolazio u Novi Pazar i razgovarao sa Sulejmanom Ugljaninom koji je govorio da treba otcepiti takozvani Sandžak, niko mu ni reč nije rekao“, dodao je Vulin.\nAleksandar JovičićAleksandar VulinhapšenjeSNS


Župljanin se izjasnio da nije kriv\nRTV Pink\t22.07.2008 02:09\nBosanski Srbin Stojan Župljanin se u Haškom tribunalu izjaznio da nije kriv ni po jednoj od tačka optužnice.\nU prvom pojavljivanju pred Haškim tribunalom, 23. juna, Župljanin se nije izjasnio o krivici za zločine u Bosanskoj krajini 1992, ali je optužio vlasti Srbije da su nameravale da ga ubiju zajedno sa preostalim beguncima. Tada je sudija Ole-Bjorn Stole odložio njegovo izjašnjavanje o krivici za 30 dana. Župljanin je pred sudom 23. juna potvrdio svoj identitet, ali je prethodno optužio vlasti u Srbiji da su nameravala da ga ubiju, kao i preostale optužene koji su još na slobodi - Radovana Karadžića, Ratka Mladića i Gorana HAdžića. Po njegovim rečima, o tome su se dogovorili Tadić, Koštunica, Bulatović i Vukčević koji su na sastanku pre četiri godine zaključili da je u najboljem interesu Republike Srbije i Republike Srpske da mi budemo likvidirani . On je svojoj braći Mladiću, Karadžiću i Hadžiću zaželeo da zauvek ostanu na slobodi . Župljanin (56) je optužen za progon, istrebljenje i ubistvo, mučenje, okrutno postupanje, nehumana dela, deportacije, bezobzirno razaranje naselja i verskih i kulturnih objekata. U sedam tačaka, na teret mu se stavljaju zločini protiv čovečnosti, a u šest kršenja zakona i običaja ratovannja. Prema optužnici, Župljanin je kao načelnik Centra službi bezbednosti u Banjaluci bio najviši policijski oficir u samorpoglašenoj Autonomnoj Regiji Krajina i zapovedao je policijskim snagama koje su od aprila do decembra 1992. počinile zločine nad nesrbima. Ti zločini su, kako se navodi u optužnici, počinjenji s namerom da se od Muslimana i Hrvata etnički očisti područje Bosanske krajine, koje bi zatim bilo uključeno u novu srpsku državu. Tribunal je Župljanina optužio 1999, a optužnica je objavljena 2001. godine. Župljanina su 11. juna u Pančevu uhapsile vlasti Srbije, zatim prebacile u Hag.


Britanski eksperti: Nema razloga za sumnju u “Sputnjik V” - Top Portal\nNaslovnica Vijesti Svijet Britanski eksperti: Nema razloga za sumnju u “Sputnjik V”\nOn je naglasio da pokazatelji “Sutnjik V” i drugih vakcina šalju “zaista važno saopštenje za naučnike u oblasti zdravstva u cijelom svijetu” o mogućnostima borbe protiv ove bolesti uz pomoć vakcinisanja.\n“Ne vidim razlog za sumnju u rezultate… Slažem se da su prvobitni rezultati izazivali sumnju, ali ja mislim da je to zato što su bili neosnovani. Objavili su ih prerano. Mislim da će to biti korisna vakcina”, naglasio je profesor virusologije britanskog univerziteta Redinga Jen Džons.\nKako je saopštila televizija, pozitivne ocjene naučnika zasnovane su na informaciji o ponovljenim uspješnim manifestacijama “metode adenoviruske isporuke” na koju se bazira vakcina koju je napravio naučni institut “Gamaleja”. Pri tome ranije nije bilo poznato da li će virus korona pokazati otpor, naglasila je televizija. Ipak, prema riječima Evansa, pozitivni rezultati drugih farmaceutskih kompanija ubjeđuju da ruski preparat ima perspektivu.\nEvans je skeptičan odnos u svijetu protiv ruske vakcine objasnio “većom transparentnošću” procesa u SAD i Evropi.\nPrethodni članakCVIJANOVIĆ, DODIK I VIŠKOVIĆ UPUTILI TELEGRAME SAUČEŠĆA POVODOM SMRTI MIRJANE PAROVIĆ\nNaredni članakKon: Naš zdravstveni sistem nije pred “pucanjem”


U Srbiji je u 2018. obavljeno ukupno 14,5 miliona specijalističkih pregleda u državnoj praksi, što govori da je u proseku svaki građanin dvaput posetio lekara specijalistu.\nZakazivanje specijalističkih pregleda bilo bi brže i efikasnije, kada bi lekar opšte prakse bio u obavezi da u roku od 24 sata zakaže pacijentu specijalistički pregled kroz sistem IZIS (Integrisani zdravstveni informacioni sistem). Ukoliko za narednih 30 dana ne bi bilo slobodnih termina, pacijent bi mogao odmah da zakaže pregled u privatnoj praksi, uz propisanu refundaciju troškova.\nTo je predlog Sive knjige zdravstva, a nadovezuje se na NALED-ov predlog mera za smanjenje posledica drugog talasa bolesti COVID-19 i uključivanje kapaciteta privatnih zdravstvenih ustanova za pregled pacijenata kako bi se rasteretili državni domovi zdravlja i bolnice i svi pacijenti dobili zdravstvenu pomoć u ovom trenutku. Kako je prioritet zaustavljanje epidemije, ovom preporukom se smanjuje i rizik od širenja virusa jer se smanjuje pritisak na čekaonice ustanova, a važna je za unapređenje efikasnosti zdravstva i nakon pandemije.\n- Nadamo se velikim promenama u narednom periodu s obzirom na to da iz Vlade Srbije najavljuju da je digitalizacija zdravstva jedan od glavnih reformskih prioriteta. Zbog toga je važno naglasiti značajne pomake kao što su uvođenje eRecepta koje je samo na štampanju obrazaca donelo uštede od dva miliona evra, a tokom prvog talasa pandemije i eDoznaka koje su značajno olakšale i zaposlenima i poslodavcima da dođu do ovih potvrda i to je pravac kojim je potrebno nastaviti – kaže Una Ljubičić, predsednica Saveza za zdravstvo u NALED-u.\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut“ u Srbiji je u 2018. obavljeno ukupno 14,5 miliona specijalističkih pregleda u državnoj praksi, što govori da je u proseku svaki građanin dvaput posetio lekara specijalistu.\nPrema broju uputa koji su se izdavali kroz IZIS, pre pojave COVID-19, najtraženiji su bili specijalisti interne medicine i oftalmolozi – u proseku 6.720 odnosno 5.882 puta dnevno. Zatim slede fizikalna medicina i rehabilitacija, otorinolaringologija i ortopedska hirurgija i traumatologija, za koje se izda između 3.600 i 4.700 uputa na dnevnom nivou.\nKako navodi Ljubičić, u Srbiji ima gotovo 15.000 lekara specijalista - najviše internista (2.037), pedijatara (1.690), i ginekologa i akušera (1.116). Iako brojevi ukazaju da bi pacijenti trebalo bez problema da zakažu termin u kratkom roku, dešava se da na pojedine preglede čekaju i po par meseci, zbog deficita određenih specijalizacija, opreme ili neravnomerne raspodele kadrova po regionima.\nTrenutna praksa nalaže da izabrani lekar u slučaju da nema slobodnih termina u IZIS-u, izdaje papirni uput bez napisanog termina, nakog čega pacijenti nastavljaju da zovu i obilaze šaltere različitih zdravstvenih ustanova kako bi zakazali specijalistički pregled. Često se dešava da ih ne prime sa uputom bez napisanog termina, zbog čega se i po više puta vraćaju kod izabranog lekara i tako izgube dragoceno vreme i sebi i lekaru.\nKada bi IZIS funkcionisao na predloženi način, građani bi u roku od jednog dana znali da li u javnim ustanovama ima termin za njihov pregled i ako ne, mogli bi odmah da zakažu u privatnoj praksi i da im se za to refundiraju troškovi.\nPravovremeno definisanje procedura u zdravstvu u kriznim situacijama, pre svega...Pročitaj vest\nKako omogućiti lakši i jeftiniji pristup zdravstvenoj zaštiti,...Pročitaj vest


Memorandum o saradnji Subotice, Sombora i Kanjiže | (Vesti - 23.11.2011) Subotica\nMemorandum o saradnji Subotice, Sombora i Kanjiže\n23.11.2011 u 18:27h\nGradonačelnik Subotice Saša Vučinić, gradonačelnik Sombora Nemanja Delić i predsednik opštine Kanjiža Mihalj Njilaš potpisali su u Somboru Memorandum o razumevanju sa USAID projektom održivog lokalnog razvoja, radi planiranja i realizacije projekata lokalnog ekonomskog razvoja, koji su od zajedničkog interesa i koristi. Memorandumom je predviđeno da dva grada i opština zajedno sa predstavnicima civilnog sektora zajednički planiraju, sprovedu i prate projekte ekonomskog razvoja. Ovo partnerstvo realizuje se u okviru petogodišnje USAID inicijative za održivi lokalni razvoj vredne 22 miliona dolara.\nKanjiža, Sombor i Subotica se pridružuju poslovnom sektoru i organizacijama civilnog društva u okviru USAID-ovog projekta - inicijative za održivi lokalni razvoj, kako bi pospešili razvoj u regionu. Kako je istaknuto prilikom potpisivanja ugovora, ova dva grada i opština su prepoznale mogućnost saradnje na nekoliko međuopštinskih inicijativa koje će uticati na život građana i prihode u njihovim zajednicama. Neke od njih se odnose na jačanje poljoprivredne proizvodnje, uticaj na njen razvoj, smanjenje migracija sa sela u gradove i razvoj ruralnih područja.\nPartnerstvo između Kanjiže, Sombora i Subotice, se organizuje u okviru petogodišnje USAID inicijative za održivi lokalni razvoj vredne 22 miliona dolara. Cilj projekta je da podrži partnerstva između lokalnih vlasti, biznisa i organizacija civilnog društva kako bi se objedinila znanja i resursi opština i stvorili povoljniji uslovi za investicije i ekonomski rast.\nPartnerstvo uspostavljeno u Somboru je peto međuopštinsko partnerstvo formirano u okviru ovog USAID-ovog projekta. Ukupno će biti formirano 12 partnerstava širom Srbije. Ostalih sedam biće formirano do kraja godine, a svako će biti sačinjeno od najmanje tri opštine, odnosno grada, lokalnih kompanija i civilnog društva.\nPostavljeno pre 2937 dana i 22 časa


Rusija poziva zemlje NATO da pažljivo analiziraju Putinov predlog - Sputnjik Srbija\n17:30 28.10.2020 Preuzmite kraći link\n„Za početak apelujemo da se bar pažljivo analizira i prouči ruska inicijativa. Spremni smo da razjasnimo naše predloge. I dalje smo otvoreni za konstruktivan rad na minimiziranju negativnih posledica raskida Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa na osnovu principa jednake i nedeljive bezbednosti i uravnoteženog uračunavanja interesa strana. Računamo na to da zemlje NATO pokažu odgovornost, a posebno Nemačka“, ističe se u saopštenju.\nPutinova izjava se odnosi na praktične mere koje bi direktno doprinele uklanjanju zabrinutosti kako kod Rusije, tako i kod država NATO-a, ističe rusko Ministarstvo. S tim u vezi, u saopštenju se navodi da je „u najmanju ruku čudna“ teza portparolke Ministarstva spoljnih poslova Nemačke Andree Zase koja je rekla da Putinova inicijativa nije ništa novo.\nRuska strana smatra da je „apsolutno nekorektna“ tvrdnja nemačke portparolke o tome da je Rusija „sama izašla“ iz Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa.\n„Smatramo da je važno, pre svega, da ukažemo na to da je apsolutno nekorektno govoriti o istupanju Rusije iz Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa. Nismo ništa preduzimali u tom smeru. Iz sporazuma su se jednostrano povukle SAD, zbog čega je sporazum prestao da važi. Rusija je ostala u potpunosti privržena Sporazumu o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa tokom čitavog perioda kada je bio na snazi i do poslednjeg momenta je neprekidno ulagala napore da se sporazum sačuva. Da bi smo rešili postojeća protiv-potraživanja izneli smo brojne inicijative, čija bi realizacija, ubeđeni smo, omogućila da se sporazum sačuva“, navodi se u saopštenju pres-službe ruskog Ministarstva.\nRuska strana navodi da su takve izjave tipičan primer pristrasne i faktički „refleksne“ reakcije, kada ni ne pokušavaju da se udube u ruske predloge.\nRanije je predsednik Rusije Vladimir Putin rekao da je Moskva spremna da u evropskom delu zemlje ne raspoređuje rakete 9M729, koje Vašington krivi za narušavanje Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa. Ali to je moguće samo pod uslovom uzajamnih koraka zemalja NATO-a, upozorio je šef države. Portparolka Ministarstva spoljnih poslova Nemačke Andrea Zase u ponedeljak je izjavila da te izjave „nisu novost“ i da su poznate Berlinu.\nSAD, sporazum o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa, Rusija


Imami u Indoneziji hoće da regulišu ponašanje na internetu\nod Admin taj Sub 23 Maj 2009 - 16:46\nOko 700 imama se danas okupilo u najmnogoljudnijoj muslimanskoj zemlji - Indoneziji, kako bi razmotrili mere koje će njihovim sledbenicima zabraniti odlazak na internet zbog flerta ili radnji, koje po njihovim rečima mogu da ohrabre vanbračne veze.\nFejsbuk je naveo da je Indonezija, zemlja od 235 miliona stanovnika, imala u 2008. od svih zemalja jugoistočne Azije najveći broj novih korisnika te društvene mreže, odnosno 831.000 novih korisnika.\n"Muslimanske verske vođe smatraju da je potrebno doneti edikt o korišćenju interneta, jer onlajn odnosi mogu da odvedu u požudu, koja je zabranjena u islamu", rekao je predstavnik islamske škole, koja je domaćin današnjeg okupljanja imama.\nOn je objasnio da će svim zainteresovanim biti dozvoljeno da i dalje budu članovi društvenih internet mreža, ali da su nužni vodiči za krstarenje internetom kako bi se očuvale islamske vrednosti.\nEdikt verskih vođa neće imati nikakvu zakonsku težinu, ali može ga podržati moćni Savet Ulema, takozvanih eksperata u religiji, koji je nedavno izdao zabrane protiv pušenja i joge.\nMnogi muslimani su odani pravilima koje nameće Savet, jer se nepoštovanje fatve ili religijskih edikata smatra grehom.\nPredsedavajući Savetu Ulema, Amidan naveo je da je porast broja korisnika Fejsbuka u Indoneziji "kontraverzna tema među muslimanskim liderima", kao i da podržava zabranu zbog mogućih seksualnih sadržaja.\n"Ljudi koji koriste Fejsbuk mogu biti navedeni na neukusno, pornografsko ćaskanje", rekao je Amidan i dodao da su verske vođe zabrinute da bi deca mogla da imaju pristup "nepropisnim sadržajima" na Fejsbuku.


