Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 17.Okt.2019, 15:52\nStrana ulaganja na Zapadnom Balkanu preduslov su bržeg razvoja privreda regiona, povećanja proizvodnje i izvoza visokotehnoloških, sofisticiranijih proizvoda i jačanja konkurentnosti kompanija kako bi se što bolje uključile u globalnu tržišnu utakmicu.\nTo je istaknuto danas na konferenciji "Zapadni Balkan na globalnom tržištu: nove mogućnosti za trgovinu i investicije" održanoj u Privrednoj komori Srbije, tokom koje je takođe predstavljen izveštaj Organizacije za ekonomsku >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << saradnju i razvoj (OECD) o perspektivama zapadnobalkanskih ekonomija.\nStrane direktne investicije, kako je ocenjeno u izveštaju, doprinose povećanju proizvodnje proizvoda visoke dodate vrednosti, primeni savremenih tehnologija, modela poslovanja i standarda, kao i jačanja sektora malih i srednjih preduzeća, navodi se u saopštenju PKS.\nMihailo Vesović, direktor Sektora PKS za strateške analize, analitiku, usluge, servise i pakete proizvoda, istakao je da se izveštaj OECD-a, posle ovogodišnjeg Samita o Zapadnom Balkanu u Poznanju, danas prvi put predstavlja u našem regionu - u Srbiji.\n"Studija nije samo pregled stanja i izvoznih mogućnosti naših privreda pojedinačno i regiona u celini, već sagledava preduslove, izazove i daje preporuke za bolje korišćenje potencijala i kroz detaljnu analizu, markira konkretne sektore i pojedinačne proizvode sa najvećim izgledima - šansama za uspeh na međunarodnom tržistu", rekao je Vesović.\nTa konkretnost je poseban kvalitet ove studije koja je, kako kaže, odlična osnova kreatorima industrijskih i investicionih politika na koji način mogu da uspostave zajednički lanac vrednosti proizvodnje u regionu.\n"Sva usporavanja kod naših glavnih spoljnotrgovinskih partnera direktno se prelivaju na ekonomije Zapadnog Balkana", dodao je Vesović, i podsetio da je ukupan izvoz svih ekonomija regiona prošle godine iznosio 53,1 milijardu dolara, što je realno daleko ispod stvarnih potencijala naših privreda.\nBroj izvoznika je mali – samo 10 do 20 odsto registrovanih kompanija iz regiona prodaje robu na stranom tržištu, struktura izvozne ponude i dalje je nepovoljna posebno u razmeni unutar regiona, a spoljnotrgovinski deficit značajan.\n"Treba da težimo izvozu inovativnih proizvoda i proizvoda visoke dodate vrednosti, što zahteva dosta ulaganja i strukturnih promena u ekonomijama Zapadnog Balkana. Komorski investicioni forum posvećen je ovim ključnim temama sa ciljem jačanja naših ekonomija, stvaranja povoljne investicione klime, promocije investicionog potencijala, kao i zajedničkih lanaca vrednosti u regionu, jer investitori posmatraju region kao celinu", zaključio je Vesović.\nMaržena Kišeljevska, direktor OECD-ovog odeljenja za jugoistočnu Evropu, ukazala je na neophodnost nastavka sprovođenja reformi u regionu, povećanja ulaganja, podrške sektoru MSP, povezivanja stranih investitora i lokalnih dobavljača.\nB92: PKS: Strana ulaganja preduslov bržeg razvoja Zapadnog Balkana\nNoviMagazin.rs: PKS: Strana ulaganja preduslov bržeg razvoja Zapadnog Balkana\nBlic: INVESTICIJE KAO USLOV ZA BRŽI RAZVOJ REGIONA Izvoz Zapadnog Balkana prošle godine 53,1 milijardu dolara\nNezavisne Novine: Zapadni Balkan i "zelena ekonomija": Iskoristiti izvore obnovljive energije


Kompanija Merkator-S donirala 6 LCD televizora Zdravstvenom centru Kruševac\nObjavljeno petak, 17 avgust 2012 07:31\tPogodaka: 561\tKompanija Mercator-S je povodom otvaranja novog objekta Roda Centra u Kruševcu, uručila donaciju Zdravstvenom centru Kruševac. U pitanju je šest LCD televizora kojima će se poboljšati uslovi rada i boravka u našoj ustanovi.\nDonaciju je Prim. dr Vojkanu Kuliću, direktoru Zdravstvenog centra Kruševac, uručila direktorka društva Mercator - S i članica Uprave Grupe Mercator za Mercator trgovinu jugoistočne Evrope, mr Stanka Pejanović. Prim dr Vojkan Kulić se u ime Zdravstvenog centra Kruševac zahvalio na ovoj donaciji i izrazio nadu za dalju saradnju sa kompanijom Mercator-S. Delegacija kompanije Mercator - S, ujedno je posetila i ginekološko-akušersko odelenje Zdravstvenog centra Kruševac.


Šešelju tri dana odmora, doček na Trgu Republike\nKada danas u 12.55, posle 12 godina, ponovo kroči na srpsko tlo, Vojislava Šešelja će na aerodromu dočekati porodica i najuže partijsko rukovodstvo.\nU Hag otišao sa osmehom: Vojislav Šešelj 2003. na beogradskom aerodromu\nLider radikala, koji je od trenutka kada je februara 2003. dobrovoljno otišao u Hag smršao 27 kilograma, uprkos bolesti dovoljno je, kako kažu, “i okretan i pokretan da bi ga na nosilima ili u kolicima iznosili iz aviona”.\n- Pomaže bog i dobro došao u svoju Srbiju - prve su reči koje će mu, kako kaže, uputiti zamenik predsednika SRS Nemanja Šarović, koji dodaje da “nije to vreme ni za kakve poruke”, jer “ne pravimo nikakav slet, već dočekujemo čoveka iz zatvora”.\nNa aerodromu neće biti pravljen miting, mada je za svaki slučaj angažovano i privatno i stranačko obezbeđenje kako bi bio sprečen bilo kakav mogući incident.\n- Miting dobrodošlice organizovaćemo u subotu u 12 sati na Trgu republike - kaže Šarović. On dodaje da je miting još pre pet dana prijavljen policiji, sa čijim će predstavnicima danas da pretresu sve detalje.\nŠešelj će morati da bude podvrgnut lekarskim pregledima kako bi se ustanovilo njegovo trenutno zdravstveno stanje. On će poneti i svu medicinsku dokumentaciju iz Haga.\n- One najhitnije stvari, poput hemoterapije i pregleda, Šešelj može da obavi u bilo kojoj poliklinici, privatnoj ili državnoj. On mora ponovo da ide na preglede, na skenere. Ako bude bila potrebna i operacija, to će morati da se uradi u bolnici, a o tome koja će to bolnica da bude, odlučiće sam Šešelj - kaže Milovan Bojić, nekadašnji Šešeljev kolega iz Vlade Srbije i jedan od petorice doktora iz Srbije koji su ga pre 15 dana pregledali u Hagu.\nČEKAJUĆI TRAMPA Američki lideri u Beogradu: Milion ljudi na ulicama i ČUVENA SCENA koja je prestravila obezbeđenje (VIDEO)\nDačić: Najavio sam smene funkcionera koje postavlja Vlada\nPremijer Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da se najavljene smene srpskih funkcionera na severu Kosova odnose na one koje postavlja Vlada Srbije, a ne na predstavnike opština s većinskim srpskim stanovništvom.\nVlada u senci DS: Haos u sektoru bezbednosti\nIako je Srpska napredna stranka ovih dana puna hvalospeva o samoj sebi slaveći, navodno, prvu godinu svog mandata, činjenica je da ova stranka ulazi u četvrtu godinu svoje vlasti, a da je Srbiju dovela u toliko loše stanje da je nejasno šta tačno Srpska napredna stranka slavi, navodi se u današnjem saopštenju Demokratske stranke.\nJakšić: DSS sam napustio zbog kolaboracije sa Vučićevim režimom\nBivši potpredsednik Demokratske stanke Srbije Marko Jakšić rekao je da je stranku i sve funkcije u njoj napustio zbog "kolaboracije sa režimom Aleksandra Vučića".\nPremijer Rajnfelt: Švedska podržava Kosovo na putu ka EU\nKosovski premijer Hašim Tači izjavio je danas da je Kosovo opredeljeno za normalizaciju odnosa sa Srbijom kroz razgovore "dve nezavisne i suverene države".\nStoltenberg doputovao u posetu Beogradu\nPredsednik vlade Norveške Jens Stoltenberg doputovao je večeras u posetu Beogradu, potvrđeno je Tanjugu u ambasadi Norveške.\nPoslednje pripreme u Kininu za obeležavanje "Oluje" (VIDEO)\nU Kninu su u toku poslednje pripreme za proslavu dvadeset i treće godišnjice "vojno-redarststvene akcije za oslobađanje okupiranih područja", poznatije po operativnim imenom "Oluja".


Hronika - datum: 2018-06-03 UDES U NIKŠIĆU\nMjesto nezgode Teško povrijeđen motociklista\nDvadesetdevetogodišnji Nikšićanin Slavko Čizmović zadobio je teške tjelesne povrede u saobraćajnoj nezgodi, juče oko 17 časova, na Bulevaru Vuka Mićunovića u Nikšiću. Čizmović je upravljao motorom i na bulevaru se sudario sa vozilom „ford fokus”(NK BS 738) za čijim volanom se nalazila njegova sugrađanka Milojka Vujičić, koja je prošla bez povreda. Mladić je nakon ukazane ljekarske pomoći u nikšićkoj Opštoj bolnici prevezen u Klinički centar u Podgorici.\n– Pacijent je primljen sa povredama glave, nastalim usled pada. Stabilnih je vitalnih parametara, ali je nakon ukazane pomoći i zbog prirode povreda prevezen u Klinički centar – rekao je direktor nikšićke bolnice dr Ilija Ašanin.\nČizmović se motorom kretao iz pravca Rastoka, a do sudara je došlo u trenutku kada je Vujičićeva vozilom pokušavala da se uključi na bulevar iz sporedne ulice Narodnih heroja. Uviđaj na mjestu udesa obavila je nikšićka policija u prisustvu osnovnog državnog tužioca i vještaka saobraćajne struke.


