Medijski konkurs u Nišu: Četiri petine budžetskog novca za medije bliske vlastima - Far\nOd 78,5 miliona dinara, koliko je ove godine u Nišu dodeljeno medijskim projektima od javnog interesa, više od četiri petine sredstava (81,46 odsto) dobili su mediji koji su, po izveštajima različitih medijskih i antikorupcijskih organizacija, bliski vlastima po osnovu vlasništva, uređivačke politike i finansijskog poslovanja.\nRešenje o dodeli budžetskih sredstava, koje je potpisao načelnik Gradske uprave Ljubiša Janić, objavljeno je na veb sajtu Grada Niša. Načelnik Gradske uprave donosi ovakvo rešenje na predlog Stručne komisije za ocenu projekata koju čine medijski radnici. On bira i članove te komisije, među kandidatima koje su predložile novinarske organizacije ili su se oni samokandidovali.\nMedijima Radomirovića i Gašića – 58 miliona\nMediji niške porodice Radomirović – televizija Belle amie i Narodne novine, i PR agencija „Deni video“ Danijele Vuković, koja je zaposlena u Radomirovićevoj „medijskoj imperiji“, inkasirali su 29 miliona dinara, što je više od trećine ukupnih sredstava.\nTelevizija i portal Zona plus, u vlasništvu Vladana Gašića, inače sina Bratislava Gašića, direktora Bezbednosno informativne agencije (BIA) i nekadašnjeg funkcionera Srpske napredne stranke (SNS), dobili su 14,4 miliona dinara (skoro petinu sredstava).\nGašićima i Radomirovićima je još 14,4 miliona dinara „obezbedila“ Niška televizija, čiji je vlasnik konzorcijum koji čine Radomirovićeve Narodne novine i Slađana Ostojić, direktorka Gašićeve Televizije Zona plus.\nTelevizija Kopernikus cable network, u vlasništvu poverenika SNS-a za Niš Zvezdana Milovanovića, inače brata Srđana Milovanovića, koji je nedavno kupio TV Prva, TV 02 i B92.net, primiće po ovo osnovu 3,5 miliona dinara.\nNovinarske organizacije i udruženja koja su najkritičnija prema politici vlasti u medijskoj oblasti već treću godinu zaredom nisu imala svoje predstavnike u niškoj Stručnoj komisiji za ocenu projekata.\nVećina članova ovogodišnje Stručne komisije nije prvi put u njoj- Zoran Veličković je član komisije treću godinu zaredom, a Marina Dimitrić i Aleksandar Simić- već drugu godinu. U poslednje tri godine, u komisiji je dva puta bio i Dušan Stojanović.\nStručna komisija tvrdi da je radila nepristrasno, a načelnik Gradske uprave izbegava novinare\nU Stručnoj komisiji kažu da „stoje iza svake odluke“ i tvrde da su prilikom ocenjivanja „vodili računa isključivo o profesiji i kvalitetu projekata, a ne o mediju koji je taj projekat kandidovao“.\n– Nisu svi članovi Komisije ocenjivali sve projekte, već je svaki član ocenjivao deo projekata koji mu je dodeljen na osnovu njegove kompetenosti. Svi članovi komisije su, međutim, ostvarili uvid u sve projekte, a na kraju smo jednoglasno donosili odluke – kazao je on.\nZoran Veličković primećuje da je nivi medijskih projekata, pogotovu onih koje kandiduju veći i tradicionalni mediji, „prilično nizak“, i kaže da se „čudi“ kako ti mediji dobijaju projekte pred mežunarodnim donatorima.\nOn kaže da sledeće godine neće biti član Stručne komisije, nakon što je prethodne dve godine bio njen predsednik, a ove godine član. „Ne misli da je bogom dan“ za stalno članstvo u istoj komisiji, kao što misle, kako tvrdi, „mnogi“ u komisijama po Srbiji.