Pulski SDP tvrdi kako njegovi članovi neće prijeći u novu stranku - Index.hr\nPulski SDP tvrdi kako njegovi članovi neće prijeći u novu stranku\nPREDSJENIŠTVO Gradske organizacije SDP-a Pule ograđuje se od aktivnosti vezanih uz mogući osnutak nove stranke Istarskih socijaldemokrata u Puli, rekao je potpredsjednik pulskoga SDP-a Denis Martinčić na današnjoj konferenciji za novinare u Puli.\nČlanovi pulskoga SDP-a neće pristupiti Istarskim socijaldemokratima bez obzira na to što je predsjednik pulskoga SDP-a Livio Bolković jučer najavio da će dio članova pulskoga SDP-a prijeći u novu stranku, rekao je Martinčić govoreći na konferenciji za novinare o zaključcima sinoćnjeg sastanka Predsjedništva pulskoga SDP-a.\n"Ograđujemo se od takvih izjava Livija Bolkovića, koji je time nanio štetu ugledu naše stranke u Puli. Za takav istup on će morati snositi političke posljedice", rekao je Denis Martinčić.\nOn je potvrdio da je Bolković najavio neopozivu ostavku na dužnost predsjednika pulskoga SDP-a.\nMartinčić je izrazio žaljenje zbog toga jer je Bolković, "bez obzira na sve, dao velik doprinos u afirmaciji SDP-a" na tom području.\nU novu stranku Istarskih socijaldemokrata, čiji su osnutak najavili Livio Bolković i predsjednik IDF-a Luciano Delbianco, trebali bi, prema najavama, ući IDF, dio pulskoga SDP-a te neki bivši članovi IDS-a.\nPotpredsjednica pulskoga SDP-a Vera Radolović, govoreći o koaliciji SDP-a i IDS-a u osmoj izbornoj jedinici, istaknula je kako se nada da će IDS biti vjerodostojan politički partner na tom području.


Proces evropskih integracija većina građana vidi kao isključivo političku stvar, dok je drugi aspekt, koji podrazumeva reformu na nivou samog društva, i gde su glavni akteri upravo građani, manje vidljiv i dostupan.\n„Evropski put Srbije“, „pregovori sa Evropskom unijom“, „reforme i još reformi“, „Evropa to traži od nas“, „prijem Srbije u EU“, „otvaranja/zatvaranje poglavlja“, samo su neke od fraza koje u medijima stalno čujemo, a vrlo često ne razumemo u potpunosti, niti smatramo da nas se tiču. Iako su lokalne zajednice mesta gde se potrebe i interesi građana direktno susreću sa evropskim integracijama, najmanje su uključene u ovaj proces, te građani ne osećaju da se promena zaista događa.\nStudija nudi pregled dosadašnjih istraživanja, kao i analizu postojećih strategija i normativnog okvira. Takođe, u studiji se analiziraju kapaciteti i znanja lokalnih aktera za učešće u pregovorima, na osnovu čega su kreirane preporuke za napredak u ovom procesu.\nNamenjena je kako lokalnim samoupravama, organizacijama civilnog društva, i medijima, tako i svim građanima i građankama koji žele da razumeju proces pristupanja EU, i da u njemu aktivno učestvuju.\nStudija je kreirana za potrebe projekta „Glas zajednica o EU integracijama − podsticaj dijalogu OCD i lokalnih vlasti oko javnih politika“.\nAutori su samostalni konsultanti Tamara Branković i Mirko Popović.\nStudiju možete preuzeti na linku\nIzvor: Medija i reform centar\n← POZIV ZA PODNOŠENJE PREDLOGA PROJEKATA\nUčešće građana u procesu donošenja… →


Baobab predstavlja "Brooklyn-Arilje" i najavljuje novi album - NekiRok\nAriljska grupa Baobab predvođena gitaristom i pevačem Mišom Petrovićem predstavlja novi singl “Brooklyn-Arilje” i najavljuje album za kraj godine.Pesma je dostupna na zvaničnim bandcamp i Youtube kanalima benda, a od 9. jula i na svim digitalnim platformama.\n“Baobab nastavlja kao trio u svojoj električnoj formaciji. Nenad Božić koji je bio u grupi poslednje 4 godine odlučio je da ode svojim putem i mi mu želimo svu sreću i uspeh.Pesma “Brooklyn-Arilje” je prva snimljena i biće deo albuma koji će nadamo se izaći do kraja godine. Studio OFF je i ovoga puta bio dobar domaćin.U ovoj pesmi, glavni junak se budi u Arilju ali sećanje na noć u Bruklinu je toliko jako da on veruje da je pronašao rupu u vremenu i da je u isto vreme na dva u svemu različita i daleka mesta. Ipak, zaključuje da je dobro biti budan bilo gde… Rokenrol ima tu snagu. Naravno, to je njegov osećaj a vi dragi slušaoci pustite muzici da vas vodi gde god,” kaže Mišo Petrović.


Mazda 323 FastBreak 1.3 vs Renault Megane 1.4 16V - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Mazda 323 FastBreak 1.3 vs Renault Megane 1.4 16V\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju mali porodični automobil i koriste oblik karoserije hečbek sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Mazda, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 75ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 98ks koji potpisuje Renault.\nČinjenica da je Renault dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, možemo smatrati prednošću, jer su 4 osvojene zvezdice za bezbednost bolje nego neizvesnost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju mali porodični automobil, što u principu znači neku osrednju poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Povrh toga, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, francuski automobil nudi marginalnu razliku od 1% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, francuski automobil ostavlja protivnika daleko iza sebe po pitanju bezbednosti, čime se nameće kao jedini izbor čak i bez razmatranja drugih aspekata ovog duela. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Renault ostavlja konkurenta u oblaku prašine, nametnuvši se na taj način svakom entuzijasti. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Renault. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Takođe, imate priliku da za samo dva minuta saznate koji bi to automobil, kada se sve uzme u obzir, za Vas odabrao naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Kolumne & novosti: Studenti uzvraćaju udarac voditeljki Hepija zbog uvrede o 1.000 dinara\nStudenti uzvraćaju udarac voditeljki Hepija zbog uvrede o 1.000 dinara\n„Vi znate da bi studenti za hiljadu dinara uradili šta god. Svaki student će da izađe gde mu kažete, date mu hiljadu dinara, pojaviće se gde god, na Gazeli ili gde god…“, rekla je voditeljka jutarnjeg programa na režimskoj TV Happy Aleksandra Brčić, odgovarajući prvom na listi za poslanike “Moramo“ Aleksandru Jovanoviću Ćuti, na konstataciju da su studenti izlazili na blokade širom Srbije.\nJovanović Ćuta ju je prekinuo i rekao da treba da je bude sramota što vređa studente, i da će svoje reči morati da objasni onima koje vređa, na šta je Brčić rekla da studente ne vređa, i da će u sledeću emisiju dovesti studente koji će te njene navode potvrditi.\nOn ju je i upitao da li je tu rečenicu dobila od Aleksandra Vučića.\nReagujući na ove navode studentkinja arheologije na beogradskom Filozofskom fakultetu Maša Bogović kaže da je „tužno to što osoba koja radi na nacionalnoj frekvenciji ima tako ružno mišljenje o mladim ljudima“.\n„Umesto ovakvih izjava, produktivnije bi bilo da podstakne mlade ljude na promene, jer bi mi ipak trebalo da budemo pokretači pozitivne struje“, rekla je Bogović.\n„Nekorektna izjava pre svega, a posebno iz razloga što je upućena studentima, koji su nažalost tradicionalno i neretko sinonimi za siromašniji sloj društva. Siguran sam da studenti, mladi pre svega, ne zastupaju “plaćene” ideje i nametnute stavove, već one za koje smatraju da su ispravni. Uostalom, iako možda nemaju novca, studenti imaju nešto što se novcem ne može kupiti, a to je obrazovanje, mladost i budućnost“, kaže za Danas Miroslav Dešić, predsednik Studentskog parlamenta na beogradskom Fakultetu političkih nauka (FPN).


Hodočasnici iz Beograda stigli ispred Nikšića\nFoto: Novosti online/M.Drobnjak\nFebruar 21, 2020 17:47\nOni bi večeras u grad pod Trebjesom trebalo da stignu oko 19, najkasnije oko 20 časova.\nKako su naveli u videu koji su objavili Goran Pajović, danas pauzira zbog jakih bolova.\nU Nikšiću je najavljen spektakularan doček a vitezovi očekuju sličan doček onom koji im je priređen u Pljevljima.\nJuče su hodočasnici prevalili jednu od najtežih ruta preko Durmitora po hladnom vremenu i uz padavine. Ipak kako se njihovo hodočašće približava cilju sve su čiliji i brže hodaju. Danas su, kako se može videti na snimkum koji su objavili na društvenim meržama, smogli snage, posle prepešačenih 400 kilometara, čak i da potrče i to na usponu od sela Kruševice prema tunelu Vojnik, ali i da se se penju uz strminu van puta, kako bi bar malo skratili put i izbegli kruženje po velikom broju krivina koje vode ka pomenutiom tunelu.\nRama: Dobra vest da nema prepreka za kosovske kamione 12\nCG: Još tri potvrđena slučaja, ukupno 123 osobe obolele 8\nKod mosta "Bratoljub" počela izgradnja graničnog prelaza 19\nMilošević: Iz Srbije se vratila većina crnogorskih državljana 19\nČetiri nova slučaja korona virusa u BiH, ukupno 424 16\nTužna sudbina Ivone iz Ugljara 9436\nPriština ukida platni promet na severu, zabranjuje ulazak srpskih funkcionera i vozila sa srpskim tablicama? 7661\nSKANDALOZNO: Srbi cinkarili Srbe na severu KiM! 6589\nSedmogodišnja devojčica ostala sama u autobusu kad su joj kosovski policajci bez objašnjenja odveli oca! 4612\nMađarski sud doneo odluku o izručenju Ljubiše Manitaševića Kosovu 4517


Niška televizija » Održano takmičenje izviđača „Kup Kralja Petra Prvog“ (VIDEO)\nObjavljeno 22.09.2013. 19:51\nTagovi: Kup Kralja Petra Prvog, takmičenje izviđača\nTradicionalno ekipno orjentaciono takmičenje izviđača “Kup Kralja Petra Prvog” okupilo je izviđače iz pet gradova Srbije. Ovakva takmičenja promovišu zdrave načine života i očuvanje životne sredine, kažu u gradskoj opštini Palilula.\nMladi izviđači takmičili su se u različitim disciplinama, od orjentacije u prirodi do izrade čvorova. Na 29. ekipnom takmičenju Srbije “Kup Kralja Petra Prvog” učesnici su pokazali bolje rezultate u odnosu na prethodne godine.\nU kategoriji starije planinke pehar je odnela ekipa Trol iz Bora, od starijih izviđača najbolja je bila ekipa Panteri, takođe iz Bora, a od mlađih izviđača izdvojile su se Nišlije sa ekipom Leptirice. U opštini Palilula kažu da odred izviđača “Kralj Petar Prvi” tradicionalno promoviše zdrave vrednosti kod mladih ljudi.\nNa ovogodišnjem Kupu učestvovalo je 17 ekipa iz 5 gradova Srbije, od kojih je 11 iz Niša.