Pomoć u istraživanjima raka - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Pomoć u istraživanjima raka\nU Evropskoj laboratoriji za nuklearna istraživanja (CERN), izgrađeno je novo postrojenje\nPomoć u istraživanjima raka\nU Evropskoj laboratoriji za nuklearna istraživanja (CERN), u kojoj je Republika Srbija članica, izgrađeno je novo postrojenje koje može da pomogne medicinska istraživanja raka.\n0Piše: Z. D. 19. decembra 2017. 20.52\nNazvano Cern Medicis, postrojenje je proizvelo prve radioizotope. Medicis će u budućnosti obezbeđivati širok spektar radioizotopa, od kojih se neki mogu proizvesti samo na CERN-ovom postrojenju Isolde.\nOvi radioizotopi su prvenstveno namenjeni bolnicama i istraživačkim centrima širom Evrope. U poslednje vreme dijagnostika i lečenje sa upotrebom radioizotopa su značajno napredovali, a Medicis će omogućiti istraživačima da osmisle i testiraju nekonvencionalne radioizotope sa ciljem da razviju nove pristupe borbi sa rakom.\n– Radioizotopi se koriste u preciznoj medicini kako bi se dijagnostikovao rak, srčani problemi i druge bolesti tako što se dostave izuzetno male radijacione doze tamo gde su one potrebne bez uništavanja okolnog zdravog tkiva. Sada sa Medicis-om možemo da proizvodimo nekonvencionalne izotope i da pomognemo da se poveća spektar njihove primene, rekao je Tiri Stora, koordinator projekta Medicis.\n– CERN-Medicis novi je dokaz kako tehnologije iz CERN-a mogu da koriste društvu ne samo za fundamentalna istraživanja. Sa ovim jedinstvenim postrojenjem i ekspertizom, CERN je posvećen maksimiziranju uticaja naše tehnologije u svakodnevnom životu, rekao je CERN-ov direktor za akceleratore i tehnologije Frederik Bordri.\nPostrojenje Isolde radi već 50 godina i do sada je za raznovrsne svrhe, uključujući i fundamentalna nuklearna istraživanja, astrofiziku i bionauke, proizvelo 1.300 izotopa iz 73 supstance. U Isolde su se već proizvodili izotopi za medicinska istraživanja, ali će novo Medics postrojenje omogućiti proizvodnju radioizotopa koji preciznije odgovaraju potrebama medicinske zajednice.\nCERN-Medics je rezultat napora koji je CERN uložio zajedno sa saradnicima iz Fonda za transfer znanja, privatnih fondacija i partnerskih ustanova. Projekat finansijski podržava Evropska komisija kroz Marija Sklodovska Kiri grant koji od 2014. godine pomaže razvoju medicinske i naučne saradnje širom Evrope.\nDijagnostika raka prostate radioizotopima\nPut od nastanka izotopa do upotrebe u lečenju\nUnutar postrojenja Isolde, snažan snop protona pogađa specijalno razvijene mete i tako proizvodi raznolike atomske fragmente. Ove čestice se potom razdvajaju prema svojoj masi formirajući novi niskoenergetski snop koji se usmerava ka većem broju eksperimentalnih stanica. Na jednoj od njih, za potrebe Medicis-a, postavlja se druga meta. Jednom kada se izotopi proizvedu na Medicis-ovoj meti, automatizovana transportna traka nosi ih u postrojenje gde se traženi radioizotopi odvoje i usade u metalnu foliju. Tako se dostavljaju istraživačkim ustanovama među kojima je Paul Šerer institut, Univerzitetska bolnica u Vaudu i Univerzitetska bolnica u Ženevi.


Izvor: RTS, 29.Avg.2018, 08:31\nVeliki broj ljudi se bar jednom u životu susreo sa nekom vrstom administrativnog problema, za čije su rešavanje potrošili mnogo vremena i novca. Oni koji su zbog tuđe greške u dokumentima proglašeni kao mrtvi suočavaju se sa brojnim problemima, najpre onim da dokažu da su živi.\nPrilikom pokušaja da pribavi dokumenta za odlazak u penziju Branislav Bojić iz sela Cerove kod Krupnja saznao je >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << da je mrtav. Uverenje na kome piše da je pokojnik, dobio je od vojnog odseka kada je zatražio potvrdu o odsluženom vojnom roku.\n"Ja sam faktički 25, 26 godina mrtav. Kako da reagujem, kako da vam kažem, mrtav - a ja živ. Šta su oni radili sa mnom, ja nemam pojma, da li su me zamenili", kaže Branislav Bojić.\n"U registraciji su rekli da ne možete da registrujete auto na mrtvog čoveka, onda sam saznao kako mrtav kad sam živ. Teško dokazivanje, prvo su tražili da moram nova dokumenta da uzmem, da moram sve da platim", kaže Đorđe Milošević.\n"Oni imaju pravo da traže nadoknadu od lokalne samouprave ili lica koja su prouzrokovala sve to, to je takozvana naknada štete, nematerijalne štete, to je nanošenje psihičkog bola odnosno problema koji su imali različite prirode u svakodnevnom životu", kaže Slobodan Milutinović, advokat .\nU Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave kažu da matičari mogu da pogreše jedino ukoliko su pre njih grešku napravili lekari koji su određenu osobu proglasili mrtvom, jer je potvrda o smrti pravni osnov za postupanje matičara. A dok se greške ne isprave i pravne procedure ne završe, oštećinima ostaje samo da tvrde: "Ja sam živ".\nBeograd – Veliki broj ljudi se bar jednom u životu susreo sa nekom vrstom administrativnog problema, za čije su rešavanje potrošili mnogo vremena i novca. Oni koji su zbog tuđe greške u dokumentima proglašeni kao mrtvi suočavaju se sa brojnim problemima, najpre onim da dokažu da su živi.. Prilikom...


Dan online - Sport: Jovetiću stradali ligamenti koljena - 2019-04-15\nSport CRNOGORSKI REPREZENTATIVAC ŠEST MJESECI VAN TERENA\nNovi peh za Jovetića Jovetiću stradali ligamenti koljena\n<strong>Stevan Jovetić baš nema sreće. Kapiten crnogorske fudbalske reprezentacije povrijedio se na subotnjem meču sa Remsom, napustivši teren u 80. minutu. Detaljni ljekarski pregledi, obavljeni juče, pokazali su da su Jovetiću stradali prednji ukršteni ligemanti i da mu predstoji najmanje šest mjeseci pauze.\n– Za Jovetića je sezona završena i moraće na operaciju – saopšteno je na sajtu Monaka.\nTridesetogodišnjem napadaču, koji je stadion napustio na štakama, ovo je drugi put u karijeri da mora na operaciju prednjih ukrštenih ligamenata. Prvi put je to bilo 2010. godine, kada je bio u Fiorentini, a tada je propustio cijelu sezonu.


Moskva dodaje sedam novih ostrva svojoj teritoriji - BIGportal.ba\nJuni 23, 2019 Juni 23, 2019 0165\nRusija će dodati svojoj teritoriji sedam novih ostrva u Arktičkom okeanu koji su primećeni u najnovijem satelitskom snimanju državnih severnih granica na moru. Okeanografi ruske Severne flote planiraju ekspediciju kako bi potvrdili postojanje novih ostrva koji su primećeni na satelitskim snimcima arhipelaga Nova Zemlja u Arktičkom okeanu, rekao je predstavnik…\nRusija će dodati svojoj teritoriji sedam novih ostrva u Arktičkom okeanu koji su primećeni u najnovijem satelitskom snimanju državnih severnih granica na moru.\nOkeanografi ruske Severne flote planiraju ekspediciju kako bi potvrdili postojanje novih ostrva koji su primećeni na satelitskim snimcima arhipelaga Nova Zemlja u Arktičkom okeanu, rekao je predstavnik Flote Aleksej Kornis novinarima.\nEkspedicija je planirana za avgust ili septembar ove godine.\nKornis je objasnio da su nova ostrva nastala kao posledica otapanja glečera koji pokrivaju najveći deo arktičkog arhipelaga.\n“Moramo da se uverimo da se radi o čvrstim, solidnim strukturama, a ne samo o delovima glečera”, rekao je on.\nPodaci o novim ostrvima proističu ne samo od satelitskih snimaka, već i iz podataka drugih ekspedicija.\nMeđutim, njihovo postojanje može da potvrdi samo odvojen tim okeanografa, koji stupi na nogom i istraži ostrva, navodi “Sputnjik”.\nSAD u ponedeljak uvode nove velike sankcije Iranu\nSvaki napad ugrožava opstanak Srba; “Više nikad ne sme da se ponovi”\nPolicija uklonila DAVIDOVO SRCE\nDržavljanin BiH u Njemačkoj krao garderobu, pa pao u ruke policiji\n“Sada će biti sve teže”


Lekovi na bazi opijata pronadjeni kod Prinsa\nLekovi na bazi opijata pronadjeni su kod Prinsa kao i u njegovom domu gde je 21. aprila pronadjen mrtav, preneli su danas američki mediji dok još nisu objavljeni rezultati obdukcije o tačnom uzroku njegove iznenadne smrti.\nPozivajući na izvore lokalne policije, američka televizijska mreža Si-En-EN javila da su lekovi pronadjeni kod američkog muzičara.\nI drugi mediji u SAD su preneli da su lekovi protiv bolova pronadjeni u Prinsovom domu u njegovom rodnom Mineapolisu u Minesoti.\nAmerički sajt TMZ, koji je prvi objavio vest o Prinsovoj smrti, naveo je da je šest dana pre smrti, Prins hospitalizovan zbog navodne prekomerne doze veoma snažnog leka protiv bolova na bazi oksidona koji važi za opioidni analgetik.\nRezultati obdukcije očekuju se za nekoliko nedelje.\nPrins (57) ili „dete iz Mineapolisa“ bio je jedan od najvećih muzičara 80-ih i 90-ih godina s hitovima kao što su „Cream“ ili „Kiss“ u kojima je mešao gitarske rifove s poetskim stihovima u ritmu fanka.\nMnogi smatraju da je njegov najveći hit „Purple Rain“, za kojeg je dobio Oskara za originalnu pesmu u istoimenom filmu iz 1985. godine.


Poverenica učestvovala u raspravi o Nacrtu zakona o javnom okupljanju • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nO nama Vesti Poverenica učestvovala u raspravi o Nacrtu zakona o javnom okupljanju\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković učestvovala je u raspravi o Nacrtu zakona o javnom okupljanju na zajedničkoj sednici Odbora za odbranu i unutrašnje poslove i Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova u Narodnoj skupštini Republike Srbije.\nNakon upoznavanja članova odbora i gostiju sa Nacrtom zakona, poverenica Janković dala je smernice u cilju poboljšanja sadržine i ukazala na nedostatke predloženog dokumenta. Ona je izdvojila član zakona koji se odnosi na okupljanje u pokretu i istakla da bi svakom skupu moralo biti omogućeno zaustavljanje na određenim mestima, na primer ispred državnih institucija. Sve ostalo bilo bi ograničenje sloboda građana, smatra ona.\nTakođe, izdvojila je i član 11. koji je, prema njenom mišljenju, suprotan međunarodnim standardima, a odnosi se na preveliku odgovornost organizatora skupa. Na skupovima bi o bezbednosti građana, smatra ona, moralo da brine Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nPoverenica je ukazala i na nedostatak odredaba o paralelno organizovanim skupovima, na primer o kontraskupovima. Shvatajući da je ova oblast prepuna bezbednosnih izazova, trebalo bi preciznije definisati ovaj segment zakona.\nTakođe, poverenica smatra da treba unaprediti i član 13. koji se odnosi na spontano okuljanje.\nPoverenik za zaštitu ravnopravnosti dostaviće mišljenje o Nacrtu zakona o javnom okupljanju pisanim putem i u skladu sa svojim nadležnostima.\nU raspravi su svoje mišljenje i kritike izneli i Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, zamenik Zaštitnika građana, kao i predstavnici sindikata i najznačajnijih institucija civilnog društva.