\n– Ponavljanje članstva u jednoj istoj komisiji ima i dobre i loše strane. Dobre su da na taj način ostvarujete kontinuitet, koji vam pomaže u radu, pa možete da prepoznate, na primer, da li neki medij ponovo konkuriše sa istim projektom koji je već budžetski podržan. Loše je to što postoji rizik da se vremenom uđe u neke nečasne kombinacije, što se, pretpostavljam, kod nekih ljudi i događa – kaže Veličković.\nNačelnik niške Gradske uprave Janić danas nije odgovorio na pitanja novinara vezanih za ovaj konkurs. Javnost je, tako, ostala uskraćena za odgovore na pitanje po kom je kriterijumu u poslednje tri godine birao članove Stručne komisije, zašto se isti članovi ponavljaju iz godine u godinu i zašto u komisiji nema predstavnika novinarskih organizacija i udruženja koji su najkritičniji prema politici vlasti u medijskoj oblasti.\nSvetozar Raković, generalni sekretar Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS-a), ocenjuje da je i ovogodišnji niški konkurs dokaz da je „na delu izigravanje smisla celog sistema sufinansiranja javnog interesa“.\nPrema njegovom mišljenju, takvo „izigravanje“ omogućava okolnost da se za članove stručnih komisija „imenuju nekompetentni pojedinci koji veoma poslušno i po automatizmu svoje kriterijume podređuju političkim i propagandnim interesima vlasti“.\nRaković podseća da na niškom konkursu „godinama unazad nema kandidata najvećih i renomiranih udruženja- Udruženja novinara Srbije (UNS), NUNS-a, Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV), Asocijacije nezavisnih elektronskih medija (ANEM) i Lokal presa“, a ima „javnosti nepoznatih udruženja kao što su Profesionalno udruženje novinara Srbije (PROUNS), Društvo novinara Niša (DNN) ili Udruženje elektronskih medija ConNet“.\n– Zbog svega toga, NUNS poslednjih godina javno ukazuje da je reč o organizovanom kriminalnom poduhvatu. Naše analize sa takvom ocenom uvažavaju i pojedine međunarodne organizacije kao što su Evropska federacija novinara, Reporteri bez granica, ali i Evropska komisija, koja u svojim izveštajima o napretku redovno kritikuje praksu projektnog sufinansiranja medija – kaže Raković, dodajući da je za sada „to bez ikakvih rezultata“.\nBlagojević: konkursima se kupuje lojalnost medija vlastima i legalizuje korupcija\nPredrag Blagojević, glavni i odgovorni urednik Južnih vesti, dodaje da su niški i drugi konkursi za sufinansiranje medijskih projekata od javnog interesa „farsa“, a da se medijski zakoni zloupotrebljavaju da se „legalizuje korupcija“ i da „vlast kupi lojalnost medija“.\n– Novac se na ovim konkursima ne deli da bi građani bili bolje informisani, već naprotiv- da bi bili informisani što lošije, pogotovu o gradskoj administraciji i vladajućoj partiji. Paradoksalno, dakle, gradska administracija novac građana koristi da bi ih lagala – kaže on.\nBlagojević podseća da niška gradska administracija ni ove godine nije objavila obrazloženje za imenovanje članova Stručne komisije, kriterijume po kojima su oni izabrani i imena kandidata za članove komisije, što „ruši kredibilitet celog konkursa“.\n– U medijima radim duže od 20 godina, ali za većinu članova Stručne komisije nikada nisam čuo. Ipak, kada se pogleda njen sastav, vidi se da je reč o vrlo uskom krugu ljudi koji se „vrte“ po konkursima, kao članovi komisija ili kao učesnici, a koji jedni drugima odobravaju novac, po principu “ti meni serdare, ja tebi vojvodo” – kaže on.