Novi pogon Atlantik Grupe - Nira Press\nPočetna » Novi pogon Atlantik Grupe\nNovi pogon Atlantik Grupe\nAtlantik Grupa otvorila je 16. marta novi savremeni pogon za proizvodnju energetskih pločica u Industrijskom parku Nova Gradiška\nInvesticija je vredna 13 miliona evra, a reč je o asortimanu sportske prehrane i objedinjavanju ukupne proizvodnje ovog asortimana u sopstvenim proizvodnim kapacitetima.\n– Izuzetno smo ponosni zbog činjenice da je fabrika završena za samo deset meseci, za šta smo zahvalni velikom trudu naših zaposlenih i partnera. Ovaj projekat je primer mogućnosti efikasnog investiranja u Hrvatskoj, u čemu smo imali veliku potporu lokalne zajednice i državnih institucija, kao i finansijskih partnera, pre svega Evropske banke za obnovu i razvoj – izjavio je na otvaranju Emil Tedeski, predsednik uprave Atlantik Grupe.\nProjekat je finansiran sredstvima kompanije i kreditom EBRD-a, a Nova Gradiška je izabrana kao najpovoljnija investiciona destinacija u konkurenciji više od 90 lokaliteta.\nAtlantik Grupa je s brendom Multipauer vodeći evropski proizvođač sportske prehrane koja se najvećim delom proizvodi u Atlantikovoj fabrici u okolini Hamburga, kao i u Rogaškoj Slatini. Ova investicija predstavlja nastavak konsolidacije proizvodnih kapaciteta, pa se od sada i asortiman energetskih pločica radi u sopstvenom pogonu.


eKapija | Interkonektivni dalekovod između Srbije i BiH počeće da radi 2020. - Procenjena vrednost investicije za srpsku deonicu oko 500.000 EUR\nIzvor: eKapija | Petak, 05.01.2018.| 12:05\nInterkonektivni dalekovod 110 kV između Trafostanice Srebrenica i Trafostanice Ljubovija mogao bi da bude pušten u rad tokom 2020. godine, saznaje eKapija. Naime, prema podacima koje smo dobili od preduzeća Elektromreža Srbije, koje je u Srbiji zaduženo za izgradnju ovog dalekovoda, njegova deonica - od Ljubovije do državne granice sa BiH, u dužini od 2,6 km, trebalo bi da bude završena u jednoj građevinskoj sezoni, odnosno tokom 2019. godine.\nDa bi i radovi u BiH trebalo da budu završeni u istom periodu, odnosno dalekovod pušten početkom 2020. godine, za naš portal su potvrdili i u preduzeću Elektroprenos BiH. Kako nam je rečeno, oni su uradili trasu dalekovoda na svojoj teritoriji, u dužini od 6 km. Na redu je izrada glavnog projekata, a radovi bi mogli da počnu 2019.\nPrvi koraci u realizaciji tog projekta napravljeni su u novembru 2016, potpisivanjem Sporazuma o namerama između preduzeća Elektromreža Srbije, Elektroprenos BiH i Nezavisnog operatora sistema u BiH. Projekat, odnosno energetska interkonekcija Srbije i Bosne i Hercegovine preko ovog dalekovoda, jedan je od planova o kojem je bilo reči na prvom zajedničkom sastanku Vlade Srbije i Vijeća ministara BiH, u novembru 2015. godine.\nSama realizacija projekta u Srbiji i Bosni i Hercegovini je, kako je za eKapiju rečeno u Elektromreži Srbije, krenula početkom 2017, projektantskim radom na izborima trasa dalekovoda.\nDalekovod je sada trasiran, sledi izrada tehničke dokumentacije, a onda i gradnja.\nIzgradnju dalekovoda u Srbiji, od Ljubovije do granice sa BiH će se finansirati iz sredstava Elektromreže Srbije, dok deo u BiH finansira Elektroprenos BiH.\nOkvirna vrednost investicije u Srbiji procenjena je na oko 500.000 EUR, rečeno nam je u Elektromreži Srbije.\n- Ipak, u ovom trenutku, pre nego što je završena tehnička dokumentacija za izgradnju dalekovoda, nije moguće precizno proceniti konačnu budžetsku vrednost, već se ona može dati na osnovu tržišnih iskustava iz prethodnih sličnih projekata. Tako smo došli do navedene cifre - kažu za naš portal u Elektromreži Srbije.\nPribližno isti iznos, odnosno oko milion konvertibilnih maraka, potreban je i za gradnju dalekovoda u BiH, potvrđeno nam je u preduzeću Elektroprenos BiH.\nDeonica u Srbiji\nU Srbiji će se navedeni dalekovod prostirati od Ljubovije do granice sa BiH. Krajem novembra 2017, Skupština opštine Ljubovija počela je i prve konkretne aktivnosti na tom projektu, donošenjem odluke o izradi Plana detaljne regulacije za izgradnju dalekovoda 110 kV Ljubovija-granica BiH. PDR je završen i od 11. januara naći će se na ranom javnom uvidu, nakon čega će svi zainteresovani imati 15 dana da daju svoje komentare i sugestije.\nIzvod iz PDR-a\nUkupna dužina dalekovoda u Srbiji, prema ovom planu, u koji je eKapija imala uvid, je 2,6 km. Kako je navedeno u tom dokumentu, obuhvat plana je na teritoriji Ljubovije, od Trafostanice do granice sa BiH. Dalekovod dalje nastavlja do Trafostanice Srebrenica.\nOvim planom je definisanisana trasa, određen prostor za javne namene (stubna mesta), zaštitni koridor dalekovoda, kao i pravila uređenja i pravila građenja i funkcionisanje ostalih namena. Definisan je i način ukrštanja sa ostalim infrastrukturnim sistemima, kao i uslovi i mere zaštite životne sredine, prirode i kulturnog nasleđa.\nKako je u izrađenom dokumentu navedeno, izgradnjom dalekovoda bio bi rešen problem radijalnog napajanja transformatorskih stanica TS Srebrenica, TS Krupanj i TS Ljubovija. Takođe, rešio bi se i problem neispunjenosti kriterijuma sigurnosti N-1 za ispade dalekovoda TS Osečina-TS Krupanj, TS Krupanj-TS Ljubovija i TS Srebrenica-kruta veza Konjević polje-TS Vlasenica-TS Zvornik.\nIzgradnjom navedenog dalekovoda, smanjila bi se i neisporučena električna energije u transformatorskim stanicama TS Srebrenica, TS Krupanj i TS Ljubovija, do koje dolazi u periodima neraspoloživosti dalekovoda TS Osečina-TS Krupanj, TS Krupanj-TS Ljubovija i TS Srebrenica-kruta veza Konjević polje, za vreme izvođenja planiranih i neplaniranih isključenja u svrhu njihovog redovnog održavanja i za vreme ispada zbog kvarova, navedeno je.\n- Izgradnjom ovog voda obezbediće se siguran rad prenosne mreže na teritoriji Ljubovije - kažu za eKapiju u preduzeću Elektromreža Srbije.\nProjektantski tim tog preduzeća, koji će uraditi kompletnu tehničku dokumentaciju za dalekovod na teritoriji Republike Srbije, čine inženjeri Elektroistok projektnog biroa i eksperti u oblasti visokonaponskih vodova Elektromreže Srbije.\nElektroistok - Projektni biro Beograd\nNezavnisni operater sistema u BiH\nenergetska interkonekcija Srbije i BiH\ndalekovod Ljubovija Bratunac\ndalekovod Ljubovija granica BiH\ndalekovod Srbija BiH\nPDR dalekovod Ljubovija granica BiH


Raspisana nova poternica zbog brutalnog ubistva: Pritvor određen devojci i još dvojici!\nViše javno tužilaštvo u Novom Sadu donelo je naredbu o sprovođenju istrage zbog lišenja života A. P. u napuštenoj zgradi u ulici Bulevar Despota Stefana br. 5,u Novom Sadu\nZbog ubistva Aleksandra Popovića (34) iz Beograda, koji je ubijen u subotu u popodnevnim časovima, a koji je živeo u napuštenom objektu gde žive beskućnici u Kineskoj četvrti u Novom Sadu, uhapšeno je petoro ljudi, a njih troje, među kojima je i jedna žena, terete se da su ga ubili satarom posle svađe, danas su saslušani u novosadskom Višem tužilaštvu.\nViše javno tužilaštvo u Novom Sadu donelo je naredbu o sprovođenju istrage zbog lišenja života A. P. u napuštenoj zgradi u ulici Bulevar Despota Stefana br. 5,u Novom Sadu.\n- Naime, istragom koja se sprovodi povodom događaja koji se dogodio u napuštenoj zgradi u ulici Bulevar Despota Stefana, kada je lišen života A.P., Više javno tužilaštvo u Novom Sadu prikuplja dokaze radi utvrđivanja svih činjenica i okolnosti izvršenog krivičnog dela, te su do sada saslušana uhapšena lica, kojima je bilo određeno zadržavanje do 48 časova. Osumnjičeni M. M. (41), D. Z. (38) i T. M. (44) saslušani su zbog postojanja osnova sumnje da su na svirep način izvršili krivično delo teško ubistvo, dok se osumnjičeni M. Ž. (46) koji se takođe tereti za isto krivično delo dao u bekstvo. U odnosu na lica T. M. (48) i T. P. (56), koja su se sumnjičila da su izvršili krivično delo pomoć učiniocu posle izvršenog krivičnog dela, dalji postupak je obustavljen, budući da istraga koja je sprovedena u odnosu na njih i prikupljeni dokazi nisu ukazali da su ta lica na bilo koji način pružala pomoć osumnjičenima za krivično delo teško ubistvo - stoji u saopštenju Višeg javnog tužilaštva.\nKako dalje navode, osumnjičenima koji se terete za krivično delo teško ubistvo, na predlog javnog tužilaštva, Viši sud u Novom Sadu je odredio pritvor. Pritvor prema D. Z. i T. M. određen je zbog opasnosti od bekstva i uticaja na svedoke i saizvršioce, dok je prema M. M. i M. Ž. odredio pritvor iz istih razloga, kao i zbog opasnosti da bi ti osumnjičeni ostankom na slobodi nastavili sa vršenjem krivičnih dela, te je protiv osumnjičenog M. Ž., koji se dao u bekstvo, naređeno izdavanje poternice.\nSamo ga ona može ubediti da kaže istinu: Džonića posetila jedna žena u zatvoru!\nSaslušani svedoci: Evo šta je Milan Džonić radio u noći ubistva porodice Đokić!\nDetalji jezive tragedije u Kuršumliji: Drug iz lova, osumnjičen za ubistvo, odmah je reagovao, ali...\nNovosađanku nožem ubadao u vrat i grudi dok nije umrla: Dejanu iz Herceg Novog potvrđena doživotna robija!\nNovi Sad ubistvo satara policija\nOštetio tri automobila, pa udario u banderu: Karambol u Novom Sadu\nPolicija greškom ubila devojčicu (14): Krila se u kabini kad ju je pogodio metak (VIDEO)


Grad Šabac za bezbednost na pružnim prelazima - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Grad Šabac za bezbednost na pružnim prelazima\nNebriga nadležnih za rampe\nGrad Šabac za bezbednost na pružnim prelazima\nNa pružnim prelazima postavljene su rampe dok je Grad Šabac imao dobru saradnju sa Železnicom Srbije. Međutim, u poslednje vreme one se ne održavaju kako bi trebalo.\n0Piše: D. E. 28. decembra 2018. 20.05\nBrinući o bezbednosti građana i imajući u vidu nekoliko nesrećnih slučajeva u poslednje vreme, lično smatram da je izjava predsednika Vučića da će potrošiti silne pare da izgradi fudbalski stadion, u trenutku kada nedostaje nekoliko hiljada rampi na pružnim prelazima, u najmanju ruku neodgovorna, izjavio je gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović. On je apelovao da se postave rampe svuda gde je to moguće i zamolio građane da pojačaju pažnju „dok se država ne seti da radi najvažnije poslove za koje je nadležna“.\n– Dok je Grad Šabac imao dobru saradnju sa Železnicama Srbije, nadležnim službama i ministarstvima, mi smo uspeli da na svim pružnim prelazima koji se nalaze u gradu ili okolini postavimo rampe. Tako da one sada postoje na svim pružnim prelazima u gradu, u Majuru i Štitaru, kao i na jednom prelazu u Prnjavoru, kazao je gradonačelnik. On je, međutim, istakao da je najveći problem to što te rampe često ne rade.\n– Postoje veliki i ozbiljni kvarovi i mi već nekoliko puta pišemo nadležnoj ministarki Zorani Mihajlović, Železnicama, Putevima Srbije da se rampe poprave. Naši sugrađani su bili svedoci nekoliko puta, čak su i snimali kako to izgleda kada voz prolazi, a rampa je podignuta. Grad je učinio sve što je u njegovoj moći da se sve uradi po propisima i da građani budu bezbedni onoliko koliko je to moguće u ovim okolnostima, rekao je Zelenović.\nNa teritoriji Šapca postoji 30 prelaza, od toga je 21 osiguran saobraćajnim znacima a devet rampama, a nadležnost države je održavanje branika na svim pružnim prelazima.\nZahtev za hitnu popravku\nGradonačelnik je najavio da će Savet za bezbednost u saobraćaju razmatrati inicijativu iz Zminjaka i Prnjavora za postavljanje rampi i da će nakon toga pisati nadležnim službama. Grad Šabac je nekoliko puta pisao nadležnim službama i Ministarstvu saobraćaja i infrastrukture, a poslednji put u utorak, kada je upućen zahtev za hitnu popravku kvarova na pružnim prelazima.