Gradilište : Južne vesti\nSa teškim povredama 36-godišnji radnik prebačen je sa gradilišta tržnog centra "Delta planeta" u Nišu u Urgentni centar, a u policiji kažu da su obavestili nadležne inspekcije. U KC Niš navode da ima teške ortopedske povrede i trenutno nije neposredno životno ugrožen.\nRadovi na gradilištu u Nišu obustavljeni su u delu parcele gde su pronađeni arheološki ostaci, za koje se pretpostavlja da su zidovi nekog vizantijskog objekta, kaže direktorka Zavoda za zaštitu spomenika Ljiljana Berić. Investitor treba da plati arheološka istraživanja, kaže Berićeva, a počeće kada dobiju dozvolu Ministarstva kulture.\nU Nišu u vanrednom stanju grade Naučno-tehnološki park, fabriku i uređuju Trg u Niškoj Banji\n09:45, 16. 4. 2020.\nTri gradilišta u Nišu aktivna su i u vanrednom stanju, a u Kancelariji za lokalni ekonomski razvoj i projekte kažu da su radnici maksimalno zaštićeni. Privodi se kraju izgradnja Naučno-tehnološkog parka i tamo ima najviše radnika, nešto manje ih je angažovano na izgradnji fabrike Šinju, a ponovo je počelo i uređenje Trga u Niškoj Banji.\nGradilište u Niškoj Banji ne odlaže opštinsku slavu, završetak radova očekuje se do septembra\n12:41, 31. 7. 2019.\nZbog radova na rekonstrukciji trga u Niškoj Banji, program opštinske slave 2. avgusta neće biti održan kraj fontana već na glavnom šetalištu, a gradilište bi, kako kaže načelnik Kancelarije za lokalni i ekonomski razvoj i projekte (KLERP) Milan Ranđelović, trebalo da bude bolje obezbeđeno - žičanom ogradom i komunalnom policijom. Predsednik Opštine kaže da će se malo kasniti sa rekonstrukcijom, zbog kišnih dana i zamenom toplovoda u “Radonu”.\nStopirana gradnja stanova za bezbednjake u Nišu, bomba eksplodirala na već razminiranom terenu\n12:11, 28. 6. 2019.\nGradnja stanova za bezbednjake u Nišu je stopirana, kažu u Ministarstvu građevinarstva, a ponovo se proverava ima li kasetne municije, kao i dokumentacija koja je garantovala da je bezbedno da radovi u naselju Stevan Sinđelić počnu. Prema podacima Ministarstva, teren na kome se grade stanovi bio je skoro 100 % razminiran, ali pre dva dana je na gradilištu eksplodirala bomba i tri radnika su lakše povređena.\n15:45, 26. 6. 2019.\nTri radnika su povređena kada je u naselju Stevan Sinđelić gde se grade stanovi za bezbednjake eksplodirala bomba, kažu u niškoj policiji. Reč je o gradilištu koje je bilo deo vojnog objekta i na kome se pre početka radova ispitivalo ima li kasetnih bombi, zbog čega je i kasnio početak izgradnje stanova.\nNiški građevinci često bez zaštitne opreme, Inspekcija kažnjava\n08:20, 18. 3. 2019.\nRadnici koji i na velikim visinama rade bez kaciga, ali i bez druge neophodne zaštitne opreme, česta su slika niških gradilišta, a neretko građevinci i konzumiraju alkohol na radnom mestu. U Inspekciji rada kažu da redovno kontrolišu gradilišta u Nišu i da stalno podnose prekršajne prijave, kao i da je poslednje dve godine povređeno devetoro radnika.\n17:20, 21. 2. 2017.\nPrizor muškaraca koji stoje na vrhu neograđenog višespratnog gradilišta Studentskog doma kod Elektronskog fakulteta je uznemirio pojedine Nišlije. Dok građani kažu kako gradilište nije dovoljno dobro obezbeđeno pa se u njemu okupljaju studenti, direktor Studentskog centra Rade Rajković tvrdi da jeste ograđeno, pa i da je pod prismotrom čuvara.\nNeodvršenu halu u kojoj se okupljaju deca niko ne obezbeđuje\n17:08, 26. 5. 2016.\nU leskovačkoj hali “Partizan” koja se gradi već 5 godina razbijen je jedan od zidova kroz koji prolaze deca koja se tu povremeno okupljaju. Iako je gradilište u vlasništvu Grada, njega zapravo niko ne obezbeđuje.


Kompletirana lista za Sarajevo i Široki: Poznati svi potencijalni rivali bh. klubova u Evropi - BiH Vijesti\nNaslovnica SPORT Kompletirana lista za Sarajevo i Široki: Poznati svi potencijalni rivali bh. klubova...\nEkipa Larnea iz Sjeverne Irske kompletirala je listu potencijalnih protivnika Sarajeva i Širokog Brijega na startu kvalifikacija za Konferencijsku ligu.\nLarne je rezultatom 3:1 slavio u finalu doigravanja za Konferencijsku ligu i tako je kompletirana lista potencijalnih rivala za Široki Brijeg i Sarajevo, ekipe koje će BiH predstavljati kao nositelji u novom takmičenju UEFA-e, prenosi Jabuka.tv.\nS druge strane, Velež neće biti nositelj u istom takmičenju, ali i Rođeni znaju imena svih potencijalnih rivala.\nMogući protivnici Širokog Brijega i Sarajeva: Beridablik (Island), St. Joseph (Gibraltar), Milsami (Moldavija), Kauno Žalgiris (Litva), Rigas (Latvija), Inter Turku (Finska), Sileks (Sjeverna Makedonija), Racing Luxembourg (Luksemburg), Swift Hesperange (Luksemburg), Bohemians (Republika Irska), Sligo (Republika Irska), Struga (Sjeverna Makedonija), Sfintu Gheorge (Moldavija), Birkirkara (Malta), Vlameria (Latvija), Ararat (Armenija), Vllaznia (Albanija), Dinamo Batumi (Gruzija), Urartu (Armenija), Glentoran (Sjeverna Irska), Honka (Finska), Dila Gori (Gruzija), Gagra (Gruzija), Saint Julia (Andora), Llapi (Kosovo), Mons Calpe (Gibraltar), Paide (Estonija), Dečić (Crna Gora), Podgorica (Crna Gora) i Newtown (Wales) i Larne (Sjeverna Irska).\nNovi prvak BiH, Borac, kreće takmičenje u kvalifikacijama Lige prvaka i neće biti nositelj.\nPrethodni članakSRAMOTA: Trobojka s likom ratnog zločinca Ratka Mladića na zidinama Starog grada u Trebinju, ali ni to nije najgore od svega…\nNaredni članak‘CRNA LISTA BIJELE KUĆE’/ Da li će biti proširena za nova imena bh političara?


Novi protesti poljoprivrednika - 105.rs Odličan portal i još bolji radio\nNaslovna Zrenjanin ZR Vesti Protesti poljoprivrednika i ove nedelje\nProtesti poljoprivrednika i ove nedelje\nPhoto by H. Dreyer from FreeImages\nViše poljoprivrednih udruženja zakazalo je novi protest 24. februara, u 10:00, a kao i prošlog puta, poljoprivrednici će se traktorima provozati naseljenim mestima i gradovima i skrenuti pažnju na svoje probleme i zahteve.\nPo poslednjim informacijama, protestna vožnja biće organizovana u Zrenjaninu, Žitištu, Itebeju, Srbobranu, Dolovu, Blacu, Šapcu i Roćevićima, a očekuje se da se pridruže i poljoprivrednici iz drugih mesta jer je poziv upućen pojedincima i udruženjima, izjavljuju iz Saveza poljoprivrednih udruženja Banata.\nPoljoprivrednici zahtevaju od nadležnih ukidanje akciza na evro dizel za registrovana poljoprivredna gazdinstva, subvencije od 200 evra po hektaru kao i redovnu isplatu istih, kako budućih tako i zaostalih, regulisanje uvoza smrznutog mesa iz inostranstva i regulisanje nekontrolisanog uvoza mleka u prahu.\nPoljoprivrednici zahtevaju da od momenta podnošenja zahteva subvencije budu isplaćene u roku od 45 do 60 dana, kao i da umesto dosadašnjih 4.000 dinara po hektaru, dobijaju 200 evra, jer je to minimum uz pomoć kojeg bi uspeli da normalizuju proizvodnju.\nPrema rečima udruženja, celokupna situacija u poljoprivredi već deset godina za redom srlja u propast, a mere koje su u ovom periodu donete, najblaže rečeno štete poljoprivrednicima male i srednje veličine, koji su osovina proizvodnje u državi, jer ova domaćinstva poseduju oko 70% zemljišta.\n“Ako Vlada Srbije ne bude imala sluha i nastavi ovakvu agrarnu politiku kojom se poljoprivrednici samo obmanjuju doći ćemo u situaciju da od poljoprivredne zemlje postanemo uvoznik poljoprivrednih proizvoda”, navode iz SPUB.\nIako su poljopivrednici 14. februara uputili zahteve vrhu Srbije, odgovore do sada nisu dobili.


G7 za očuvanje sankcija protiv Rusije - 29.05.2015, Sputnik Srbija\nZemlje G7 smatraju neophodnim očuvanje sankcija protiv Rusije do potpune implementacije Minskog sporazuma, izjavio je na pres-konferenciji u Berlinu britanski... 29.05.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, svet, dejvid kameron, g7\n16:30 29.05.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Foto : Fotohost-agentstvo / Uđi u foto-galerijuDejvid Kameron\nZemlje G7 smatraju neophodnim očuvanje sankcija protiv Rusije do potpune implementacije Minskog sporazuma, izjavio je na pres-konferenciji u Berlinu britanski premijer Dejvid Kameron.\n15 April 2015, 18:32\n„Na predstojećem samitu G7 nastavićemo da tražimo rešenje za situaciju na istoku Ukrajine. Saglasni smo da sankcije treba da se očuvaju do potpune implementacije Minskog sporazuma“, rekao je Kameron.\nPres-konferenciju Kamerona i nemačke kancelarke Angele Merkel prenosio je kanal „Bi-Bi-Si njuz“.\nUkrajinske vlasti i zapadne zemlje više puta su optuživale Rusiju za umešanost u unutrašnje stvari Ukrajine. Moskva je više puta izjavljivala da nije umešana u događaje na jugoistoku Ukrajine i da ne naoružava i ne obučava ustanike.


Data DIDAKTA - Virtuelno putovanje u Irsku\nIrska je karakteristična i po zanimljivim i jedinstvenim simbolima. Učenicima možete pročitati opise određenih simbola ili ih prikazati putem prezentacije, a zatim ih podstaći da povežu simbole sa odgovarajućim opsima. Kao inspiracija može da posluži sledeći listić:\nMeni vrlo interesantna aktivnost je poređenje poslovica iz stranog jezika sa poslovicama na maternjem jeziku i njihovo tumačenje. Evo nekoliko irskih poslovica o čijem značenju možete diskutovati sa učenicima i time razvijati kako kritičko mišljenje tako i jezičke veštine:\nIrski nacionalni ples jedan je od popularnijih folklornih plesova u svetu. Na internetu možete naći pregršt snimaka izvođenja ovog plesa i njima obogatiti svoj čas, pa možda čak i podstaći učenike da se oprobaju u njemu. Iz iskustva znam da nije lako, ali ni nemoguće.