\nOn podseća da Južne vesti nisu aplicirale na ovogodišnjem niškom medijskom konkursu, kao ni na konkursu Ministarstva kulture i informisanja. Ovaj portal je prošle godine na niškom konkursu dobio 600.000 dinara, ali je dobio da ih primi.\n– Ne želimo da dajemo legitimitet nečemu što smatramo kriminalnim i duboko suprotnim našim uverenjima – kaže on.\nNa niški konkurs su stigla 83 projekta, od kojih su budžetski podržana 34, nisu podržana 44, a nije razmatrano pet projekata, zbog propusta u dokumentaciji.\nOd 34 projekta koje će finansirati građani Niša, 11 su podnele PR agencije ili radnje, koje se bave „proizvodnjom kinematografskih dela“, „proizvodnjom televizijskog programa“, „TV produkcijom“, „snimanjem“ i „montažom“, ali i „računarskim programiranjem“.\nIzmeđu ostalih, „nisu prošli“ projekti dnevnog lista Danas, kao i niškog City radija i nezavisnog portala Medijska kutija.\nNiška budžetska sredstva nisu dobili ni projekti Politike, Novosti i Sindikata novinara Srbije.\nNUNS i NDNV: Ne sme se dozvoliti diskriminacija medija prilikom konkursnog sufinansiranja Семинар за местни медии от Югоизточна Сърбия в Ниш Opština Dimitrovgrad raspisala novi Javni poziv za sufinansiranje projekata proizvodnje medijskih sadržaja iz oblasti javnog informisanja u 2018. godini Nagrada uredniku Južnih vesti\nBudžetKomisijaKonkursmedijiNišnovacOcena projekataPredrag BlagojevićSrđan ConićSufinansiranjeSvetozar RakovićVlastZoran Veličković


draft – Sport\nOvogodišnji NBA draft održaće se 29. jula, objavila je najjača košarkaška liga na svetu. Redosled kojim će klubovi birati, koji se određuje lutrijom, biće određen 22. jula, dok će od 21. do 27. jula kandidati za draft moći da pokažu svoje umeće čelnicima NBA klubova na posebnim testiranjima. Igrači se za draft mogu prijaviti do 30. maja, a da se…\nKošarka, NBA, Vestidraft, nbaLeave a comment\nŽele NBA draft – Četiri košarkaša koja igraju za srpske timove prijavljena su za ovogodišnji NBA draft. Trojica su iz Mega Leksa, a jedan iz Crvene zvezde. Boriša Simanić je jedini potencijalni NBA ruki iz redova šampiona ABA lige, a Vlatko Čančar, Alfa Kaba i Kostja Mušidi čine potencijalnu draft trojku iz Mega Leksa. Simanić ima 19 godina, visok je 208…\nKošarkadraft, kosarka, nba, srbijaLeave a comment


Srpska valuta oslabila za skoro ceo dinar prema evru\nDinar je juče oslabio za 1,3 odsto prema evru, tako da zvanični srednji kurs NBS, koji će se primenjivati od prvog narednog radnog dana, ponedeljka 6. oktobra, iznosi 77,6504 dinara za evro.\nGuverner NBS Radovan Jelašić je početkom septembra ocenio da će dinar do kraja godine ostati stabilan i da ne treba očekivati veće oscilacije kursa nacionalne valute.\nNajvišu vrednost u ovoj godini dinar je imao 7. avgusta, kada je srednji kurs evra bio 75,7543 dinara, što je najviša vrednost domaće valute od 16. oktobra 2004, a najnižu vrednost zabeležio je dan posle parlamentarnih izbora u Srbiji, 12. maja, kada je iznosi 83,8674 dinara za evro.\nUskoro sklapanje opel astre klasik?\nKragujevac -- Do kraja oktobra biće završeni razgovori predstavnika ministarstva ekonomije i "Dženeral motorsa" o realizaciji ugovora o sklapanju "opel astre klasik".