I ŽIVKOVIĆ SE VRAĆA KUĆI? Partizan planira da tokom prelaznog roka angažuje još jednog povratnika | Novosti.RS\nMarko Živković Foto N. Paraušić\nSada već iskusni desni bek Voždovca je karijeru započeo upravo u Humskoj, gde je posle šest godina u mlađim kategorijama i godinu dana kaljenja u Teleoptiku debitovao za prvi tim u maju 2013. u pobedi svog tima na gostovanju Smederevu (0:2).\nOčekivanja su se već u januaru 2014. pretvorila u obostranu razočaranost pa je Živković tada parafirao ugovor sa Vojvodinom. Usledile su inostrane epizode u Suduvi i Dunajskoj Stredi, povratak u Srbiju 2019. u redove niškog Radničkog, a zatim u Voždovac u junu iste godine.\nŽivković je ove jeseni nezamenjivi član startne postave "zmajeva", a o značaju dovoljno govori da je na 19 utakmica bio non-stop na terenu, odnosno da nijednom nije zamenjen. LJudi iz Partizana su u pretposlednjem kolu jeseni bili u prilici da se uvere u njegove mogućnosti u međusobnom duelu i tada je Živković po mnogim ocenama bio jedan od boljih na terenu. Ugovor sa Voždovcem ističe mu u junu 2021, što je dobro za crno-bele.\nPartizan je praktično imao samo jedno rešenje na desnom beku, Miljkovića, dok ga je zbog bolesti u poslednje dve utakmice menjao Frenk Banjak. Ono što je prilično izvesno je da u kadru koji će početi pripreme neće biti mesta za Perišu Pešukića, koji ni po povratku sa pozajmice iz Budućnosti nije uspeo da se izbori makar za minimalnu minutažu.\nFK Partizan FK Voždovac prelazni rok Marko Živković\nZA Partizan i zaposlene u klubu nema Božićnih praznika, vredno se slažu kockice za nastavak sezone.


37. sjednica Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine\nZapisnici 35. i 36. sjednice Doma naroda;\nIzvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama zakona o uvozu i izvozu oružja i vojne opreme;\nIzvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o porezu na dodatu vrijednost (PDV);\nIzvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza BiH za 2003.;\nPrijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o Centralnoj banci Bosne i Hercegovine – prvo čitanje;\nPrijedlog budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2005. – prvo čitanje;\nPrijedlog zakona o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2005. – prvo čitanje;\nIzvještaj o radu Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroda;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Vijeća ministara BiH i Vlade Hrvatske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Srbije i Crne Gore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o zajedničkom finansiranju održavanja i pogona regionalnog odvodnog sistema Komarna-Neum-Mljetski kanal;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vlade BiH i Vlade Savezne Republike Njemačke o finansijskoj saradnji u 2003. godini;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnom kreditu (pružanje urbane infrastrukture i pružanja usluga) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj;\nPrijedlog autentičnog tumačenja člana 51. stav 1. tačka a) Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima u Bosni i Hercegovini («Službeni glasnik BiH», broj 32/02).\nZahtjev Predstavničkog doma za razmatranje Zakona o izmjeni Zakona o radu institucija Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 100. Poslovnika;\nZahtjev Predstavničkog doma za razmatranje Zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 100. Poslovnika;\nZahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku po hitnom postupku, u skladu s članom 99. Poslovnika;\nPrijedlog jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vlade Republike Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Mađarske o saradnji po pitanjima borbe protiv terorizma, trgovine narkoticima i organiziranog kriminala;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o transferu i prihvatu osoba na državnoj granici između Vlade Republike Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Mađarske;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o transferu osuđenih osoba;


MISIJA OEBS: LIČNOSTI GODINE SKROZZA, DRAGIČEVIĆ, GANIĆ I ANDREJEVIĆ - Magločistač\nPočetna U fokusu MISIJA OEBS: LIČNOSTI GODINE SKROZZA, DRAGIČEVIĆ, GANIĆ I ANDREJEVIĆ\nMISIJA OEBS: LIČNOSTI GODINE SKROZZA, DRAGIČEVIĆ, GANIĆ I ANDREJEVIĆ\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 08.12.2016 Kategorija: U fokusuNema komentara\nNovinarka nedeljnika Vreme i portala Cenzolovka Tamara Skrozza, sudije Vrhovnog kasacionog suda Radmila Dragičević Dičić i Snežana Andrejević i profesor međunarodnog javnog prava na Državnom univerzitetu u Novom Pazaru Senad Ganić dobitnici su nagrada Ličnost godine, koje dodeljuje Misija OEBS u Srbiji.\nPrema rečima Orcija, sudija Radmila Dragičević Dičić nagrađena je zbog predanosti poštovanju ljudskih prava u krivičnom pravosuđu, a sudija Snežana Andrejević za doprinos reformi pravosuđa.\nProfesoru Senadu Ganiću nagrada se dodeljuje za izuzetan doprinos građanskom aktivizmu i podršku vrednostima tolerancije i nediskriminacije u multikulturalnom društvu, naglasio je Orcio.\nU radu dobitnika nagrada Ličnost godine, objasnio je Orcio, ogledaju se vrednosti i ideje koje promoviše OEBS i koje je Srbija uspešno zastupala tokom predsedavanja Organizacijom 2015. godine.\nOrcio je podsetio da je od prvog dana mandata u Beogradu počeo da produbljuje uspešnu saradnju, radeći partnerski sa državnim institucijama, Vladom Srbije, civilnim društvom i medijima.\nReforme koje je preduzela Srbija i njen stalni napredak ka ispunjavanju ambicioznih ciljeva predstavljaju određujući element mog angažmana, naglasio je Orcio.\nPrema njegovim rečima, Misija OEBS pruža podršku i stručnu pomoć Srbiji da ispuni svoj cilj i omogući potpuno funkcionisanje demokratskog sistema, sa jakim mehanizmima odgovornosti.\nTo uključuje i nezavisne, slobodne i odgovorne medije, napomenuo je Orcio, kao i ojačan pravični i fer pravosudni sistem, u kojem nema mesta diskriminaciji, niti privilegijama.\nVeoma sam zahvalan svim našim partnerima iz Srbije na odličnoj saradnji na prevazilaženju zajedničkih izazova, rekao je Orcio i ocenio da konkretn primer podrške Srbiji nedavna donacija opreme i vozila Udarnoj grupi za borbu protiv kriumčarenja ljudi.\nPored podrške Srbiji da se suoči sa najzahtevnijim izazovima, dodao je Orcio, posebna vrednost Misije je u ciljanoj pomoći, kao nosioca zajedničkih vrednosti, u ključnim oblastima modernizacije zemlje.\nMeđu te vrednosti Orcio je ubrojao jačanje vladavine prava, nezavisnog pravosuđa, reformu sektora bezbednosti, jačanje demokratskih institucija, reformu medija, manjinska prava i rodna ravnopravnost.\nPrijemu u beogradskom hotelu Hajat prisustvovao je veliki broj predstavnika državnih institucija, medjunarodnih organizacija, ambasada, civilnog društva, medija, kulturnih i javnih ličnosti.


Ionity nastavlja da širi mrežu punjača u Evropi - Auto Republika\nKompanija Ionity objavila je da je dobila novu veliku investiciju koju će iskoristiti za dalje uvećavanje mreže brzih punjača na evropskom tlu.\nIonity je od investitora dobio 700 miliona evra zarad postavljanja novih stanica za punjenje na Starom kontinentu. Ovo preduzeće planira da do 2024. godine poseduje 7.000 brzih punjača u našem delu sveta, a novi priključci biće locirani uz bitne auto-puteve i nadomak velikih gradova.\nŽelja je da buduće lokacije imaju šest do dvanaest priključaka za električna vozila, sa tim da je u planu i da se aktuelni parkovi unaprede po tom pitanju. Ionity trenutno posluje u 24 zemlje u Evropi i poseduje 1.500 punjača snage do 350 kW.\nPodsetimo, Ionity je suštinski zajednički projekat nekolicine velikana automobilske industrije koji pokušavaju da obezbede bolju infrastrukturu kao ključni deo narednog koraka električne mobilnosti. Glavni investitori u Ionity isprva su bili Daimler, BMW, Volkswagen i Ford, da bi im se prošle godine priključio i Hyundai.\nVeć sada u velikim evropskim urbanim centrima je prava muka pronaći slobodne punjače, a kada ih i pronađete uvek postoji šansa da ne rade, ili da nemate odgovarajuću prepaid karticu za usluge punjenja baterije. Definitivno će institucije EU morati ozbiljno da poradi na regulisanju ovog polja elektrifikacije…\ntags: električni automobili Ionity+ punjači\nprevious Chevrolet sprema i električno izdanje modela Corvette?\nnext DS4 počeo da silazi sa proizvodnih traka u Riselshajmu


Luka Novi Sad je jedina preostala luka u većinskom vlasništvu države, a država je spremna za značajna ulaganja u vodni saobraćaj uopšte. "Završavamo rad na imovinskom stanju Luke Novi Sad. Da bi se sprovela privatizacija, u skladu sa propisima Srbije, neophodno je izdvojiti lučko zemljište i infrastrukturu, koji će ostati u svojini Republike Srbije, tako da će predmet privatizacije biti biznis luke i ono što se zove suprastruktura – kranovi, zgrade, magacini i slično", rekao je Tanjugu pomoćnik ministra za vodni saobraćaj Veljko Kovačević. Privatizacijom će, kako je rekao, biti obezbeđeno više od 15 miliona evra investicionog ulaganja u razvoj luke – izgradnju nove operativne obale, novog silosa i mehanizacije.\n"Zastarela mehanizacija, neefikasnost i sporost luke je nešto što je trenutno 'ubija' na tržištu. I privatizacija i novi investicioni kapital treba da omoguće brži razvoj luke", napominje Kovačević. Sproveden je, dodaje, postupak izdvajanja dela imovine i prenos na Republiku Srbiju i trenutno se završava privatizaciona dokumentacija.\nNS: Trg republike prelepljen sa "Trg republike Vojvodine"\nU Srbiji od osteoporoze boluje 400 000 ljudi\nSlomila nogu na otvaranju Žeželjevog mosta


Dok političari u BiH slave - sprema im se neviđeni egzodus\nB92\t08.10.2018 10:59\nNajavljena liberalizacija tržišta rada u Nemačkoj mogla bi izazvati pravi egzodus radne snage iz BiH.\nDržava nema strategiju kojom bi to sprečila, a domaći poslodavci ni po jednom parametru ne mogu parirati onima iz jedne od najvećih svetskih ekonomija.\nPodsećamo, koalicione stranke u Nemačkoj saglasile su se nedavno u vezi s novim zakonom o imigraciji kako bi privukle veći broj obučenih radnika iz država koje nisu u EU, pišu Nezavisne novine.\nPostignut je sporazum kojim se uklanjaju poteškoće na tržištu rada za sve građane zemalja izvan EU koji poseduju odgovarajuće kvalifikacije i znanje nemačkog jezika.\n"U ovom trenutku BiH nema strategiju ni modalitet kojim bi zaustavila odlazak, pre svega, mladih osoba. Neko kratkoročno rešenje ne postoji, tako da je izvesno da će doći do egzodusa", kaže Admir Čavalić, ekonomski analitičar.\nPrema njegovim riječima, razlozi za odlazak su brojni, pre svega to su nezaposlenost i niske plate, a koji su posledica niskog ekonomskog rasta.\n"Ako imate ekonomski rast od tri odsto zaista je nemoguće da zadržite ljude. Jedini garant opstanka ljudi na ovim područjima je stopa rasta od šest do 10 odsto, a dobar primer su zemlje Baltika, te Češka, Slovačka, Poljska, koje ipak uspevaju da deo industrije iz Nemačke kroz strane investicije prebace kod sebe i tako zadržavaju radnike. Mi ne privlačimo strane investicije, a nema ni ekonomskog rasta", zaključio je on.\nInače, nemačke stranke su se saglasle da će kompanijama biti dozvoljeno da zapošljavaju strane radnike svih profesija, bez obzira na zvaničnu listu sektora u kojima postoji nedostatak radne snage.\nStrani diplomci i radnici koji su stručno osposobljeni dobiće mogućnost da dođu u Nemačku na šest meseci i traže posao ukoliko ispunjavaju određene uslove za radno mesto i poznaju nemački jezik.\nČiji je Goce Delčev: Sofija 'preti rampom' na evropskom putu SkopljaAko se neko pita gde su avioni za zaprašivanje komaraca, odgovor je idu da zaprašuju Hrvatsku?Predsednički izbori u Hrvatskoj: Škoro 'juri' KolinduMilanović: Želim da budem predsednik moderne Hrvatske, bez bodljikave žiceZoran Milanović kandidat za predsednika HrvatskeDodik: Republika Srpska neće pristati na članstvo u NATOJadran se guši u plastici, među najzagađenijima u EvropiDodik ostaje na čelu strankeNovi napad na Srbe u DubrovnikuGrabar Kitarović: Ne verujem da bi se Vučić blamirao u ZagrebuZabrana Torcida Kupa zbog napada na sezonce srpske nacionalnostAfera 'državni udar': Svi špijuni protiv MilaNezapamćena tragedija u Hrvatskoj: Kamion uleteo među ljude na odmorištuUstaštvo u Hrvatskoj postalo normalnoĐukanović o Kosovu: Vučić se možda neće složiti...Članstvo u NATO slavi pola Crne GoreRuža Tomašić nastavlja sa bizarnim izjavama: Ustaše su klale jer nisu imale internetPoplave u BiH: Najteže u Tuzli, oštećeni mostovi...Odbegli Gruevski podnosi ostavku na poslaničku funcijuPoplave u BiH: Voda rušila mostove, uništila kuće