FAJNENŠEL TAJMS: Rusija i Turska ujedinjene na Balkanu, EU mora da se bori na život i smrt\nIvan Krastev, predsednik Centra za liberalne strategije u Sofiji i saradnik Instituta za humanističke nauke u Beču piše za Fajnenšel Tajms o situaciji na Balkanu i uticaju Brisela, Moskve i Ankare u eri nezainteresovanog Vašingtona\nObjavljeno: 16.03.2017. 22:13h\nFoto: Vladimir Putin i Redžep Tajip Erdogan; Autor: Reuters\nVinston Čerčil je jednom prilikom rekao da Balkan stvara više istorije nego što može da podnese. Ali da li je proizvodi više nego što Evropa može da podnese?\nNa Balkanu je 1990ih evropski posthladnoratovski bezbednosni poredak. Krvavi raspad Jugoslavije ubedio je tadašnjeg predsednika SAD Bila Klintona da nastavi sa NATO ekspanzijom na istok. Strah od uspona nacionalizma ubedio je evropske lidere da nastave sa širenjem EU, piše britanski Fajnenšel Tajms.\nDanas, sve je verovatnije da će upravo na Balkanu posthladnoratovska raspodela Evrope biti najviše na probi.\nBLUMBERG OBJAVIO INDEKS BEDE ZA 2017. GODINU: Srbija u katastrofalnoj poziciji, najgora u regionu! https://t.co/hlsl89mFFY pic.twitter.com/yVFpgK9gS2\n— Newsweek Srbija (@NewsweekRs) 07. март 2017.\nTo nije iznenađujuće, zbog čega je region bio na agendi prošlonedeljnog EU samita. Ali dok je reakcija EU pravovremena, ona je takođe slaba. Objava da su vrata još uvek otvorena za zemlje regiona neće doprineti mnogo. Kao što se u šali kaže, na Balkanu razlika između optimiste i pesimiste povodom EU integracija je u tome što optimista veruje da će Turska postati članica tokom albanskog predsedavanja, dok pesimista očekuje da će Albanija ući tokom turskog predsedavanja Unijom. Mnogi Srbi, Albanci, Makedonci i Bošnjaci su skeptični ne samo oko budućnosti svojih zemalja u EU, već i oko budućnosti same EU, piše britanski list.\nNa Balkanu 21. vek opasno počinje da liči na 19. - s jednom važnom razlikom. U 19. veku Rusija i Turska su bili rivali u borbi za regionalni uticaj, dok su Nemačka, Austrougarska i Britanija dovitljivo pretvarale rusko-turske razmirice u svoju ekonomsku i političku korist. Danas, Rusija i Turska su ujedinjene u naporima da umanje uticaj EU na Balkanu.\nMoskva i Ankara aktivno politizuju etničke i religijske tenzije na Balkanu. Rusko i tursko političko, ekonomsko i obaveštajno prisustvo u regionu nije ograničeno samo na bivšu Jugoslaviju i Albaniju, već seže takođe do Grčke i Bugarske.\nJavno mnjenje takože naginje u pracu koji bi trebalo da zabrine Zapad. Prema rezultatima ankete Galup Internationala, na pitanje kojoj vojnoj sili bi se trebalo prikloniti u slučaju konflikta, većina Srba, Grka, Turaka i Bugara odgovorila je Rusija, uprkos tome što su sve zemlje osim Srbije članice NATO, članice EU ili tome teže.\nSituaciju na terenu definiše stagnacija u ekonomiji s visokom nezaposlenošću i liberalnim režimima koje vode politički lideri koji bi pre napustili Evropu nego predali vlast. Raspoloženje javnosti, u međuvremenu, eksplozivna je kombinaija frustracije, zbunjenosti i očaja. Veliki egzodus ljudi iz regiona tokom poslednje dve decenije ostavio je društvo bez kritične mase koja pokreće promenu. Uz nedavnu izbegličku krizu i demografske strahove koje je stvorio, izazvao je preovlađujući osećaj beznađa i pesimizma.\nNerešena politička kriza u Makedoniji, propali pokušaj puča u Crnoj Gori, aktivna diskusija o referendumu o nezavisnosti Republike Srpske, sugerišu kako može izgledati budućnost regiona.\nEU je primarni trgovinski partner i većina želi da ode u Nemačku ili Italiju, pre nego u Moskvu ili Ankaru. Ali to neće biti dovoljno da region ostane u EU sferi uticaja. Niti teritorijalni integritet Bosne Makedonje, niti zatezanje u srpsko-kosovskim odnosima ne treba uzimati zdravo za gotovo.\nNova stvarnost na Balkanu je da Evropljani ne mogu da se oslone na SAD za pomoć u obezbeđuvanju mira i stabilnosti u regionu. Balkan nikada neće biti prioritet za Donalda Trampa i njegova administracija neće biti voljna da brani muslimane u reguinu, što je uloga koju su SAD igrale 1990ih.\nManjak interesovanja Vašingtona delimično objašnjava zašto će na Balkanu, pre nego u Baltičkim državama, Moskva biti više u iskušenju da testira ranjivost NATO. Tu turski predsednik Redžep Tajip Erdogan može imati najviše uspeha u počitavanju lekcija Evropljanima.\nNaivno je, prema tome, za EU da veruje da može da povrati uticaj na Balkanu običnim ponavljanjem o posvećenosti integracijama ili upumpavanjem još malo novca u region.\nEU mora da bude spremna da učini Balkan geopolitičkim prioritetom i da oblikuje politički konflikt tamo kao da se radi o borbi za ili protiv Evrope. Ako ne učini tako, njen uticaj će uskoro izbledeti.\nALARMANTAN IZVEŠTAJ UN: Srbiju napustilo 10 odsto ljudi, BiH skoro polovina: Evo kako stoje ostali u regionu (MAPA)\nINTERAKTIVNA MAPA Međunarodni izveštaj o pravima i slobodama: U regionu samo dve države slobodne\nTagovi EvrointegracijeInteresna zonaSfera uticajaDonald TrampNATOVladimir PutinRedžep Tajip ErdoganTurskaRusijaAlbanijaBugarskaGrčkaSrbijaBalkanEvropaEvropska unija\nSUĐENJE PUČISTIMA U TURSKOJ: Oko 500 ljudi tereti se za pokušaj vojnog udara


Jordanski princ predviđa katastrofu ako ne postane predsednik FIFA\nJordanski princ Ali Bin El Husein rekao je da će svetski fudbal biti u katastrofalnom stanju ako on ne nasledi Sepa Blatera na mestu predsednika FIFA.\nBlater čeka naslednika\n"Biće katastrofa za organizaciju ako stvari ne bi išle u pravom smeru. Nacionalni savezi priznaju da je ovo neverovatno važan trenutak za budućnost organizacije. Potrebno je pravo vođstvo i neko ko preuzima odgovornost, što nismo videli u prošlosti", rekao je Ali britanskim medijima.\nAli veruje da je on jedini ko može da vrati ugled Svetskoj fudbalskoj federaciji posle brojnih korupcijskih skandala. Njemu će protivkandidati biti Žerom Šampanj, Đani Infantino, Šejk Salman Bin Ibrahim El Kalifa i Tokio Seksvejl.\nJordanski princ je bio protivkandidat Blateru na prošlim izborima u maju, kada se povukao posle prve runde glasanja, u kojoj je izgubio sa 133:73.\nBlater, koji je predsednik od 1998. godine, nakon poslednjih izbora je objavio da će se povući, ali je u medjuvremenu suspendovan na osam godina iz fudbala, od strane Etičkog komiteta FIFA.\nAli, između ostalog, želi da dodela domaćinstava svetskih prvenstava bude strožija, po uzoru na Međunarodni olimpijski komitet.\n"Ne želimo da pravimo iste greške koje smo pravili u prošlosti", naveo je Ali, aludirajući na sporne dodele domaćinstava Rusiji i Kataru za organizaciju Mundijala 2018. i 2022. godine. Predsednički izbori u FIFA održaće se 26. februara.\nAli bin el Husein


Toplina duše - osvrt na program\nPrevious Article Humanitarna akcija "Bajram za sve" - osvrt na program\nProjekat „Toplina duše“ je humanitarnog karaktera, a realizuje se u sklopu sedmičnih kulturno-edukativnih tribina „Snagom vjere do savršenstva duše“.\nNakon održane tribine prisutni dobrovoljno daju novčani prilog ili određeni prehrambeni proizvod i od prikupljenog se napravi paket ili više koji se doniraju socijalno ugroženim porodicama. Prilikom uručenja paketa napravi se nekoliko fotografija, a izvještaj o tome kome je donirano i koji su sve artikli kupljeni se prezentuje na sljedećoj tribini i na našoj web stranici, kako bi sve bilo transparentno, te da donatori imaju povratnu informaciju gdje su utrošena njihova sredstva.\nPaketi se uručuju porodicama čiji socijalni status dobijemo od Centra za socijalni rad, Crvenog križa, Merhametove kuhinje ili kao preporuke od građana.\nJedan paket, ovisno o količini prikupljenog novca, obično sadrži sljedeće artikle: brašno, šećer, ulje, so, makaroni, riža, salama, pašteta, kahva, eurokrem, vajkrem, margarin, keks, šampon, prašak za veš, sapun.\nSvi oni koji prepoznaju ovakav način rada kao pozitivan primjer u društvu, a ne dolaze na tribine, mogu se uključiti i dati svoj doprinos na način da nas putem naše kontakt forme kontaktiraju i na takav način će dobiti povratnu informaciju.\nPrednost ovakvog načina rada i organizovanja je u tome što se komplet realizacija obavlja uz pomoć vrijednih volontera, odnosno nema nikakvih troškova prikupljanja i distribucije. Realizacija projekta traje već sedmu godinu zaredom i do sada je podjeljeno preko 200 paketa prosječne vrijednosti 100 KM.\nOlakšajmo onima kojima je teško, jer samo tako možemo postići toplinu naše duše. Dobro se dobrim vraća!


Odbijen zahtjev Republike Srpske, 9. januar neustavan - RTV Doboj\nOdbijen zahtjev Republike Srpske, 9. januar neustavan\nSARAJEVO – Ustavni sud BiH odbio je zahtjev za preispitivanje odluke Ustavnog suda Bosne i Hercegovine čime je konačno potvrđeno da se 9. januar smatra neustavnim, javlja Glas Srpske, pozivajući se na neimenovane izvore unutar Ustavnog suda.\nU toku je pauza plenarnog zasjedanja Ustavnog suda BiH na kojoj učestvuje devet sudija.\nPotvrđivanjem svoje odluke iz novembra, Ustavni sud Bosne i Hercegovine nastavio je nerazumnu politiku, u kojoj odluke uglavnom donose članovi iz reda bošnjačkog naroda i stranci. Podsjetimo, u novembru su dvojica bošnjačkih sudija i tri stranca glasali da se 9. januar – Dan Republike Srpske proglasi neustavnim, srpske sudije su bile protiv, dok su Hrvati bili uzdržani.\nTokom dana Ustavni sud BiH treba razmotriti još informaciju o provođenju odluke oko 9. januara iz novembra prošle godine te će se sudije izjasniti o zahtjevu da se zabrani održavanje referenduma u Republici Srpskoj zakazanog za sljedeću nedjelju 25. septembra.\nUstavni sud BiH donio je u novembru prošle godine odluku kojom se neustavnom proglašava dan Republike Srpske, 9. januar smatrajući da se time krše prava Hrvata, Bošnjaka i drugih naroda u Republici Srpskoj.\nTu odluku su odbili politički predstavnici Republike Srpske pa su za 25. septembra zakazali referendum oko nastavljanja proslavljanja Dana RSepublike Srpske.\nSrpski član Predsjedništva BiH Mladen Ivanić juče je najavio da će u slučaju odbijanja zahtjeva vlasti Republike Srpske za preispitivanje odluke oko Dana Republike Srpske u BiH nastupiti ‘neviđeno’ pogoršanje prilika.