\n"Obe strane su zainteresovane da se realizuje lane potpisani petogodišnji ugovor", rekao je Zoran Radojević, generalni direktor Grupe "Zastava vozila" i dodao da se "nekoliko lokacija u Srbiji nudi kao rešenje, od kojih je jedna Kragujevac, ali ne u krugu `Zastave`".\nOn je je ukazao da će detalji realizacije ugovora sa FIAT-om, koji je sklopljen 29. septembra, verovatno biti poznati za desetak dana, dodajući da u "Zastravi" borave stručne ekipe FIAT-a koje rade na utvrđivanju termina i programa rada na inoviranju infrastrukture i tehnologije.\nRadojević je ukazao da će početkom 2009. godine početi intenzivni radovi za realizaciju potpisanog ugovora, te da će se u tome angažovati i zaposleni u "Zastavi" kao i znatan broj radnika iz drugih domaćih preduzeća.\nNaglašavajući da će do sredine novembra prestati proizvodnja "juga", "zastave 101" i "floride", Radojević je rekao da kupci tih automobila ne treba da brinu jer će do tog perioda biti završena i izrada rezervnih delova za ta vozila, kako bi se u potpunosti pokrila tražnja u narednih najmanje sedam godina.\nFabrika je od države, za proizvodnju tih delova, već dobila 170 od ukupno predviđenih 300 miliona dinara, naveo je on i dodao da je "Zastava" od početka proizvodnje automobila u 1953. godini do danas prozvela oko 4,1 milion vozila.\nRadojević je podsetio da je "Zastava" do sada prodavala svoje proizvode u 74 zemlje sveta, a da su kragujevački automobili plasirani čak i na vrlo probirljivim tržištima, poput zapadnoevropskog i američkog, kao i da je najveći izvoz od 147.000 jedinica ostvaren, polovinom osamdesetih godina minulog veka, u SAD.\n"Povratkom FIAT-a veliku šansu imaju i mnogobrojni dobavljači `Zastave` iz Srbije, jer je reč o proizvodnji od 200.000 do 300.000 automobila godišnje", kazao je Radojević i pozvao bivše i sadašnje kooperante da odmah krenu u razgovore sa FIAT-ovim dobavljačima koji će u Kragujevcu početkom iduće godine otvoriti sopstvena ili mešovita preduzeća.\nOn je izrazio uverenje da će zapošljavanje u novoj fabrici automobila u Kragujevcu u prvoj godini proizvodnje biti iznad očekivanog i da će, kako je rekao, "na ovim prostorima posla biti za oko 5.000 radnika kada se ostvari godišnja proizvodnja od 200.000 automobila".\nDatum početka anketiranja "Zastavinih" radnika od strane predstavnika FIAT-a još nije najavljen, kazao je Radojević i dodao da će zaposlene koji ne budu uzeli otpremninu i ne napuste fabriku do njihovog angažovanja u novoj fabrici plaćati država.\nSAD: Nezaposlenost raste\nSAD se suočava sa sve većim brojem nezaposlenih. Izveštaj koji govori da je u Septembru bez posla ostalo čak 159.000 ljudi više je nego alarmantan, jer je to 2 puta više nego u prethodnom mesecu, a to je ujedno i najveći pad nezaposlenosti u proteklih 5 godina. Takođe, ovo je već deveti mesec neprestanog rasta nezapolsenosti u SAD.\nIzveštaj "Labor departments" od petka (03.10) govori da je trenutna stopa nezapolsenosti 6,1%, što predstavlja visok nivo s obzirom da je ista pre godinu dana iznosila 4,7%. Sa druge strane, broj nezaposlenih je u istom periodu uvećan za 2,2 miliona i trenutno iznosi 9,5 miliona.\nProcene su da bi 2009. godine stopa nezaposlenosti u SAD mogla doseći visinu od 7-7,5%, što bi ukoliko se obistini bio naveći nivo od recesije 1990-1991.\nOvi podaci sve više pritiskaju Federalne rezerve i očekuje se da bi Ben Bernarke već na sledećem zasedanju FED-a (28-29 Oktobra) ili čak i ranije mogao da smanji ključnu kamatnu stopu.