posted on Dec. 19, 2008 at 7:54 pm 21. December 2008\nDržavni sekretar Ministarstva ekonomije i regionalnog razvoja Vlade Republike Srbije Nebojša Ćirić najavio je juče da će do kraja decembra biti poznata organizaciona struktura sa sistematizacijom radnih mesta novoformirane fabrike “Fijat automobili Srbija”.\nĆirić je posle sastanka sa predstavnicima italijanskog proizvođača automobila “Fijat”, koje je predvodio predsednik Upravnog odbora novoformirane mešovite fabrike Đovani de Filipis, i predstavnika sindikata kragujevačke fabrike najavio i da će testiranje 2.800 radnika “Zastave” početi polovinom januara.\nOn je rekao da će nakon sprovedenog testiranja u novoformiranu fabriku biti preuzeto prvih 1.000 radnika, uz napomenu da će testiranje biti sprovedeno u grupama od 23 do 30 radnika i da će biti obavljeni pojedinačni jednočasovni razgovori sa svakim od približno 1.800 zaposlenih, koliko ih je ostalo posle sprovođenja socijalnog programa.\nPrema njegovim rečima, „Fijat“ je ozbiljno pristupio tom poslu, a proces primene ugovornih odredbi između te kompanije i države Srbije teče nesmetano, uprkos finansijskoj krizi, čije su posledice najuočljivije upravo u automobilskoj industriji.\nDržavni sekretar je naveo da „Fijat“ razmatra mogućnost da u Srbiji locira fabrike koje mogu da proizvode određene komponente, pa i proizvodnju motora, ali da je o tome još rano govoriti.\nUsled svetske automobilske krize beleži se pad prodaje velikih automobila i pokazuje se potreba za malolitražnim štedljivim i ekonomičnim automobilima, istakao je Ćirić i dodao da će se upravo takav automobil proizvoditi u Kragujevcu 2010. godine, do kada će u kragujevačkoj fabrici biti proizvođen automobil “punto”.\nGoran Aničić 19. December 2008\nAudi A4 L za kinesko tržište


Srbijagas preuzima 175 preduzeća\nSrbijagas bi mogao da preuzme 175 preduzeća kojima zbog velikih neizmirenih dugova preti stečaj, kako bi ovo preduzeće moglo da naplati svoja potraživanja.\nJer, domaći snabdevač gasom ima nameru da se obračuna sa dužnicima novom poslovnom politikom koja će uključivati osnivanje sektora “risk menadžmenta”, puštanjem menica, pokretanjem hipoteka i bankarskih garancija.\nSličan scenario preuzimanja već se dogodio prošle godine fabrici stakla u Paraćinu i HIP Azotari u Pančevu. Staklara je zbog neplaćenog duga za gas od 34 miliona evra, prešla u većinsko vlasništvo Srbijagasa. A konverzijom duga u potraživanja, postao je vlasnik 81,6 odsto Azotare.\nUkupan dug privrede i stanovništva na konto neizmirenih računa za gas i struju, Srbijagasu i Elektroprivredi Srbije iznosi oko 1,1 milijardu evra. Od ove sume, domaćem distributeru gasa duguje se oko 430 miliona evra.\n"Od nove godine sprovešćemo program ulaganja u paraćinsku staklaru, a pred Vladu izlazimo sa projektom za Azotaru”, izjavio je nedavno Dušan Bajatović, direktor ovog javnog preduzeća.\nOn dodaje da "dugovi za gas moraju da se vrate, a naša prosečna naplata je 295 dana. Zato ćemo osnovati posebno odeljenje za naplatu. Trenutno postoji oko 175 preduzeća koja bismo zbog duga mogli odmah da preuzmemo. U svakom slučaju, bolje je da preduzeće preuzme Srbijagas, nego da ode u stečaj".\nOvo će biti, kako se najavljuje, i deo nove poslovne politike srpskog snabdevača gasom. Zbog neplaćenih dugova, biće aktivirane menice, bankarske garancije i hipoteke.\n"Zašto se javnim preduzećem ne bi upravljalo kao privatnom kompanijom. Bićemo prvo javno preduzeće koje ima 'risk menadžment'. Jer, od nas se očekuju rezultati, a ne možemo da se ponašamo tržišno", pita Bajatović.\nEvro do sledeće godine 120 dinara a NIIS u februaru 576?\nAnalitičari upozoravaju da postoji velika opasnost da kurs evra već početkom sledeće godine dostigne 120 dinara, a tad više neće moći da se zaustavi pad dinara.\nAko država hitno ne napravi ozbiljne promene u ekonomskoj politici, 2011. godina biće najteža za domaću privredu i građane od početka krize. Građani zbog drastičnog rasta cena i pada vrednosti dinara žive u sve većoj bedi, a i preduzeća iz istih razloga beleže ogromne gubitke.\nU proseku je svako preduzeće u Srbiji prošle godine izgubilo čak oko 56,5 miliona dinara na kursnim razlikama. Ove godine, po dosadašnjem kretanju kursa, jasno je da će taj gubitka biti mnogo veći. Stručnjaci smatraju da Srbija, kao zemlja sa slabom privredom, teško može da se izbori sa rastom inflacije.\nOd prošlog septembra plata manja 20 evra\nDa građani žive znatno siromašnije u poređenju sa 2009. godinom govori i statistika. Naime, prosečna plata u septembru 2009. godine bila je 31.000 dinara, što je po tadašnjem kursu bilo 340 evra. Prošlog meseca prosečna plata u Srbiji bila je 34.500 dinara. Po trenutnom kursu to je 320 evra. Ako se uzme u obzir da su cene istovremeno porasle od 30 do 70 odsto zbog kursa, jasno je da je pad standarda velik.\n"Jako teško možemo da suzbijemo inflaciju i da imamo čvrstu valutu. Evro će nastaviti da raste, jer zemlja koja ima uništenu privredu ne može da ima stabilnu valutu. U najboljem slučaju evro će početkom sledeće godine biti 120 dinara, jer bi mogao da ide i znatno preko toga", pesimističan je ekonomista Zoran Popov. On uopšte ne veruje u priču Vlade Srbije da ćemo ove godine imati rast bruto društvenog proizvoda.\n"Iako država tvrdi da će ove godine biti zabeležen rast BDP-a, uopšte ne verujem u to. Situacija u našoj privredi uopšte nije dobra i ključne poluge vuku monopolisti i tajkuni koji podstiču nestašice kako bi profitirali. Ako nam se ekonomska politika potpuno ne promeni, čeka nas još gora 2011", tvrdi Popov.\nI dok guverner NBS Dejan Šoškić tvrdi da su oscilacije deviznog kursa normalna pojava, kao i da će se stabilnost postizati postepeno, ekonomisti upozoravaju da srljamo u sve veću inflaciju i da mora hitno da se reaguje.\n"Očigledno da je ova godina pokazala da ne može postojati raskorak između kretanja deviznog kursa i inflacije, jer kad god postoji nestabilnost deviznog kursa, dolazi i do rasta inflacije. Loše je što su se u ovom trenutku već formirala visoka inflaciona očekivanja, a problem je i što Srbija već godinama unazad ima najvišu stopu inflacije u regionu. Mislim da ukoliko želimo da očuvamo cenovnu stabilnost 2011. moramo da obezbedimo stabilnost deviznog kursa, jer jednostavno ne sme da se dozvoli ovolika oscilacija", ističe ekonomista Nikola Fabris.\nOn smatra da NBS mora hitno da reaguje i spreči dalje slabljenje dinara. "NBS ne sme da dozvoli da evro pređe 110 dinara, jer će nam se onda otrgnuti kontroli i sam kurs, a za njim, naravno, i inflacija", ističe Fabris.\nAko država dozvoli da inflacija pređe nivo od deset odsto, trebaće nam deset godina da se oporavimo, objašnjava urednik Ekonomist magazina Milan Ćulibrk. "Sigurno je da dinar neće prestati da klizi i očekujem da će evro vredeti oko 110 do 115 dinara do kraja godine, a inflacija će takođe rasti. Najveća opasnost je što se olako prelazi preko činjenice da je inflacija već probila gornji planirani nivo za ovu godinu, jer ako probije nivo od deset odsto mnogo ćemo je teže kontrolisati", ističe Ćulibrk i upozorava da će nam ovim tempom trebati još deset godina da se vratimo na nivo koji smo imali 1989. godine.\nDragoljub Rajić, portparol Unije poslodavaca Srbije (UPS), navodi da zbog nestabilnog kursa preduzeća u Srbiji godišnje gube i do nekoliko stotina miliona evra.\n"Troškovi otplate kredita za preduzeća skočili su od 10 do 16 odsto u odnosu na 2009. godinu. Recimo, za kredit od 100.000 evra preduzeće plaća zbog gubitaka na kursu i 16.000 evra više. Takođe, preduzeća svoju robu prodaju u dinarima pa imaju značajan gubitak planiranog profita, pogotovo strane kompanije i investitori koji ulažu u proizvodnju i usluge. U proseku svako preduzeće u Srbiji tokom 2009. godine izgubilo je oko 56,5 miliona dinara na kursnim razlikama", navodi Rajić.\nOn dodaje da "izvoznici, s druge strane, imaju tu sreću da im se rastom evra povećava i profit, ali to je znatno manji broj preduzeća. U pitanje je tek svako peto preduzeće u Srbiji".\nNikola Fabris smatra da država mora da omogući privredi da poveća izvoz. On kaže da je Srbija u grupi zemalja koje imaju visok deficit tekućeg platnog bilansa zbog niskog izvoza, što je direktna posledica niske konkurentnosti.\n"Mnogo je lakše reći da se poveća izvoz, jer to traži restrukturiranje privrede, što se ne može ostvariti u kratkom vremenskom periodu. Država ima prostor da određenim merama podstakne izvoz, recimo većim kreditiranjem izvozne proizvodnje, kao i da se angažuje kako bi se usvojili međunarodni standardi kvaliteta", ističe Fabris.\nDulić: Nema naturalne restitucije\nMinistar životne sredine i prostornog planiranja Oliver Dulić kažee da naturalna restitucija u Srbiji sada nije moguća.\n"Verujem da naturalna restitucija nije moguća u Srbiji. Ona bi izazvala stotine hiljada, ako ne i milione pravnih sporova", rekao je Dulić.\nOn smatra da je potrebno pronaći model adekvatne i korektne kompenzacije za naslednike vlasnika oduzete imovine nakon Drugog svetskog rata.\n"Lično i porodično sam zainteresovan da do toga dođe jer je i moja porodica bila izložena svim oblicima oduzimanja imovine posle Drugog svetskog rata i apsolutno podržavam svaki napor da do toga dodje i nadam se da će se to desiti što je pre moguće", rekao je Dulić.\nMinistar je istakao da je restitucija skup i dugotrajan proces i, verovatno, jedan od najkomplikovanijih procesa koji će ova vlada da vodi.\n"Međutim, svesni smo i činjenice da to moramo da uradimo, a ako ne uradimo u mandatu ove vlade, mislim da bi to bilo veliko razočaranje", rekao je on, ističući da su najveći konkretni problemi, što se tiče same restitucije, pitanje građevinskog zemljišta i objekata, odnosno fabrika.\nPrema njegovim rečima, postoji i "problematična činjenica" da je jednim zakonom crkvama vraćena oduzeta imovina u naturi i da sada postoji velika tražnja i svih drugih građana da budu izjednačeni sa crkvom.\nOn je ukazao na činjenicu da je taj zakon pred Ustavnim sudom i dodao da smatra da treba da se sačeka da li je taj zakon u skladu sa Ustavom, pa da se potom izabere model na koji način će restutucija biti obavljena. „U svakom slučaju, što pre to bolje“, rekao je Dulić.\nIzjavu Olivera Dulića da nije moguće vratiti u naturi Mile Antić, koordinator Mreže za restituciju, „smatra manipulacijom”. Antić kaže da je strah od ogromnog broja sudskih sporova preuveličan.\nOn ne vidi nijedan razlog zašto desetine i stotine hiljada hektara neizgrađenog građevinskog, šumskog i poljoprivrednog zemljišta ne bi bile vraćene u naturalnom obliku originalnom vlasnicima. "Pravedno bi bilo vratiti imovinu u naturi tamo gde je to moguće. Ali tome se protive javna preduzeća, pojedine opštine i biznismeni", tvrdi Antić.\nNacrt zakona o restituciji završen je krajem prošle godine i poslat je predstavnicima Saveta Evrope i nadležnim institucijama Evropske unije da daju svoje mišljenje, jer su bivši vlasnici insistirali da u donošenje ovog zakona budu uključene evropske institucije.\nPrema informacijama koje su u vreme njegovog pisanja dospele u javnost, planirano je da bivši vlasnici budu obeštećeni naturalno, ako za to postoji čista pravna situacija, a ukoliko to nije moguće, onda u obveznicama koje će se isplaćivati na duži rok.\nPre tri godine je podneto oko 150.000 zahteva za vraćanje oduzete imovine, ali se pretpostavlja da starih vlasnika ima više. Novi zakon će im dati novu šansu da se prijave. Osim njih zahteve će ponovo morati da podnesu i oni koji su to već učinili, ali ovog puta je obavezan i dokaz o vlasništvu.\nPoslanik G 17 plus Željko Ivanji kaže da je restitucija uslov zdravog razuma a ne samo uslov Evropske komisije i da se nada da će uskoro skupština dobiti nacrt zakona od nadležnog Ministarstva finansija.\nŠef poslaničke grupe Partije ujedinjenih penzionera Srbije Momo Čolaković rekao je da podržava donošenje zakona o restituciji, navodeći da je taj zakon trebalo doneti mnogo ranije. "To je ogroman problem i u pitanju su ogromna sredstva, srpska ekonomija to ne može da izdrži, ali treba doneti zakon, pa postepeno rešavati taj problem u narednih 10 do 15 godina", kazao je on.\n"Čim dobijemo nacrt zakona o njemu smo spremni da se izjasnimo i da u što kraćem roku na zadovoljstvo države i ljudi kojima je imovina oduzeta dođemo do zajedničkog cilja a to je da imamo jasne titulare, da oni kojima je imovina brutalno oduzimana dobiju zadovoljenje", rekao je Ivanji.\nSrpska radikalna stranka protivi se restituciji, a prema rečima zamenika šefa poslaničke grupe SRS-a Aleksandra Martinovića, to bi finansijski mnogo koštalo Srbiju koja nije spremna za taj težak i sveobuhvatan posao.\n"Mislimo da fizička, materijalna restitucija čak i nije moguća a imajući u vidu budžetske kapacitete Srbije mislim da ni u finansijskom smislu Srbija ni sada ni dugi niz godina neće biti spremna za tako nešto", rekao je Martinović.\nPoslanik Jedinstvene Srbije Petar Petrović rekao je da što pre treba izaći sa predlogom zakona o restituciji ali da treba biti vrlo oprezan zbog posledica koje zakon može doneti.\n"Treba rešiti pitanje ko će obezbediti novac za one ljude kojima je oduzeta imovina koja fizički ne može da se vrati. To su velike pare. Pitanje je i šta ćemo sa Vojvodinom gde je mnogo zemljišta oduzeto Nemcima", rekao je Petrović.\nStrani investitori očekuju predvidivost poslovanja u Srbiji\nStrana preduzeća su ocenila da je Srbija kroz krizu prošla bolje nego ostale zemlje regiona, ali da sada mora da nastavi strukturne reforme. Od Srbije se očekuje da obezbedi predvidive uslove poslovanja, ali i zakon o izvršenju sudskih postupaka jer predugi sporovi opterećuju ekonomiju.\nUčesnici jučerašnjeg skupa u hotelu „Hajat“Treba poboljšati i primenu zakona i održati fiskalnu disciplinu, rekao je na jučerašnjoj promociji bele knjige u hotelu „Hajat“ u Beogradu, predsednik Saveta stranih investitora (FIC), Ćel Morten Jonsen, navodeći neke od glavnih problema u Srbiji.\nOsnovni zahtev stranih investitora kada traže pogodnu destinaciju za ulaganje je stabilno poslovno okruženje. U tom smislu, predsednik Vlade Srbije Mirko Cvetković istakao je na skupu primer finansijskog aranžmana sa MMF-om. Cvetković je objasnio da je fiskalna politika u dogovoru sa MMF-om predvidiva jer je određena nedavno usvojenim Zakonom o budžetskom sistemu u kojem je poseban deo Zakona o fiskalnoj odgovornosti precizirao pravac delovanja u narednom periodu.\nU prilog stabilnom poslovnom okruženju, premijer je najavio i borbu protiv monopola. Međutim, i dalje postoji razlika između odluka Vlade i primene tih odluka.\nU fiksnoj telefoniji je monopol ukinut, ali se efekti još ne vide jer se prolazi kroz dečje bolesti. Liberalizujemo i tržište derivata nafte, ali će i ovde verovatno postojati faza „dečjih bolesti koja će trajati nekoliko meseci“ pre nego što se pokažu rezultati. Početkom sledeće godine, planiramo i uvođenje privatnih operatera na železnicama u Srbiji - rekao je Cvetković i najavio ukidanje poreza od 10 odsto u mobilnoj telefoniji.\nDržava će nastojati da poboljša poslovni ambijent i investiranjem u infrastrukturu, a kako je najavljeno podržaće i proizvodnju razmenjivih proizvoda ne bi li Srbija povećala izvoz. S tim u vezi, značajna je i orijentacija ka Evropskoj uniji, i to ne samo politički već i ekonomski jer podrazumeva uvođenje evropskih standarda, što je investitorima signal da je poslovna klima stabilna.\nUprkos ozbiljnim problemima kojima Vlada treba da se pozabavi u narednom periodu, premijer je istakao da se Srbija polako oporavlja.