Četvrtak, 14.02.2019., 08:23 Četvrtak, 14.02.2019., 08:23\nZbog niske jutarnje temperature, vozačima se skreće pažnja na moguću poledicu, posebno u višim planinskim predjelima i preko prevoja, gdje na kolovozu mjestimično ima i ugaženog snijega, saopšteno je iz Auto-moto saveza Republike Srpske.\nNa dionicama koje prolaze kroz usjeke i pored kamenih kosina povećana je opasnost od odrona kamenja i zemlje na kolovoz, a u kotlinama i duž riječnih tokova vidljivost je mjestimično smanjena zbog magle.\nU FBiH, na širem području Bugojna, Kiseljaka, Sarajeva i Goražda pada slab snijeg koji se ne zadržava na kolovozu.\nU ostalim krajevima FBiH ovoga jutra saobraćaj se odvija po vlažnom ili mokrom kolovozu.\nMjestimična poledica moguća je na zasjenjenim dijelovima puteva u višim predjelima, gdje na pojedinim dionicama ima i zaostalog snijega, a vozači se upozoravaju i na povremeno jače udare vjetra u jugozapadnim krajevima.\nNa graničnima u BiH jutros nema dužih zadržavanja.\nstanje na putevimaprevoj morine


Predsednik Glauk Konjufca sastao se sa poslanicima iz Albanije: Zajedno možemo da se suočimo sa svim izazovima - Kuvendi i Kosovës\nPredsednik Glauk Konjufca sastao se sa poslanicima iz Albanije: Zajedno možemo da se suočimo sa svim izazovima\nPredsednik Skupštine Republike Kosovo, Glauk Konjufca, u pratnji zamenice predsednika Sarande Bogujevci i predsednice Komisije za nadzor Kosovske obaveštajne agencije, Ganimete Musliu, bio je domaćin sastanka sa članovima Odbora za nacionalnu bezbednost Skupština Republike Albanije.\nPredsednik Konjufca je ovom prilikom rekao da saradnja između Kosova i Albanije nije samo neophodna, već je donela i istorijske rezultate za naciju.\n„Zajedno smo prošli kroz istoriju sve izazove i to što smo tu, imamo naše dve države je i zato što smo uvek delovali u istom pravcu po zajedničkoj strategiji“, rekao je predsednik Skupštine i istakao da su Kosovo i Albanija de jure dve države, ali de facto moramo delovati zajedno.\n„Mislim da ćemo samo kroz ovu dotkrinu moći da se suočimo sa izazovima kroz koje trenutno prolazimo, ali i sa onima koji će se naći pred nama u bliskoj budućnosti“, rekao jepredsednik Konjufca, dodajući da se svi uspesi Kosova, od oslobodilačkog rata 1998-1999, proglašenja nezavisnosti 17. februara 2008. i pobeda na Međunarodnom sudu pravde, ne mogu zamisliti bez pomoći Republike Albanije.\nPredsednik Konjufca je pred članovima Odbora za nacionalnu bezbednost Skupštine Republike Albanije izneo neke izazove koji zahtevaju interakciju i koordinaciju koraka.\nOdnosi Kosova sa Srbijom, globalne krize, kao što je pandemija virusa Covid 19, sajber bezbednost i migracija mladih obe zemlje, izazovi su na kojima treba zajednički raditi, kako nacionalna bezbednost Kosova i Albanije ne bi bila ugrožena.\nSa druge strane, predsednik Komisije za nacionalnu bezbednost Republike Albanije Nasip Naço izrazio je spremnost za međusobnu saradnju.\n“Uvek smo spremni na međusobnu saradnju, na razmenu mišljenja i informacija između dva parlamenta. Naravno, naši izazovi su još veći i sastajanjem i razmenom informacija verujem da ćemo na isti način i delovati da se suočimo s njima“, rekao je između ostalih Naço.\nNa sastanku su govorili i drugi članovi Komisije za nadzor Kosovske obaveštajne agencije i Odbora za nacionalnu bezbednost Albanije, koji su se saglasili da prodube saradnju ove dve komisije.\nPredsednik Skupštine, Glauk Konjufca, primio je u susretu ambasadora Grčke Nj.E. Heleni Vakali\nPredsednik Skupštine, Glauk Konjufca, susreto se sa izvestiocem Venecijanske Komisije, Grainne McMorrow


Inovativni hedsetovi koji će vojnike približiti kiborzima - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nAmerička armija uposlila je Microsoft u multimilijarderskom ugovoru kako bi proizvela hedset proširene realnosti za njene vojnike...\nOvaj ugovor omogućuje kompaniji Microsoft proizvodnju Integrisanog vizuelno augmentacionog sistema po fiksnoj ceni, za koji se veruje da će iznositi oko 21,8 milijardi dolara tokom deset godina.\nMicrosoft tvrdi da će IVAS hedset biti baziran na HoloLens sistemu proširene realnosti i posedovaće svoj lični Azure klaud servis. Ova oprema trebalo bi da održi vojnike bezbednijim i učini ih daleko efektivnijim, dodatno omogućujući poboljšanje situacione svesnosti i deljenja informacija putem noćnog vizira sledeće generacije.\n"IVAS uklapa više tehnologija u jednu arhitekturu koja omogućuje vojnicima borbu, istraživanje i treniranje upotrebom jedne platforme", stoji u zvaničnom izveštaju. Kao dodatak ovoj proširenoj realnosti, sistem će koristiti mašinsko učenje kako bi omogućio trenažno okruženje mešovitee realnosti, koje će biti potpuno realistično, tako da će vojnici moći da izvode taktičke poteze pre nego što uopšte odu na bojišta. Microsoft je zvanično izjavio da će kompanija isporučiti preko 120.000 ovih uređaja američkoj vojsci.\nTehnološki gigatn izneo je brojne mogućnosti njegovog HoloLens sistema mešovite realnosti, koji se u prodaji nalazi u Americi po ceni od 3.500 dolara. Holografska tehnologija može omogućiti udaljenim timovima zajedničku saradnju i čak poboljšati čitavo iskustvo tokom igranja Pokémon Go igrice.\nvirtualna realnost |


Planeta Archives - Stranica 155 od 155 - Autonomija\nPoslednji dani Gadahijevog režima?\nLibijski pobunjenici ušli u Tripoli, odakle se čuju jaki pucnji i eksplozije. Da li se bliži kraj rata protiv Gadafija?\nMladi u novoj borbi za demokratiju\n„Puerta del Sol je simbol buđenja Španije. Ljudi se drže zajedno i traže socijalne promene“,\n1.300 barela nafte u Severnom moru\nTrenutno u more ističe oko pet barela nafte dnevno, a škotska platforma i dalje radi. U pitanju je najveća naftna mrlja u poslednjih deset godina


Ljudska prava - svijet protiv diskriminacije\nNaslov: Ljudska prava - svijet protiv diskriminacije Čet Dec 10, 2009 3:36 pm\nMeđunarodni dan ljudskih prava, 10. decembar ove godine posvećen je borbi protiv diskriminacije, koje na žalost u svijetu ima u svim zemljama i u različitim oblicima.\nGeneralni sekretar UN Ban Ki Mun rekao je tim povodom da su na meti diskriminacije pojedinci i grupe koje su najranjivije, poput invalida, žena i djevojaka, siromašnih, emigranata, pripadnika manjina i svih onih za koje se vjeruje da su drugačiji od većine.\n"Te žrtve diskriminicije nijesu same, Ujedinjene nacije su uz njih i posvećene su zaštiti prava svih, a posebno najugroženijih", rekao je Ban, navodi se na sajtu UN.\nPovodom Dana ljudskih prava, Ministarstvo za ljudska i manjinska prava Srbije saopštilo je da se zalaže da se, pored već postojećih zakona, donosu zakonski akti kako bi se stvorio cjelovit, koherentan normativni sistem neophodan za svestrano ostvarivanje i zaštitu ljudskih prava i sloboda u svim oblastima.\nOd posebnog značaja je da se odredbe i važećih zakona i budućih zakonskih dokumenata dosljedno primjenjuju u svakodnevnom životu, čemu će to ministarstvo dati puni doprinos, navodi se u saopštenju.\nNa današnji dan 1948. godine Generalna skupština UN usvojila je Univerzalnu deklaraciju o ljudskim pravima, a tokom godina stvorena je čitava mreža mehanizama za zaštitu ljudskih prava i borbu protiv njihovog kršenja.


SNS koči gradnju gondole na Zlatiboru - Ozonpress :: internet portal\nTag: gondola, Stamatović, Zlatibor\n– Država iz političkih razloga, jer Čajetinom ne vlada SNS, koči gradnju gondole. Tri godine čekamo saglasnost Vlade da nam dodele parcele za stubove, ali se sa tim uporno oteže – kaže za „Blic“ predsednik opštine Milan Stamatović i dodaje da će Čajetinci „čekati do jula“.\nTo je nedopustivo jer niko u Srbiji ne može da bude iznad zakona. Ministarstvo podržava izgradnju svih infrastrukturnih projekata, pa i gradnju gondole. Međutim, u konkretnom slučaju odluku donosi Direkcija za imovinu, kojoj je opština Čajetina i uputila zahtev za dodelu parcele. Reč je o katastarskim parcelama o kojima se vodi spor pred Upravnim sudom i tek po okončanju tog postupka Direkcija će moći da donese odluku – kažu u Ministarstvu.\nĆurčić se vratio u klub Dveri\nNikola 17/06/2016 u 07:07 Odgovorite\nPa poštovana gospodo kako bi se to u narodu kazalo IMT (imali mene tu) .Niste se učipili i napravili tal sa našim poštenim političarima 🙂\nFantomka 17/06/2016 u 07:54 Odgovorite\nA i to je čisto bacanje para.\nBipsi 17/06/2016 u 11:32 Odgovorite\nProvincija će morati da se otcepi od prestonice.Ovi gore često „neće ni kako oni hoće“.\nKrasoje 05/11/2016 u 19:16 Odgovorite\nTako ti je to Stamatoviću kada nisi dozvolijo Zorani da izpoklanja livade Zlatibora.Osveta je brzo došla.Drugi put ćuti neka nosi šta ko želi i koliko stigne ,eto tebi – Zlatiboru gondole .Nije džaba ona dočekala bombardera Tonija Blera sa osmehom i velikim vidnim uzbudjenja.