\nOvaj nivo nezaposlenosti vodi daljem padu potrrošnje, proizvodnje, vraćanja kredita, kao i padu cena nekretnina.\nHypo Real Estate na ivici propasti: Ništa od plana spašavanja\nČelnici nemačke hipotekarne banke Hypo Real Estate (HRE) u subotu uveče izjavili su o propasti plana spašavanja banke vrednog 35 milijardi eura - najvećeg do sada u nemačkoj istoriji.\nNemačke novine pišu kako je plan propao jer su dve vodeće nemačke banke, središnja Bundesbanka i Deutsche Bank, dubinskim uvidom otkrile da su problemi HRE-a puno dublji nego se isprva činilo.\nHypo Real Estate, koja se uglavnom bavi finansiranjem komercijalnih projekata i javnom izgradnjom, prva je nemačka 'žrtva' krize koja je pre nekoliko meseci krenula iz New Yorka, prenosi dpa.\nNemačka vlada i bankarska industrija u ponedjeljak su izjavile kako Hypo Real Estateu nameravaju grantovati iznosom od oko 35 milijuna eura kratkoročnog zajma. Isprva je sanacijom bio predviđen hitan kredit u iznosu od 15 milijardi eura, a potom finansiranje tokom druge polovine iduće godine, što bi ukupno iznosilo 35 milijardi eura, izvijestio je dpa. Novac su trebale osigurati banke, a za njega je u najvećoj mjeri jemčila vlada.\nNo nemački Welt am Sonntag koji će se u prodaji pojaviti sutra je, pozivajući se na neimenovane izvore objavio podatak prema kojem se uprave većih banaka povlače iz prethodnog dogovora nakon što su se izbliza uverile u puno dublje probleme Hypo Real Estatea.\nNaime, stručnjaci iz najveće nemačke banke, Deutsche Bank, procenili su da bi do kraja iduće nedelje u HRE-u trebalo ubrizgati oko 20 milijardi eura te su upozorili da bi "do kraja godine bilo potrebno oko 50 milijardi, a do kraja 2009. čak 70 do 100 milijardi eura", prenosi list.\n"Borimo se za nastavak egzistencije naše kompanije. Možemo se samo nadati da su sve strane koje učestvuju u raspravi o ovome problemu u potpunosti svesne ozbiljnosti situacije", rekao je za Reuters portparol HRE-a Hans Obermeier.\nPlan spašavanja najavljen je 29. septembra nakon pregovora između nemačke vlade i banaka, a u četvrtak ga je odobrila i Evropska komisija.\nSanacija je pokrenula političke kontroverze u Nemačkoj, gde su neke grupe postavile pitanje zbog čega vlada dovodi u opasnost novčana sredstva poreskih obveznika kako bi spasila HRE. Berlin je ustrajao na pretpostavci da se HRE može oporaviti, a pregovori su trajali do petka, no u subotu je objavljeno kako nije potpisan nikakav sporazum.\nIzvori bliski pregovorima tvrde da je bankarska industrija prvo tražila da Berlin jednostavno nacionalizuje HRE, po uzoru na SAD gde su nacionalizovane finansijske institucije Fannie Mae i Freddie Mac te po uzoru na Britaniju koj je isto učinila s Bradford and Bingley.\nUgrožena banka "Hipo Ril Estejt"\nPariz, Midlend -- Nova evropska žrtva domino efekta američke finansijske krize je nemačka banka "Hipo Ril Estejt". Nemačka vlada saopštila je da garantuje uloge.\nNemačka vlada sazvala je hitan sastanak sa predstavnicima Centralne banke kako bi od bankrotstva spasili tu kreditnu banku. Druga po veličini kreditna banka u Nemačkoj bori se za opstanak, pošto se konzorcijum nemačkih finansijskih institucija, uključen u vladin plan pomoći, povukao iz pregovora, odbijajući da pruži hitnu pomoć od skoro 36 milijardi evra.