Stejt department otkrio detalje novih antiruskih sankcija\nStejt department otkrio detalje novih antiruskih sankcija\nDrugi paket sankcija u slučaju "Skripalj" uključuje ograničenja ruskog državnog duga i zahtev prema međunarodnim organizacijama da ne odobravaju kredite Moskvi, saopštio je Stejt department.\n"Druga runda sankcija uključuje sledeće: Sjedinjene Američke Države biće protiv izdavanja bilo kakvog zajma, finansijske ili tehničke pomoći Rusiji od strane međunarodnih finansijskih organizacija, kao što su Svetska banka i Međunarodni monetarni fond", navodi se u saopštenju.\nSada MMF ne kreditira Rusiju, a Svetska banka, u kojoj Sjedinjene Američke Države igraju vodeću ulogu, ograničila je nove projekte u pozadini razlika između Moskve i Vašingtona u odnosu na Ukrajinu.\nPored toga, američkim bankama je zabranjeno da učestvuju na primarnom tržištu ruskog državnog duga.\nPored toga, dodatna ograničenja izvoza uvedena su na spisak robe i tehnologija koji je odobrilo američko Ministarstvo trgovine. Ona se tiču samo materijala koji se odnose na oružje za masovno uništenje.\n"Izdavanje dozvola za izvoz ovih materijala ruskim kompanijama koje su u vlasništvu ili finansirane od strane države razmatraće se pod pretpostavkom neuspeha", navodi se u saopštenju Stejt departmenta.\nKako se navodi, sankcije će ograničiti Rusiji pristup sistemu razvojnih banaka, američkom tržištu za početno plasiranje državnog duga, kao i materijalima iz SAD-a koji su od strateškog značaja za ruski program hemijskog i biološkog oružja.\n"Ove mere mogu uskratiti pristup Rusiji milijardama dolara u uzajamnim komercijalnim aktivnostima sa Sjedinjenim Američkim Državama", navodi se u saopštenju.\nSankcije će biti na snazi najmanje godinu dana, a mogu biti ukinute pod uslovom da Moskva međunarodnim inspektorima demonstrira „garancije o neupotrebi hemijskog oružja“ i isplati „odštetu za žrtve napada u Salisburiju“.


Objavljeno u kategoriji Svijet na 06.08.2018 13:07:31\nJapan obilježio 73. godišnjicu nuklearnog napada na Hirošimu\nHIROŠIMA, (Patria) - Japan je obilježio 73. godišnjicu napada atomskom bombom na Hirošimu, dok je njen gradonačelnik poručio hiljadama okupljenih da svijet treba biti lišen nuklearnog oružja.\n- Ukoliko ljudski rod zaboravi historiju ili prestane se suprotstavljati razvoju takvog oružja, ponovo bismo mogli učiniti užasnu grešku - izjavio je gradonačelnik Kazumi Matsui na ceremoniji obilježavanja godišnjice napada, prenosi Xinhua.\nObama je tada odao poštu žrtvama i rukovao se s preživjelima napada, ali nije, kao i njegovi prethodnici, uputio izvinjenje, već je izrazio nadu da će užasi iz Hirošime dovesti do "moralnog buđenja".\nBombarder B-29 "Enola Gay" u 8.15 po lokalnom vremenu sa visine od 9.600 metara izbacio je bombu nazvanu "Mali dječak", koja je poslije 43 sekunde eksplodirala na 600 metara iznad Zemlje. Procjenjuje se da je temperatura u središtu eksplozije dostigla 3.000 do 4.000 stepeni Celzijusa.


sreda, 9. oktobar 2019. 21:06h\nJosip Veber, jedan od autora izložbe Železnice Srbije\nCeremoniji otvaranja izložbe prisustvovali su predstavnici Ambasade Republike Slovenije u Beogradu, diplomatskog kora, srpskog Ministarstva inostranih poslova, Nacionalnog saveta slovenačke nacionalne manjine u Srbiji, delegacija poslovodstva Slovenačkih železnica, članovi slovenačkih društava iz Beograda, Pančeva, Zrenjanina i Smedereva kao i mnogobrojni železničari.\nGeneralni direktor „Železnica Srbije“ ad Goran Adžić poželeo je dobrodošlicu gostima iz Slovenije, podsećajući da je ovo godina značajnih železničkih jubileja u Srbiji, a da Železnički muzej uskoro proslavlja sedamdeseti rođendan i ulazi u osmu deceniju postojanja.\nOrganizovanjem ove izložbe želeli smo da prikažemo aktivnosti srpske železnice i na drugi način, da železnice, osim ogromnih ulaganja u infrastrukturu i infrastrukturne objekte, ulažu i u muzej, kulturnu baštinu koja pripada svima nama koju treba čuvati i negovati za buduće generacije, istakao je Adžić.\nPredsednik Nacionalnog saveta slovenačke nacionalne manjine u Srbiji Saša Verbič rekao je da i Nacionalni savet, Društvo Slovenaca „Sava“ u Beogradu i Udruženje Slovenaca “Logarska dolina” iz Pančeva nastoje da sačuvaju širinu i bogatstvo saradnje Srbije i Slovenije, a da železnica predstavlja simbol povezivanja i most između zemalja, jezika i kultura.\nIzložbu je otvorio zamenik ambasadora Slovenije u Beogradu Roman Vajksler, istakavši da je ona lepa prilika da se pokažu prirodne lepote Slovenije, izuzetno lepi krajevi kroz koje prolazi železnica, a ujedno i da se prikaže aktivnost slovenačke zajednice u Beogradu i Pančevu.\nJedan od razloga organizovanja ove izložbe je bila želja da vas sve povedemo na jedno nesvakidašnje putovanje vozom kroz Sloveniju, da se putem umetničkih fotografija ljudima približe živopisni pejzaži Slovenije, podstakne ih na putovanja i obilazak mesta u kojima su nekada boravili i sa nostalgijom ih se danas sećaju. Raduje me činjenica da je ova izložba pored Beograda do sada gostovala i u Pančevu i Vršcu gde ju je videlo više od 10 hiljada zadovoljnih posetilaca kazao je Josip Veber, jedan od inicijatora i autora ove izložbe.\nPosetioci izložbe su imali prilike da pogledaju i promotivni film o muzejskim vozovima u Sloveniji. Izložba „Vozom kroz Sloveniju“ biće otvorena do 23. oktobra svakim radnim danom od 9 do 16 časova.\nOrganizaciju izložbe pomogli su ambasada Republike Slovenije u Beogradu, Nacionalni savet slovenačke nacionalne manjine u Srbiji, Društvo Slovenaca „Sava“ „Slovenske železnice“ d.o.o., Klub ljubitelja železnice “Pančevo” i „Železnice Srbije“ ad koja je bila domaćin izložbe.\nvozom kroz sloveniju