Mionica na sajmu turizma u Beogradu | Kolubarske\nMionica ba sajmu turizma (foto: www.mionica.rs)\nNa ovogodišnjem 41. Međunarodnom beogradskom sajamu turizma, koji je simbol turističkog predstavljanja za sve učesnike turističke privrede u Srbiji i regionu, opština Mionica zajedno sa svojom Turističkom organizacijom peti put za redom prestavila je svoju turističku ponudu.\nAplikacija Visit Mionica (Foto: www.mionica.rs)\nNa štandu opštine Mionica koji je postavljen na atraktivnoj i frekventnoj lokaciji u hali 4 Beogradskog sajma predstavljena je turistička aplikacija "Visit Mionica" za pametne telefone baziranu na iOS i Android platformama.\n- Kako bismo na što bolji način približili potencijalnim posetiocima prirodne lepote, kulturnu bašinu, smeštajnu i gastronomsku ponudu naše opštine, ove godine smo lansirali turističku aplikaciju koja obezbeđuje novi, savremeni i inovativni vizuelni prikaz svih najznačajnijih lokacija koje turisti mogu posetiti u našoj opštini. Aplikacija "Visit Mionica" ima funkciju da poveća kvalitet usluga na destinaciju pružajući brz i slikovit prikaz svih informacija vezanih za turističke atrakcije, prirodno i kulturno nasleđe, smeštajnu i gastronomsku ponudu, predstojeće događaje i manifestacije, kao i sve ono što turistima može biti zanimljivo i neophodno prilikom posete opštini Mionica – rekao je predsednik opštine Mionica Boban Janković.\nZa vreme trajanja sajma posetioci štanda opštine Mionica imali su priliku da se informišu o ponudi smeštajnih kapaciteta, cenama, popustima i promotivnim paketima, kao i mogućnostima korišćenja vaučera za boravak u domaćoj radinosti i seoskim turističkim domaćinstvima.\nMionica na sajmu turima (Foto: www.mionica.rs)\nBeogradski sajam objedinjuje i promoviše sve grane turističke privrede, jer se uz Sajam turizma istovremeno odvijaju još tri manifestacije koje rastu svake godine po obimu i broju učesnika: 10. Međunarodni sajam vina, 15. Međunarodni sajam hotelsko-ugostiteljske opreme HORECA-OPREMA i 15. Sajam suvenira "Posetite Srbiju".\nPotvrđeno Pre 2 sati 31 minuta\nJasna Mićić o plesu, ne o urbanizmu Pre 3 sati 45 minuta\nSednica Štaba za vanredne situacije Pre 6 sati 18 minuta


Kontrolisanje epidemije ili koncentracija političke moći? – Žurnal24 – Jedine nezavisne novine\nKontrolisanje epidemije ili koncentracija političke moći?\nRedakcija 3 Aprila, 2020\nŠta znači uvođenje vanrednog stanja, pojasnio je Milorad Dodik, koji je ključna osoba za donošenje svih odluka u Republici Srpskoj od početka epidemije korona virusa. Predsjednica RS Željka Cvijanović i premijer Radovan Višković samo su „protočni bojleri“ kako bi se njegove odluke sprovele u djelo\nU situaciji vanrednog stanja predsjednik RS, ne samo da može donositi uredbe sa zakonskom snagom, već ima ovlaštenja da postavlja i razrješava izabrane funkcionere i to po kratkom postupku. Prema Ustavu, predsjednik RS ima ovlaštenja da obustavi pojedine odredbe Ustava RS, koje se odnose “na donošenje zakona, drugih propisa i opštih akata i preduzimanja mera republičkih organa i na pojedine ljudske slobode i prava”. Također, može da mijenja organizaciju i ovlaštenja izvršnih, upravnih i pravosudnih organa i njihov personalni sastav, kao i teritorijalnu organizaciju u Republici. Riječju, predsjedniku RS daju se ogromna ovlaštenja, koja, ako se zloupotrijebe, mogu biti veoma štetna po demokratiju i prava i slobode gradjana.\nRamić je izjavio je da su na sastanku dobijene garancije da povratnička populacija neće imati nikakve negativne posljedice nakon stupanja na snagu Odluke o vanrednom stanju. To znači, istakao je on, da neće biti nikakvih kontrolnih punktova i zaustavljanja prometa ljudi, roba i humanitarne pomoći preko entitetske linije, te da su na taj način uvaženi svi zahtjevi Kluba “Zajedno za BiH”.\nNext Imamović optužuje za diskriminaciju, Kasumović traži smjenu premijera Novalića!


Od ličnih karata do naloga za uplatu: Procurili podaci građana preko aplikacije - Biznis Telegraf.rs\n01/09/21 | 16:11 ≫ 16:15\nZakon obavezuje sve rukovaoce podataka o ličnosti da vode računa o integritetu i poverljivosti podataka o ličnosti kojima raspolažu, ukazuju naši sagovornici\nVeća količina osetljivih podataka građana procurila je na aplikaciji Privredne komore Srbije.\nKako je objavio Jovan Šikanja, osnivač udruženja eSigurnost, podaci jedne jedne aplikacije PKS bili su dostupni bez prethodne autorizacije.\n- U pitanju su svi fajlovi veb aplikacije PKS-a u kojima se nalaze veoma osetljivi podaci velikog broja građana Srbije, koji su aplikaciju koristili. Sve dostupno svima 'na izvolte' - napisao je Šikanja na Tviteru.\nEventualni pravni epilog ćemo videti u narednom periodu.\nMolio bih državne organe da povedu računa na koji način postupaju sa osetljivim podacima građana jer se ovakve greške veoma skupo plaćaju a mogu se preduprediti.\nOvako nešto ne sme nikada i nigde da prođe.\n— Jovan Šikanja (@Joshibeast) August 27, 2021\n- U samo nekoliko klikova uspeli smo da nađemo nekoliko skeniranih ličnih karata i dve diplome fakulteta. Bilo je tu i finansijskih izveštaja i ugovora - naveo je Šikanja. Dodaje da tačan broj dokumenata nisu ni pokušavali da utvrde, zbog osetljivosti podataka.\nŠta nam je rekao Poverenik?\nŠta se tačno dešavalo iza kulisa i koliko je važno da državni organi vode računa na koji način postupaju sa osetljivim podacima građana?\n- Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti je 25. avgusta primio predstavku, u kojoj se navodi da se na internet stranici Privredne komore Srbije, na određenom linku, nalazi veliki broj podataka o ličnosti građana - rekli su za Telegraf Biznis iz Kabineta Poverenika.\nKako je rečeno za naš portal, proverom koju je Poverenik istog dana izvršio utvrđeno je da se na istom linku zaista moglo pristupiti velikom, tačno neodređenom broju dokumenata sa podacima o ličnosti građana, kao što su: skenovi i kopije ličnih karti, nalozi za uplatu, diplome i slično.\nPKS odmah reagovala\nPrivredna komora je reagovala i onemogućila pristup spornom linku.\n- Nakon fiksiranja dokaza, Služba Poverenika je kontaktirala lice za zaštitu podataka o ličnosti Privredne komore Srbije i obavestila o uočenoj kompromitaciji podataka, pa je pristup predmetnom linku istog dana onemogućen. Postupak nadzora u ovom predmetu je u toku - ističu nam oni.\nProblem je rešen i dokumenta više nisu dostupna neautorizovanim korisnicima.\nZakon o zaštiti podataka o ličnosti obavezuje sve rukovaoce podataka o ličnosti da vode računa o integritetu i poverljivosti podataka o ličnosti kojima raspolažu.\n- U tom smislu, rukovalac je dužan da preduzima sve raspoložive organizacione, tehničke i kadrovske mere, kako ne bi došlo do tzv. povrede podataka o ličnosti, a koje se vrlo lako mogu dogoditi, posebno upotrebom novih informacionih tehnologija u internetskom okruženju - podsećaju iz Kabineta Poverenika.


Nema nove nade za srpske dužnike u „švajcarcima“ - 27.09.2017, Sputnik Srbija\nNema nove nade za srpske dužnike u „švajcarcima“\nSve više dužnika širom Evrope koji su kredite uzeli u „švajcarcima“ dobija sudske sporove protiv banaka. 27.09.2017, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, srbija, jorgovanka tabaković, narodna banka srbije\n16:53 27.09.2017 (Osveženo: 18:33 27.09.2017)\n© Foto : PixabayNovčanik, štednja\nSve više dužnika širom Evrope koji su kredite uzeli u „švajcarcima“ dobija sudske sporove protiv banaka.\nPoslednji u nizu su Rumuni, njih 69, u čiju korist je presudio Evropski sud pravde. Uprkos tome, srpski dužnici u toj valuti se ne mogu nadati ničemu van već ponuđenih mera iz 2015. godine, za koje od početka kažu da nisu dovoljne.\nNaime, Evropski sud pravde presudio je nedavno u korist 69 rumunskih dužnika u švajcarskim francima, a protiv banaka, jer, kako kažu, banke su morale adekvatno da informišu klijente o svim aspektima kredita, kao i o potencijalnim rizicima.\nPretpostavlja se da će sudovi to tumačenje iskoristiti da ponište ugovore o kreditiranju u „švajcarcima“ koji su zasnovani na nepotpunom informisanju klijenata.\nIpak, srpski dužnici se ne mogu nadati nečemu sličnom.\n10 Jun 2017, 19:15\nKako za „Alo!“ poručuje guvernerka NBS-a Jorgovanka Tabaković, ta institucija je već reagovala kako bi olakšala otplate ovih kredita.\n„NBS je u februaru 2015. godine donela Odluku o merama za očuvanje stabilnosti finansijskog sistema u vezi sa kreditima indeksiranim u stranoj valuti, koja predviđa četiri modela za olakšavanje otplate ovih kredita. Svih 16 banaka, koje imaju portfolio stambenih kredita indeksiranih u švajcarskim francima, ponudile su svojim korisnicima modele propisane Odlukom. Imajući u vidu da je u periodu od aprila 2015. do jula 2017. godine smanjen iznos tih kredita, može se zaključiti da su preduzete mere imale efekta“, napominje Tabakovićeva.\nŠta govori evropska praksa?\nU Francuskoj je taj problem rešen u korist klijenata, a slično je bilo i u Španiji, dok je Mađarska bila prva zemlja gde je ovaj problem rešen konverzijom u domaću valutu. U Poljskoj su sudovi u više stotina slučajeva odlučili u korist građana, a Parlament u Rumuniji je prihvatio Zakon o konverziji tih kredita u kredite bez valutne klauzule u domaću valutu. Slično je bilo i u Grčkoj, Italiji i Hrvatskoj.\nŠta o svemu misle građani koji imaju kredite u „švajcarcima“ iz udruženja „Efektiva“, pročitajte ovde.


Antić: Srbija ima obavezne rezerve nafte za oko 20 dana – Biznis.ba\nAntić: Srbija ima obavezne rezerve nafte za oko 20 dana\nobjavljeno 27. sep 2018. u 10:29\nSrbija ima rezerve nafte i naftnih derivata za prosječnu dnevnu potrošnju za oko 20 dana i uspješno ostvaruje postavljene ciljeve kako bi do 2023. godine stvorila obavezne zalihe za 61 dan, rekao je ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\n“Svi parametri pokazuju da mi taj cilj ostvarujemo precizno i u skladu sa našom dinamikom”, rekao je Antić na 10.Naftnom forumu Energetske zajednice koji je održan u hotelu Hajat u Beogradu.\nAntić je naglasio, kako prenosi Tanjug, da je više od 98 odsto uzoraka kontrolisanih derivata u prethodnom periodu pokazalo traženi kvalitet, a da su u manje od dva odsto slučajeva otkrivene ”određene devijacije”.\n”To govori da smo u velikoj mjeri uveli red u domaće naftno tržište što se odražava na mnogo veće prihode u budžetu od akciza i ostalih poreza, kao i na kvalitet goriva za korisnike”, naveo je Antić.\nMinistar je ukazao na značaj koji će imati završetak postrojenja za duboku preradu u Rafineriji nafte u Pančevu u 2019. godini čime će, kaže, drastično biti unaprijeđen kvalitet te rafinerijske prerade, ali i ukupni kvalitet nafte i naftnih derivata na tržištu Srbije.\nEuro zvanična valuta u Hrvatskoj od naredne godine


Predsednik Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU), Vladimir Kostić upozorio je da je Srbija na prvom mestu u svetu po odlivu mozgova i da će u periodu od 10 do 15 godina, postojati ozbiljan deficit raspoloživih resursa sa visokom stručnom spremom.\nOn je podsetio da je, prema PISA testiranja 2012. godine, 45,5 odsto studenata u Srbiji funkcionalno nepismeno, dok samo dva odsto studenata zadovoljilo najviše kriterijume ovog testa, i da je tome u mnogome doprinelo nestručnost prosvetnih radnika.\nPrvi čovek SANU je podsetio da je nedavno izveštaj Svetskog ekonomskog foruma pokazalo da je Srbija na prvom mestu u svetu po odlasku stručnih kadrova iz zemlje, dok su kapaciteti za inovacije rangirani na 132. mesto od 140 zemalja ispitanika.\nOn je rekao da je zbog toga neophodno uvesti brojne promene, kako bi se sprečila dislokacije mladih ljudi u oblastima koje nisu neophodne za razvoj Srbije, uvođenje nacionalnog rangiranja visokog obrazovanja institucije i podizanje kvaliteta doktorskih studija.\nTakođe je neophodno da se ujedine kriterijume za izbor prosvetnih radnika nezavisno od institucija, uključujući i strane univerzitete u sistemu vrednovanja na različitim nivoima i omogućiti recipročne migracije sa univerziteta, kao i mobilnost studenata i prosvetnih radnika u Srbiji.