Ide Mile (Ide Mile) - Serije - mojtv.net\nU emisiji su zastupljeni svi žanrovi narodne muzike – od etno, preko tradicionalne i komponovane, do najnovijih hitova koji su naročito popularni kod mladje publike. U emisiji će nastupati tri generacije izvođača: najveće zvezde narodne muzike, pevači u usponu koji postaju muzički idoli mladim generacijama, kao i najmlađi muzički talenti, deca na kojoj je budućnost narodne muzike.\nMuzičku podršku pružaju dva orkestra: Narodni orkestar RTS-a pod upravom Vlade Panovića i "Bend Petra Nisića" koji će modernim zvukom pratiti pevače mlađe generacije.\nGosti u prvoj emisiji su Šaban Šaulić, Aleksandra Prijović, Darko Filipović, Lena Stamenković, a na kraju emisije nastupiće i KUD „Kolo“.\nIdeju i koncept, izbor izvodjača i muzike, pa čak i vodjenje emisije, povereno je autorskom timu iz Radio Beograda na čelu sa dugogodišnjim muzičkim urednikom Draganom Stojkovićem Bosancem koji je ujedno i jedan od voditelja. Koautor, scenarista i pomoćnik urednika emisije je Dragan Šaranović, a emisiju vodi Nenad Kamidžorac, inače urednik i voditelj emisije „Muzička pletenica“ u Radio Beogradu.\nKakav će spoj napraviti tradicionalne pesme i novi hitovi i kojom to prugom „ide Mile“, ostavićemo ljubiteljima narodne muzike da procene.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Skupština Kosova danas o demarkaciji\nNASTAVAK SJEDNICE 23. 02. 2018. 07:30 >> 10:38 15\nVanredna sjednica Skupštine Kosova, na kojoj je juče trebalo da se glasa o demarkaciji granice sa Crnom Gorom, trebalo bi da bude održana danas. Iako je početak sjednice bio najavljen za deset sati, zasjedanje još nije počelo.\nRTK javlja da je još neizvjesno da li će skupština imati neophodnu dvotrećinsku većinu da izglasa Sporazum o demarkaciji, ali se očekuje da će sjednica biti praćena mirnim građanskim protestima.\nNaime, Kosovska fondacija za inovacije, po riječima njenog direktora Baškima Fazljiua, odlučila je da organizuje protest podrške za ratifikaciju sporazuma o demarkaciji.\nOvo je prvi put da se na Kosovu organizuju protesti podrške ratifikaciji demarkacije.\nPodsjećamo, juče je kosovski predsjednik Hašim Tači pozvao poslanike da glasaju za ratifikaciju.\nTači je, kako prenosi RTK2, saopštio da bi ratifikacija demarkacije sa Crnom Gorom zauvijek okončala izolaciju Kosova. Ocijenio je da glas za demarkaciju glas za slobodno kretanje u zoni Šengena.\nOn je poslanike Srpske liste pozvao da glasaju za sporazum, kako bi poštovali volju Srba na Kosovu.\nPoslanica Nove demokratske stranke u Skupštini Kosova, Emilija Redžepi, kazala je da su poslanici kosovskog parlamenta u obavezi da zbog građana glasaju za demarkaciju sa Crnom Gorom, kako bi ispunili uslov za viznu liberalizaciju.\nIstakla je da sa Crnom Gorom ne bi trebalo imati problema.\n"Crna Gora je jedna od prvih susjednih zemalja koja je priznala nezavisnost Kosova i apsolutno nam ne trebaju nikakvi problemi i sporovi sa njom", rekla je Redžepi.\nPodsjećamo, poslanici Srpske liste juče su saopštili da neće glasati za Predlog Zakona o demarkaciji sa Crnom Gorom, navedeno je u njihovom saopštenju za javnost.\n"Srpskа listа neće glаsаti zа demаrkаciju sа Crnom Gorom, uprkos lаžnim i tendencioznim tvrdnjаmа plаsirаnim u svim medijimа nа аlbаnskom jeziku, koje je prenio i dio medijа nа srpskom. Tаko nešto nije dogovoreno sа nаmа i nećemo podržаti demаrkаciju, kаko se lаžno tvrdi", saopštila je Srpska lista.\nPoručuju da će nаstаviti dа se bore zа interese srpskog nаrodа nа Kosovu, a ne, kako su istakli, "pojedinih domаćih i inostrаnih centаrа moći".\nDemarkacija s Kosovom\nCrna Gora i Kosovo razgraničeni\n05. 06. 2018. 12\nBrisel: Ratifikacija u duhu dobrosusjedskih odnosa\n21. 03. 2018. 2\nRatifikovan sporazum o demarkaciji\n21. 03. 2018. 46


Došao trenutak da EU donese političke odluke: Avramopulos\nEvropski komesar za migracije Dimitris Avramopulos ocenio je u ponedeljak na Malti da Evropa treba da bude "u prvoj liniji" upravljanja migrantskom krizom, uz zemlje poput Italije, Grčke, Malte, Španije i Kipra.\n"Evropa treba da bude bolje pripremljena i da se nađe u prvoj liniji", rekao je Avramopulos, koji učestvuje na mini-samitu posvećenom razradi mehanizma za automatsku raspodelu migranata spašenih na moru. Tu su još ministri unutrašnjih poslova Nemačke, Francuske, Italije, Malte i Finske.\nOn je ocenio da je došao trenutak da Evropska unija "donese političke odluke, što znači da mora postojati politički put u ime svih država članica".\nOd početka ove godine se samo 13 odsto od 67.000 ilegalnih migranata, koliko ih je stiglo u Evropu, iskrcalo u Italiji ili na Malti, u odnosu na 57 odsto u Grčkoj i 29 odsto u Španiji.


Slecinger: Zadatak izaslanika SAD za Kosovo biće da podstiče obe strane na kompromis\nNa pregovorima o budućem statusu SAD će imati centralnu ulogu, ali ne i vodeću, koja će pripasti izaslaniku UN, Martiju Ahtisariju, njegovim kolegama u Ujedinjenim nacijama i Evropskoj uniji. Glavni zadatak američkog izaslanika, bivšeg diplomate Frenka Visnera, biće da radi u prilog očuvanja stabilnosti u regionu i da podstiče obe strane na kompromisno rešenje, kaže u razgovoru sa našim kolegom Brankom Mikašinovićem, direktor Odeljenja za istočnoevropske studije u centru Vudro Vilson, Martin Slecinger. U odgovoru na pitanje kakva bi mogla da bude pobednička, odnosno optimalna strategija Srbije u vezi sa Kosovom, gospodin Slecinger je rekao:\n"Govoriti o pobedničkoj strategiji je možda previše optimistično, ali srpska strana ima mogućnost da maksimalno iskoristi svoje pregovaračke adute. Beograd bi trebalo da bude istrajan i odlučan u iznošenju svojih stavova. Ukoliko bi Srbi u bilo kom momentu na pregovorima jednostavno napustili pregovore - što bi bila ogromna strateška greška Beograda - to bi primoralo medjunrodnu zajednicu da nametne rešenje. Srbija će svakako imati koristi od pregovora: ubrzaće svoj ulazak u EU i zadržati neki vid suvereniteta nad Kosovom, pošto će se insistirati na kompromisnom rešenju. Drugo, Srbija bi trebalo da postupi u skladu sa zahtevima medjunarodne zajednice i uhapsi optužene za ratne zločine, što bi bilo od značajne pomoći Beogradu, kako na političkom, tako i, kasnije, na ekonomskom planu. Treće, Srbija bi trebalo da tesno koordiniše svoja nastojanjau vezi sa Kosovom ne samo sa Briselom i Vašingtonom, već i sa susednim zemljama, kao što su Makedonija, Grčka, Bugarska i Albanija, jer bi eventualna nezavisnot Kosova imala regionalne posledice.\nGLAS AMERIKE: Šta bi Beograd mogao da učini da bi uticao na Belu kuću, Kongres i nevladine organizacije u SAD?\nSLECINGER: Što se tiče uticaja na Belu kuću i Kongres, mislim da bi u nedostatku efektivnih lobirajućih nastojanja Srbije bilo dobro da Beograd uputi izaslanike u Vašington koji bi izneli stavove srpske strane koje bi američki političari mogli da razumeju i prihvate. Ambasada Srbije i Crne Gore obavlja svoj deo posla, ali to nije dovoljno imajući na umu važnost kosovskog pitanja. Srpski emisari bi što češće trebalo da razgovaraju sa ključnim ljudima u Kongresu i u Beloj kući. Što se tiče ovdašnjih nevladinih organizacija, bojim se da su mnoge od njih već formulisale svoje stavove o Kosovu, ali one sada imaju mnogo manji uticaj nego što je to bio slučaj sa prethodnom adminsitracijom predsednika Bila Klintona. Medjutim, i sa njima bi trebalo razgovarati i izneti im stavove srpske strane. Administracija i Kongres uzimaju u obzir ocene nevladinih organizacija, ali će sa više uvažavanja uzeti u obzir stavove koje bi direktno preneli predstavnici Beograda.


Fond za razvoj odobrio privredi 1,6 milijardi dinara kredita\nFond za razvoj Srbije opredelio je, na sednici održanoj 31. maja, 1,6 milijardi dinara kredita i bespovratne pomoći privrednicima i preduzetnicima Srbije, objavljeno je na sajtu ovog fonda.\nZa dugoročne kredite po programu podsticanja preduzetništva kroz razvojne projekte ukupno je odobreno 900,4 miliona dinara, od čega je 140 miliona dinara bespovratnih sredstava.\nFond je ukupno odobrio 338,5 miliona dinara kredita za trajna obrtna sredstva po programu za preduzetnike i pravna lica, od čega preduzetnicima ukupno 19 miliona dinara.\nKroz investicione kredite preduzetnicima i pravnim licima ukupno je odobreno 321,4 miliona dinara, dok je za dugoročne kredite po programu podsticanja preduzetništva za početnike u poslovanju ukupno odobreno 44,7 miliona dinara, od toga 14,1 miliona dinara bespovratno.\nFond za razvoj Srbije\nDAMAMA OD DRŽAVE 100 miliona za pokretanje biznisa\nKAKO PRODATI KOMPANIJU Početni koraci koji vode ka većoj vrednosti\nTokom životnog ciklusa uspešne IT kompanije makar jednom dolazi do prodaje dela ili celokupnog vlasništva. Odluka o prodaji dela ili čitave kompanije je odluka strateškog karaktera i preporučuje se da se ona ne donosi i, što je još važnije, ne izvršava naglo. Praksa je pokazala da je najbolje rešenje doneti odluku o prodaji tri do pet godina pre same prodaje, kako bi se poslovanje pravovremeno optimizovalo i kako bi se postigla što viša prodajna vrednost. U svakom slučaju, priprema za prodaju se može izvršiti i u kraćem vremenskom periodu, ali će se smanjiti manevarski prostor osnivaču za postizanje povoljne cene. Nakon pripremne faze, sledi operativno sprovođenje postupka prodaje, koje može trajati od nekoliko meseci do dve godine.\nSUNOVRAT PRIVREDE OZBILJNO ZABRINUO NEMCE Polovina pesimisti, a evo koliko njih očekuje oporavak\nPolovina Nemaca očekuje da će se u narednim godinama stanje u privredi pogoršati, pokazalo je istraživanje koje su naručile televizijske stanice RTL i n-tv.\nCRNA GORA: Najniži minimalac u regionu, najveća prosečna plata\nZaposleni u Crnoj Gori Praznik rada dočekuju sa minimalcem od 193 evra, najnižim u regionu i prosečnom platom od 510 evra, što je najveća plata u regionu.\nPOSAO IZ SNOVA Milioner koji je tražio društvo za putovanje po svetu pronašao je Tajanu među 60.000 kandidata\nMedijima je pre nekoliko meseci kružila vest o Metjuu Lepreu, 26-godišnjem milioneru koji je tražio nekoga koga će plaćati 32 hiljade evra mesečno da putuje i odseda s njim u hotelima najvećih svetskih glavnih gradova.\nNEDOSTATAK RADNE SNAGE, ODLIV MOZGOVA O čemu se sve raspravljalo na konferenciji Zapadni Balkan 2030. godini - vizije, želje i realnost\nZapadni Balkan suočava se s nedostatkom kvalifikovane radne snage, ali i sa nedostatkom ljudi koje bi kompanije obučile za rad, ocenjeno je na konferenciji "Zapadni Balkan u 2030. - vizije, želje i realnost" u Beogradu. Potrebno je zaustaviti odliv obrazovanih ljudi iz regiona, saglasni su učesnici.\nPOVEĆANE STRANE INVESTICIJE U SRBIJI Ulaganja iz inostranstva veća za 14 odsto\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež kaže za da su strane investicije u našoj zemlji u prvih šest meseci ove godine veće za 14 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\nNOVA ŠANSA ZA TEHNOHEMIJU Ministarstvo ponovilo poziv za dostavljanje ponuda\nMinistarstvo privrede opet je objavilo poziv za dostavljanje ponuda za kupovinu firme za promet i proizvodnju hemijske i tehničke robe Tehnohemija iz Beograda. Novi poziv usledio je nakon što se na prethodni poziv nije javio nijedan potencijalni kupac.\nJEFTINIJI ROMING OD 1. JULA Operateri prave nove cenovnike, a evo ograničenja koja ne smeju preći\nVeć za 15 dana građani Makedonije, Albanije, Kosova, Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine moći će, kada se nađu u romingu, da razgovaraju međusobno po cenama nižim i do 30 odsto. Praktično, petominutni razgovor koji je do sada koštao oko 150 dinara ubuduće će plaćati oko 110.


SPC postala svetionik pravoslavlja u Latinskoj Americi - Naši u svetu\nSPC postala svetionik pravoslavlja u Latinskoj Americi\nObjavljeno 05/08/19 u 22:50\nBEOGRAD – Srpska pravoslavna crkva, rešena da pod svoje skute okupi Srbe u resejanju u Latinskoj Americi, pre osam godina je, uz blagoslov patrijarha Irineja, dozvolila vladiki crnogorsko-primorskom Amfilohiju da osnuje Eparhiju buenosajresku i južnocentralnoameričku, kojom sada upravlja episkop Kiril.\nU ostvarenju plemenite misije velike napore ulaže petnaestak sveštenika, od kojih su samo petorica sa prostora bivše Jugoslavije, dok su ostali iz Latinske Amerike, saopštila je BK kompanija.\nOgroman je bio trud arhimandrita dr Evstatija Azdejkovića, starešine Hrama Svetog Georgija u Karakasu, i oca Pavla Penje, rođenog u Venecueli, da u toj zemlji obnove dve parohije.\nTako se danas, njihovim zalaganjem, pravoslavni srpski narod okuplja kako u Karakasu, tako i u Hramu Svetog Jovana Krstitelja u Marakaju.\nNjih dvojica su uz blagoslov mitropolita Amfilohija i episkopa Kirila započeli rad na utemeljenju parohija u Dominikanskoj Republici, Panami, Kostarici i na ostravu Sveti Martin na Karibima.\nDačić na turneji u Latinskoj Americi: Srpska porodica Hjusić daje počasne konzule već treću generaciju (FOTO+VIDEO)\nNedavno je dr Azdejković uspeo da naše zemljake poveže sa svešetnikom Kostarikancem, koji je duboko pronikao u pravoslavlje.\nProblem sa kojim se sreću naši ljudi je admistracija, a s njom i teškoće da dobiju državljanstvo Srbije. Neki su u mešovitim brakovima, pa su za posetu otadžbini njihovim supružnicima i deci potrebne vize, a u većini tih zemalja Srbija nema ambasade, navodi dr Azdejković.\nOn kaže da je nedavna poseta ministra spoljnih poslova Ivice Dačića Dominikanskoj Republici veoma značajna za srpske iseljenike i da je tom prilikom za počasnog konzula postavljena Ivana Gavrilović, što je olakšalo funkcionisanje naše zajednice.\nIvo Andrić dobio ulicu u Gvatemali, Dačić prisustvovao ceremoniji i ovo poručio (FOTO+VIDEO)\nPrisustvo ministra Dačića na ceromoniji polaganja zakletve novog predsednika Paname i njegovi susreti sa Srbima koji žive tamo su takođe od izuzetne važanosti, jer je o njima za sada uglavnom brinula Srpska pravoslavna crkva, ističe dr Azdejković.\nSrbi na tlu Latinske Amerike hvale iskrenu posvećenost arhimandrira dr Evstatija Azdejkovića da im olakša kontakt s domovinom i učvrsti u pravoslavnoj veri.\nOn ističe da veliku pomoć ima u radu Stanka Trifunovića, počasnog konzula u Kostarici, i Zorana Milinkovića koji nastoji da na ostrvu Sveti Martin organizuje da Azdejović nekoliko puta godišnje održi službu, a bude tada i venčanja i krštenja.\nDrago Ilić, veliki donator, darivao je SPC plac koji vredi 300.000 dolara i pomaže gradnji hrama u Dominikani, navodi se u saopštenju.\nPrema rečima Azdejkovića, ima nagoveštaja da u dogledno vreme na ostrvu zalaganjem naših ljudi bude ozgrađena crkva SPC, radi se i na osnivanju Pravoslavnog duhovnog centra u Latinskoj Americi i na tome da naši iseljenici, naročito oni pristigli potkraj ili neposredno po završetku Drugog svetskog rata, dobiju državljanstvo Srbije za sebe i svoje porodice.\nMoram da istaknem da nam veliku pomoć u tome da naši ljudi, a sa njima i naši zetovi i snajke koji su poreklom iz Latinske Amerike, dobiju državljanstvo Srbije pružaju narodni poslanici Milanka Karić i Dragomir J. Karić, kojima se od srca zahvaljujemo na nesebičnom angažovanju, poručuje arhimandarit dr Evstatije Azdejković.\nPoslanik Dragomir J. Karić podržava poduhvate dr Azdejkovića i sveštenstva SPC u Južnoj i Centralnoj Americi i poručuje da Srbija misli na srpske iseljenike.\nPojavom arhimandrita dr Azdejkovića, Srpska pravoslavna crkva je u Južnoj i Centralnoj Americi dobila svog pastira kakav je upravo trebao našim ljudima na tom velikom prostranstvu. Porodica Karić se maksimalno trudi da im dobrom logistikom pomognemo da ostvare želju koja je želja svakog Srbina ma gde – da dobije srpska dokumenta, naveo je on.\nDo sada smo, kaže, uspeli da mnogima rešimo te probleme zahvaljući Ministarstvu spoljnih poslova u Srbiji.\nZa povezivanje naših ljudi sa otadžbinom veliko interesovanje i podršku je iskazao i predsednik Aleksandar Vučić, tako da mogu da obadujem naše ljude u inostranstvu da će Srbija, kao majka svih nas, nesebično pomagati da svi dobiju državljanstvo i da regulišu sve što je neophodno za ostvarivanje bliske veze sa Srbijom, naglasio je Dragomir J. Karić.\nSve zbog uloge: brada, kosa, opušten stomak, holivudski glumac u neviđenom izdanju (FOTO)


Najgori dan u Evropi od početka pandemije - 28.10.2020, Sputnik Srbija\nNajgori dan u Evropi od početka pandemije\nMnogo evropskih zemalja već je objavilo broj novozaraženih virusom korona u poslednja 24 sata i ti podaci su alarmantni uprkos strogim merama koje su na snazi... 28.10.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, evropa, nemačka, češka, ukrajina, bugarska\n© AP Photo / Joerg CarstensenZaštitna maska grafit\nMnogo evropskih zemalja već je objavilo broj novozaraženih virusom korona u poslednja 24 sata i ti podaci su alarmantni uprkos strogim merama koje su na snazi. Osim rekorda u broju novoobolelih, u pojedinim zemljama broj preminulih od posledica kovida 19 obara crne rekorde.\nKako javlja TV Slovenija, u tom periodu testiran je 7.471 uzorak, što znači da je skoro 35 odsto testiranih bilo pozitivno.\nU bolnicama se od korona virusa leči 612 ljudi, od kojih je 99 na intenzivnoj nezi, a 56 je na respiratoru.\nNakon ažuriranja podataka, 14-dnevna incidencija infekcija na 100.000 stanovnika porasla je na 872.\nDo sada je u Sloveniji korona virusom zaraženo 28.208 ljudi, a prema podacima Nacionalnog instituta za javno zdravlje, u zemlji je trenutno aktivno 18.269 slučajeva.\nDo sada je sprovedeno ukupno 342.330 testiranja.\nVlasti traže načine da rasterete laboratorije gde se uzimaju brisevi, pa će predstaviti metod ciljanog testiranja. U Sloveniji su od subote na snazi stroge mere - zatvorene su prodavnice, osim onih koje prodaju hranu i osnovne potrepštine, zabranjen je i rad frizerskih i kozmetičkih salona, velnes centara, bazena, bioskopa, pozorišta i teretana, a nastava u školama odvija na daljinu.\nU Bosni i Hercegovoni je u poslednja 24 sata registrovano 1.586 slučajeva korona virusa, od ukupno 3.757 obrađenih testova. Danas je zabeležen rast u odnosu na juče kada je bilo 1.555 novozaraženih i 3.214 testova. Od posledica virusa korona preminulo je 36 osoba, najviše u jednom danu od početka epidemije u BiH.\nU poslednja 24 sata u Hrvatskoj je zabeleženo 2.378 novih slučajeva zaraze virusom korona te je broj aktivnih slučajeva u toj zemlji danas ukupno 12.736.\nNa bolničkom lečenju su 932 pacijenta, od toga je na respiratoru 68 pacijenata.\nU Bugarskoj je u poslednja 24 sata potvrđeno 2.569 novih slučajeva korona virusa, što je drugi dan zaredom da ta zemlja beleži rekordan broj novozaraženih.\nKako je objavljeno na zvaničnom sajtu za praćenje epidemije, u tom periodu testirano je 11.226 osoba.\nPrethodnog dana zabeležena su 2.243 nova slučaja na osnovu 7.659 testiranih uzoraka.\nOd poslednjeg preseka preminulo je još 25 osoba, prenosi BTA.\nU Bugarskoj je trenutno aktivno 22.597 slučajeva, u bolnicama je 2.217 pacijenata od kojih je 145 na intenzivnoj nezi.\nZaraženo je i 2.020 medicinskih radnika.\nOd početka epidemije u Bugarskoj je registrovan 42.701 slučaj korona virusa, a preminula je 1.161 osoba.\nU Rumuniji je u poslednja 24 sata od korona virusa obolelo još 5.343 osoba, dok je preminulo 107 osoba, objavljeno je danas na zvaničnom vladinom sajtu.\nTestirano je 36.815 osoba, ukupno 3.133.809 od početka pandemije, prenosi agencija Adjerpres.\nTrenutno je hospitalizovano 10.934 osoba, od kojih je 861 na intenzivnoj nezi, što je najviše do sada.\nDo sada je u Rumuniji od korona virusa obolelo 222.559, a preminulo 6.681 osoba.\nU Austriji je, u poslednja 24 sata zabeležen novi rekord broja novozaraženih, koji je dostigao 3.394.\nNajveći broj novozaraženih registrovala je pokrajina Gornja Austrija, koja se pretvorila u glavno žarište, sa 901.\nNa drugom mestu je Beč sa 793 slučaja, pa sledi Tirol sa 520, Štajerska sa 358, Forarlberg sa 258, Burgenland sa 180, Koruška sa 151, Salcburg sa 130 i Donja Austrija sa 103.\nU protekla 24 sata zabeleženo je i 22 smrtna slučaja čime se ukupan broj preminulih od ili sa kovidom povećao na 1.027.\nTrenutno u Austriji ima 27.947 aktivno obolelih, od kojih je 1.569 hospitalizovano, a 224 se nalazi na intenzivnoj nezi.\nBroj hospitalizovanih skočio je za 12,1 odsto, odnosno za 169 novih pacijenata, a na intenzivnoj nezi za 21 pacijenta.\nOd početka epidemije u Austriji pozitivno je na korona virus testirano 90.658 osoba, a 61.684 je izlečeno.\nU Češkoj Republici je u poslednja 24 sata registrovano 15.663 novih slučajeva korona virusa, što je najviši dnevni bilans novozaraženih u toj zemlji.\nPodaci ministarstva zdravlja pokazuju da je broj ukupno zaraženih porastao na 284.033, a da se broj preminulih popeo na 2.547.\nKako navodi Rojters, Češka se u poslednje dve nedelje suočava sa najbržom stopom zaražavanja u Evropi, sa 1.324 slučaja na 100.000 stanovnika.\nPrethodni rekord zabeležen je u subotu, kada je zabeleženo 14.714 novozaraženih, a od tada je dnevni broj novih slučajeva bio u padu.\nNemci zatvaraju skoro sve\n28 Oktobar 2020, 08:13\nOd poslednjeg preseka preminulo je 85 osoba, prenosi Rojters.\nOd početka epidemije ukupno je zaraženo 464.239 osoba, od kojih je 10.125 preminulo.\nNemački Bild javio je da kancelarka Angela Merkel želi sastanak sa premijerima 16 nemačkih pokrajina o zatvaranju restorana i kafića počev od 4. novembra, kao pokušaj da se zaustavi širenje korona virusa.\nBroj preminulih pacijenata u Ukrajini od korona virusa je danas skočio na 165, što je najcrnji dan od početka pandemije, preneo je Rojters.\nPrethodni negativan rekord dogodio se 21. oktobra, kada je umrla 141 osoba, saopštio je danas krizni štab ove zemlje.\nKrizni štab je saopštio i da je u prethodnih 24 sata zabeleženo 7.474 novih slučajeva, pa sada Ukrajina beleži ukupno 363.075 slučajeva i 6.755 preminulih, prenosi Tanjug.\nBroj preminulih od posledica kovida 19 u Belgiji prešao je 11 hiljada, a broj smrti na dnevnom nivou ove nedelje postao je trocifren.\nProsečno se u zemlji u prethodnih nedelju dana svakog dana inficiralo 14 hiljada ljudi.\nU nacionalnom Institutu za javno zdravlje „Sijensano“ navode da je od početka pandemije u Belgiji od korona virusa zaraženo 347.289, a preminulo 11 038 ljudi.\nU ponedeljak 26. oktobra zabeležena su 104 smrtna slučaja, što je prvi put od prvog prolećnog talasa da se dnevni broj smrtnih slučajeva u Belgiji broji trocifrenim brojkama.\nUkupno je u sedmodnevnom periodu od 19. do 24. oktobra u celoj zemlji od korona virusa umrlo 472 ljudi, od čega više od polovine u Valoniji, a ogromna većina preminulih je starija od 75 godina. Gotovo polovina (48,2%) svih smrtnih slučajeva izazvanih pandemijom zabeležena je u Flandriji, dok Valonija i Brisel čine 36,1%, odnosno 15,7% nacionalnog broja preminulih.\nU Slovačkoj je u poslednja 24 sata registrovano 2.887 novih slučajeva korona virusa, a preminulo je osam osoba.\nOd početka epidemije zaraženo je nešto manje od 50.000 ljudi, a dosad je umrlo 184 pacijenata, navodi Nacionalni zdravstveni centar za informacije, prenosi TASR.\nTrenutno je hospitalizovan 1.231 pacijent, a na intenzivnoj nezi se nalazi 89 osoba.\nPlaniranje ili sistemsko zatvaranje\nSituacija u Evropi, gde se povećava broj obolelih od korona virusa, je veoma ozbiljna i alarmantna i Evropska unija mora biti efikasnija kada je reč o testiranju, praćenju obolelih, vakcini i pravilima karantina, rekao je danas predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel.\n"Potrebna nam je mnogo veća efikasnost u presretanju virusa pre nego što građani zaraze jedni druge. Potrebno nam je planiranje, inače ćemo imati sistemsko zatvaranje širom kontinenta u predstojećim mesecima", rekao je Mišel za italijansku La Stampu.\n"Neće biti lako sprovesti tu fazu", rekao je Mišel.\nVučić se danas obraća naciji