DODIK Narodna skupština RS će odbaciti bonske ovlasti visokog predstavnika - Hrvatski Medijski Servis\nDODIK Narodna skupština RS će odbaciti bonske ovlasti visokog predstavnika\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da će na posebnoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske biti predloženo da parlament Republike Srpske odbaci bonske ovlasti visokog predstavnika u BiH kao nezakonita i sve posljedice takvih ponašanja visokih predstavnika.\n“Neki će reći, zašto baš sada, baš zato da se ne bi shvatilo da smo mi prihvatili kršenje propisa Daytonskog sporazuma. Bit će zapisano u povjesti i svuda da su oni prevarom pokušali modelirati politički sustav i to su činili sve do trenutka dok Republika Srpska nije snažno odbacila takav pristup i model visokih predstavnika”, rekao je Dodik u Srpcu.\nDodik je naveo da oni to sada pokušavaju legalizirati, ističući da sve što je oteto i preneseno na nrazinu BiH nema u Ustavu BiH.\n“To je ozbiljan problem njima i mi nećemo odustati od ustavnog pozicioniranja kojeg ima Republika Srpska”, istaknuo je Dodik.\nOn je rekao da će Kolegij Narodne skupštine Republike Srpske ovih dana utvrditi točan datum održavanja posebne sjednice parlamenta, navodeći da bi sjednica trebalo biti održana oko 5. studenog, prema ranijim naznakama.\nDodik je rekao da posebna sjednica ima ambiciju pružiti odgovore na određene izazove, ne samo na priču koja se zove deklaracija SDA, nego i na mnoge druge, prije svega na ponašanje visokih predstavnika i bezakonje i međunarodni kriminal koji su činili i koji su išli za tim da su Srpskoj mimo Daytonskog sporazuma nametnuli bonska ovlašćenja i koristili ih da bi promijenili politički sustav.\n“Mislim da je u okviru zastupničkog kluba SNSD-a to već organizirano i da će skupštinski Kolegij ovih dana utvrditi točan datum održavanja sjednice”, dodao je Dodik./Srna/HMS/\nKamion cisterna naletio je na prosvjednike na međudržavnoj autocesti u Minneapolisu, ali nitko od sudionika pohoda nije ozlijeđen, izjavio je Reutersov svjedok.Vozač je potom...


Sergej Lavrov u intervjuu za Oslobođenje zaprijetio: I Evropa može trpiti pogubne posljedice! - Istraga .ba\nSergej Lavrov u intervjuu za Oslobođenje zaprijetio: I Evropa može trpiti pogubne posljedice!\n"Što se tiče teze o Bosni i Hercegovini kao "žrtvi rusko-američke konfrontacije", kao što sam već više puta napomenuo, Rusija svoje probleme ne rješava na račun ničijeg interesa. Ne stavlja partnere pred apsolutno lažan izbor "ili sa nama ili protiv nas". Naš principijelni stav je poznat – regionalnim problemima su potrebna regionalna rješenja zasnovana na inkluzivnom dijalogu i uzimajući u obzir stavove svih strana", rekao je Lavrov.\n“Moram napomenuti da Washington u posljednje vrijeme izbjegava da s nama razgovara ne samo o BiH, već i o balkanskoj temi kao takvoj. Nadamo se da će Bidenova administracija imati dovoljno političke volje i razloga da Balkan ne pretvori u još jedan front antiruske konfrontacije, u suprotnom to će izazvati pogubne posljedice za Evropu u cjelini”, kazao je u instevrjuu za sarajevsko Oslobođenje ruski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov.\nEkskluzivni intervju sa ministrom Lavrovim bit će objavljen u petak, u printanom izdanju Oslobođenja. U intervjuu povodom 25 godina diplomatskih odnosa Bosne i Hercegovine i Rusije, Sergej Vavrov prognozira narednih 25 godina, objašnjava stajališta svoje zemlje o Balkanu, ali i šalje poruku Sjedinjenim Američkim Državama i upozorava: I Evropa može trpiti pogubne posljedice!\n“Što se tiče teze o Bosni i Hercegovini kao “žrtvi rusko-američke konfrontacije”, kao što sam već više puta napomenuo, Rusija svoje probleme ne rješava na račun ničijeg interesa. Ne stavlja partnere pred apsolutno lažan izbor “ili sa nama ili protiv nas”. Naš principijelni stav je poznat – regionalnim problemima su potrebna regionalna rješenja zasnovana na inkluzivnom dijalogu i uzimajući u obzir stavove svih strana”, rekao je Lavrov.\nZašto je Rusija stavila veto u Vijeću sigurnosti na Rezoluciju o Srebrenici? Da li je negiranje mandata Christiana Schmidta ruski napad na Dayton? Šta je Milorad Dodik Rusiji? Odgovore na ova pitanja možete priočitati u intervjuu koji je sa ruskim ministrom vanjskih poslova vodila glavna i odgovorna urednica Oslobođenja Vildana Selimbegović.\nPrethodni članak(Video) Šta je tačno rekao Viktor Orban: Bosanski muslimani su sigurnosni problem\nNaredni članakOvo je prijedlog HDZ-a BiH za deblokadu Federacije: Čović traži etničko glasanje u Vladi FBiH i da, umjesto jedne trećine, predsjednika Federacije predlaže polovina kluba u Domu naroda FBiH


U Bihaću je organizovana prezentacija idejnog rješenja za gradnju novog objekta Doma zdravlja u Bihaću. Prezentaciju su organizovali predstavnici kantonalne vlasti i menadžment Doma zdravlja Bihać a prezentirano rješenje, odabrano nakon provedenog konkursa koji je raspisao DZ Bihać, potpisuje Miron Ibrahimpašić, IN/OUT arh studio iz Bihaća.\n''Novu 2022. godinu počinjemo prezentacijom kapitalnog projekta izgradnje Doma zdravlja u Bihaću. Vlada Unsko-sanskog kantona imenovala je, odmah nakon potresa u kojem je postojeći objekat oštećen, radni tim koji je stručno i finansijski pratio potrebe DZ Bihać i u organizaciji rada i u procesu koji zakonski prethodi izgradnji novog objekta. Finansijska konstrukcija je osigurana, inicijativom zastupnika iz Skupštine, planirana su tri miliona KM u prijedlogu budžeta za ovu godinu'', kazao je Mustafa Ružnić, premijer USK.\n''Naredna faza je kompletiranje dokumentacije za izdavanje urbanističke i građevinske dozvole u Gradskoj upravi Bihać. Gruba procjena je da će izgradnja novog objekta koštati oko 8 miliona KM a period izgradnje, procjenjuje se na godinu i pol do dvije'', kaže direktor DZ Bihać Ademir Jusufagić.


petak, 14 septembar 2018 17:55\nIzjava portparola Nove srpske demokratije Marka Kovačevića da je predsjedniku Crne Gore Milu Đukanoviću važnije da Srbi budu ugroženi nego da Crna Gora opstane, kontradiktorna je, nelogična i prije svega netačna, kazao je poslanik Demokratske partije socijalista, Miloš Nikolić.\nNaime, predsjednik Đukanović je, ističe Nikolić, pokazao kako se ideja o obnovi državne nezavisnosti njegovala, referendumom od 21. maja 2006. godine bila realizovana, a članstvom u NATO izgrađen je stabilan temelj opstanka Crne Gore.\n"Sa druge strane, sam DF predstavlja personifikaciju politike 'Jugoslavija bez preduslova i alternative', politike koja je činila sve kako bi spriječila da Crna Gora bude nezavisna država i koja je aktivno učestvovala u sprječavanju ulaska u NATO, kao pečata na državnu suverenost i nezavisnost", dodaje on.\nPrema njegovim riječima, i danas, kao i, kako kaže, mnogo puta ranije, DF zbog političkog profiterstva ponavlja propalu tezu o ugroženosti Srba u Crnoj Gori.\n"Srbi u Crnoj Gori imaju sva prava kao i svi drugi građani u građanskoj državi. Jedino što boli lidere DF-a je odbijanje da taj građanski koncept Crne Gore bude narušen prihvatanjem njihovog zahtjeva da se crnogorski i srpski narod Ustavom definišu kao konstutivni narodi, kao i da srpski jezik postane jedini službeni jezik. Crna Gora će, uprkos svim iskušenjima, opstati kao građanska država jer je to jedini ispravan put kako bi bila obezbijeđena jednaka prava svim njenim građanima, kao i stabilnost i dugovječnost države Crne Gore", zaključuje Nikolić.\nViše iz ove kategorije « NSD: Milu je važnije da Srbi ostanu ugroženi nego da Crna Gora opstane Kovačević: Samo prestanak diskriminacije srpskog naroda može vratiti Crnu Goru sa puta nestanka »


Tanjug 1. avgusta 2021. 11:09\nBEOGRAD – Predsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas tvrdi da je od kraja 2013. do 2018. godine, kada je PKB prodat, dug tog preduzeća uvećan za 22 miliona evra i da je dostigao 78 miliona evra.\nĐilas je u današnjem saopštenju odbacio navode ministra poljoprivrede Branislava Nedimovica, da je vlast 2013. dovela to preduzece do 80 miliona evra duga, i naveo da je „PKB 2011. godine preuzet sa 75 miliona duga, 14 godina neplacenih doprinosa i deset godina neplacene struje.\nTakođe, 2013. kada je promenjena vlast u Beogradu dug je iznosio 56 miliona, s tim što je u PKB u međuvremenu investirano čak 18 miliona evra. Najviše u mehanizaciju i dve farme krava, najmodernije u ovom delu Evrope“, istakao je Đilas.\nPrihod je pre preuzimanja od strane grada (2011. godine), dodaje Đilas, iznosio 34 miliona evra godišnje, a 2012. je bio 61 milion, 2013. godine 53 miliona evra, a poslovna dobit je, kaže, iznosila sedam miliona evra.\n„Danas, kada je PKB svemirski brod kako kaže Nedimović, ukupan prihod je 35 miliona evra i kompanija je prikazala poslovni gubitak od 3,2 miliona evra“ navodi Đilas i dodaje da u PKBdanas nema više živinarstva, svinjogojstva, ukinuti su naučni centri, smanjen je broj muznih krava sa 8.700 na oko 6.700.\nĐilas navodi da je otpušteno skoro 50 odsto radnuika, te tvrdi da nisu istiniti Nedimovićevi navodi da su radnicima povećane plate, jer kako kaže, povećana je prosečna plata na nivou kompanije, jer više desetina menadžera i direktora prima plate od nekoliko hiljada evra, a generalni direktor više od 15.000 evra.\nSamo za „menadžment fee“, dodaje, plaćeno je u prošloj godini 153 miliona dinara, odnosno 1,3 miliona evra, iako je firma ostvarila gubitak.


Balkan - datum: 2016-03-28 PO NALOGU SPECIJALNOG JAVNOG TUŽILAŠTVA U MAKEDONIJI\nCentralni registar Policija blokirala Centralni registar Činovnici pokušali da u toku noći unište sumnjive materijale koji upućuju na kriminal u vrhu vlasti\nSKOPLjE – Po nalogu Specijalnog javnog tužilaštva u toku pretprošle noći je uz asistenciju specijalne policije izvršen pretres u određenim djelovima Centralnog registra Makedonije sa ciljem da istražitelji SJT dođu do dokumenata koji dokazuju kriminal u vrhu vlasti.\nKako su saopštili iz Specijalnog tužilaštva, intervencija policije i upad njihovih istražitelja u prostorije Centralnog registra je bio neophodan, jer je ova državna institucija u nekoliko navrata odbila da sarađuje i dostavi Specijalnom tužilaštvu određene predmete za koje postoji osnovana sumnja da su dio kriminlane strukture.\nNeposredno prije upada policije i istražitelja SJT u prostorije Centralnog registra, stigla je najava od nekoliko zaposlenih u ovoj instituciji da pojedini činovnici pokušavaju da iznesu dio dokumentacije i da je unište. Na ovakvu dojavu SJT je odmah regaovalo i sa sudskim nalogom i uz intervenciju policije uspjelo da dođe do dokumentacije neophodne za određene istražne radnje.\nSpecijalno tužilaštvo koje je formirano krajem prošle godine sa ciljem da istraži navode iz snimljenih telefonskih razgovora o korupciji i kriminalu u vrhu vlasti, od početka nailazi na opstrukcije u svim državnim organima, što jasno pokazuje da postoji snažna sprega između centara političke moći i javnih institucija.\nJedna od institucija koja odbija saradnju sa Specijalnim javnim tužilaštvom je i Centralni registar koji, i pored upornog insistiranja SJT, odbija da dostavi materijali za određene sumnjive kompanije.\nSpecijalni javni tužilac Katica Janeva se prije nekoliko dana javno požalila kako i carina odbija da joj dostavi materijal neophodan za sprovođenje istrage u nekim slučajevima.\nPoslije burne noći, situacija u Centralnom registru je sada mirna i nema policije. Pripadnici specijalne jedinice policije Alfa su do jutra kontrolisali ulaz i izlaz u Centralnom registru.\nU Specijalnom javnom tužilaštvu očekuju da će poslije ovoga saradnja sa Centralnim registrom na otkrivanju drugih slučaejva biti korektnija. Oni su demantovali pisanje nekih medija da je SJT zabranilo radnicima u pojedinim sektorima da u buduće dolaze na posao.\nIz tužilaštva upozoravaju da je saradnja neophodna, jer će svako odbijanje i skrivanje materijala koji mogu poslužiti kao dokaz u kriminalu takođe predstavljati krivično djelo i nosioci određenih funkcija u državnim organima za to mogu biti izvedeni pred sud.\nSJT je saopštilo da će narednih dana biti oduzeta obimna dokumentacija neophodna za određene istražne radnje. Ono što je u toku noći oduzeto iz Centralnog registra je kompletno i prva analiza pokazuje da dio materijala nije uništen.\nIz SJT ne preciziraju kakva se istraga vodi, a, nezvanično saznajemo da je u pitanju dokumentacija o poslovanju nekoliko domaćih i stranih kompanija povezanih sa krupnim investicijama u Makedoniji, posebno u infrastrukturi. Ova dokumentacija treba da posluži da se potvrde ili odbace optužbe koje proizilaze iz snimljenih telefonskih razgovora visokih nosioca vlasti u kojima se spominju ogromni procenti i korupcija prilikom dodjeljivanja tendera i donošenja odluka kome povjeriti određene poslove u Makedoniji.\nPolitički analitičar Naser Ziberi ocijenio je da je ovakvo ponašanje u Centralnom registru rezultat snažne sprege između politike i državnih institucija i da će pritisci na SJT kako bi se blokirao njegov rad biti sve snažniji kako se budu otvarali novi slučajevi, jer je očigledno da institucije funkcionišu po političkom nalogu, a ne po zakonu.\nIstovremeno dok se u Centralnom registru odigravala burna noć, stigla je i informacija da je u Srbiji uhapšen bivši direktor makedonske carine Dragan Daravelski.\nDaravelski je bio na čelu makedonmske carine od 1999. do 2002. godine u vrijeme vladavine VMRO–DPMNE, u prvom mandatu kada je na čelu partije i premijer bio Ljupčo Georgievski, a ministar za finansije doskorašnji premijer Makedonije Nikola Gruevski. Daravelski, koji je navodno uspio da državnu kasu ošteti za 2,5 miliona eura, 2004. godine je uhapšen u Srbiji po međunarodnoj potjernici, ali zahvaljujući srpskom državljanstvu nije ekstradiran Makedoniji. Od 2007. godine za njim je raspisana nova potjernica. Kako je saopštio MUP Makedonije, vijest o njegovom hapšenju srpski MUP im zvanično nije potvrdio.


MOGUĆ ČETVRTI POKUŠAJ VANTELESNE OPLODNJE O TROŠKU GRADA BEOGRADA - Šansa za Roditeljstvo\nGradonačelnik Grada Beograda, dr Zoran Radojičić u intervjuu za „Politiku“ izjavio je da je važno da se poveća broj novorođene dece i najavio da bi parovi koji iza sebe imaju tri neuspela pokušaja vantelesne oplodnje o trošku države, ubuduće mogli da o trošku grada, četvrti put pokušaju da se ostvare kao roditelji. Gradonačelnik Radojičić je objasnio da će za taj pokušaj moći da se prijave žene do 45 godina, koje do sada nisu rađale, odnosno partneri koji su državljani Srbije sa prebivalištem u Beogradu. Ako se sve bude odvijalo prema planovima, kako je dodao, ovaj projekat, čiji je on inicijator, mogao bi da startuje već na jesen.\n“Prema zvaničnim podacima, u našoj zemlji svaki šesti par se bori sa problemom plodnosti. Projekat je u izradi, traži se način kako da se taj novac zakonski opredeli za ove namene, a detalji će biti poznati kada se predlog bude našao na dnevnom redu sednice Skupštine grada”, pojasnio je Radojičić.\n„Parovi koji se bore sa ovim problemom znaju koliki je značaj četvrtog pokušaja. Ukoliko se ne poveća broj novorođene dece, imaćemo problem i kao država i kao narod“, istakao je Radojičić.\nMnoge lokalne samouprave izdvajaju sredstva za pomoć parovima koji iza sebe imaju neuspele pokušaje o trošku Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje ili ne ispunjavaju određene kriterijume. Podsećamo da grad Beograd od 2012 godine nije izdvajao sredstva za pomoć parovima koji idu na vantelesnu oplodnju i ovo je stvarno veliki korak napred. Nadamo se da će dato obećanje uskoro biti ispunjeno i da će se grad Beograd priključiti ostalim gradovima koji na ovaj način pomažu parovima.\nMOGUĆ ČETVRTI POKUŠAJ VANTELESNE OPLODNJE O TROŠKU GRADA BEOGRADA was last modified: November 13th, 2019 by Miroslava


12. februara 2021. 12. februara 2021. 0136\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je danas ambasadora Ruske Federacije Aleksandra Bocan-Harčenka i zamolio ga da predsedniku Vladimiru Putinu prenese zahvalnost za čestitku koju mu je uputio povodom Dana državnosti.\nPredsednik Vučić je rekao da Srbija i Rusija imaju čvrste prijateljske odnose, koji se dokazuju u različitim izazovima, pa i sada, u vreme pandemije KOVID-19. Zato je zamolio ambasadora Bocan-Harčenka da predsedniku Putinu prenese zahvalnost za isporuke vakcine Sputnjik V, jer su doprinele tome da naša zemlja prednjači u vakcinaciji i pružanju stanovništvu pouzdane odbrane od korona virusa. Predsednik Vučić i ambasador Bocan-Harčenko su, s tim u vezi, razgovarali o mogućnosti da Srbija, uz pomoć stručnjaka iz Rusije i na osnovu ruske tehnologije, samostalno proizvodi vakcine.\nPredsednik Vučić i ambasador Bocan-Harčenko su, uoči posete potpredsednika Vlade Ruske Federacije i kopredsedavajućeg Međuvladinog komiteta za trgovinu, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju Jurija Borisova, konstatovali da se realizacija zajedničkih infrastrukturnih i energetskih projekata dobro sprovodi. Izgradnja deonice pruge od Stare Pazove do Novog Sada koju gradimo sa ruskim RŽD, ide planiranom dinamikom i završetak radova se očekuje krajem ove godine, kako je predsednik Vučić i obećao. Oni su u isto vreme razgovarali o konkretnim predlozima za buduću saradnju.


Besplatna rehabilitacija za penzionere u banjama - Far\nRepublički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje raspisao je oglas za prijem zahteva za odlazak na besplatnu desetodnevnu rehabilitaciju u jednoj od 24 banja u Srbiji.\nPravo na besplatnu rehabilitaciju u zdravstveno-stacionarnim ustanovama i banjsko-klimatskim lečilištima tokom 2019. godine, u trajanju od deset dana, imaju korisnici starosnih, invalidskih i porodičnih penzija koji imaju prebivalište na teritoriji Republike Srbije, čija penzija iznosi do 26.324 dinara, koji nisu koristili pravo na besplatan odmor o trošku Fonda u poslednjih pet godina i nemaju neka druga lična primanja.\nRangiranje će se vršiti na osnovu visine penzije, dužine radnog staža i dužine korišćenja penzije. Korisnici prava na tuđu negu i pomoć dobiće dodatnih deset bodova, a korisnici porodičnih penzija (koji su to pravo ostvarili kao dete koje nije sposobno za samostalni život i rad) dobiće dodatnih pet bodova.\nNa oglas se mogu javiti i penzioneri koji su pravo na penziju ostvarili i van zemlje, pod uslovom da zbir penzije ne prelazi 26.324 dinara.\nUz prijavu prilaže se poslednji penzijski ček ili penzionerska kartica, dokaz o visini penzije ostvarene u inostranstvu, raspoloživa medicinska dokumentacija i izjava gde žele da koriste rehabilitaciju.\nPrijave za oglas podnose se od 6. do 21. maja.\nOd danas jednokratna pomoć penzionerima po 5.000 dinara Počela primena novih propisa o penzionisanju Svim penzionerima početkom decembra jednokratna novčana pomoć Kako do sigurne penzije