\nPredstavnici “Hipoa” sada traže alternativne načine da se izvuku iz krize.\nNa samitu u Parizu evropski lideri dogovorili su se da sarađuju u pomoći poljuljanim institucijama, ali se nisu obavezali na konkretan paket pomoći.\nKolaps “Hipo Ril Estejta” ugrozio bi i ostale finansijske inistutucije u zemlji, koje se bore protiv pada poverenja u globalni finansijski sistem.\n“Hipo” se u radu oslanjao na pozajmice od drugih banaka i ostao je bez sredstava kada su banke zbog krize postale obazrive u davanju pozajmica.\n"Vlada je danas podnela izveštaj da mi nećemo dopustiti da neprilike pojedinih finansijskih institucija ugroze čitav sistem. Radimo sve da zaštitimo 'Hipo Ril Estejt' i takođe poručujemo svima koji budu pravili nezakonite ugovore da će odgovarati. Federalna Vlada vas uverava u to, to je naš dug prema poreskim obveznicima. Ulagačima poručujem da je njihov ulog siguran, vlada garantuje za to", navela je nemačka kancelarka Angela Merkel.\nEvropski lideri podržavaju banke\nLideri Francuske, V. Britanije, Nemačke i Italije "zvanično se zavetovali" da će preduzeti "sve mere" da osiguraju stabilnost bankarskog i finansijskog sistema.\nPosle hitnog jednodnevnog samita u Parizu, u zajedničkom saopštenju, oni su naveli da je važno da vlade "preduzmu brzu akciju" kako bi se ublažile posledice finansijske krize nastale na američkom tlu. Lideri su se složili da interveništu na tržištu sa 30 milijardi evra, kako bi se otplatili zajmovi malih i srednjih preduzeća.Domaćin samita, predsednik Francuske Nikola Sarkozi, rekao je posle sastanka da će budžetski propisi EU biti ublaženi kako bi se prilagodili borbi sa finansijskim potresima koji su se proširili sa njujorškog Vol strita.\n"Svaka vlada će primeniti svoje metode i sredstva, ali će to činiti u koordinaciji sa drugim evropskim državama. Što se tiče državne podrške bankama koje su u krizi, svaka zemlja prisutna na ovom sastanku, pobrinuće se da rukovodioci, koji su imali pogrešne procene, budu kažnjeni i da se preduzmu odgovarajuće mere za podršku bankama", rekao je Sarkozi.\nBritanski premijer Gordon Braun poručio je da treba učiniti "sve što bude potrebno" kako bi se povratila stabilnost.\n"Kao što naše centralne banke već postupaju, obezbedićemo likvidnost da bi smo sačuvali poverenje i stabilnost. Složili smo se da moramo bolje da koordinišemo naše odgovore na krizu, u interesu stabilnosti", rekao je Braun.\nU zaključcima sastanka nije bilo reči o ideji o zajedničkom evropskom fondu za spasavanje finansijskih institucija, po ugledu na američki plan za spasavanje banaka.\nČlanovi G4 su se složili i da je što pre neophodno organizovati međunarodni samit, na kome bi se razmotrila nova pravila finansijskog kapitalizma.\nNjihove zaključke treba da potvrde ministri finansija 27 zemalja članica EU, na sastanku u Briselu sledećeg utorka.\nBaroso: Usklađen odgovor\nPredsednik Evropske komisije Žoze Manuel Baroso ocenio je da rezultati subotnjeg mini-samita o finansijskoj krizi, održanog u Parizu, predstavljaju "usklađen odgovor na veoma ozbiljnu situaciju", bez obzira na to što Evropljani "nisu jedinstveni kao Amerikanci".\n"To je usklađen odgovor na veoma ozbiljnu situaciju. Svesni smo da je potreban evropski odgovor na krizu i izneli smo mere za koje smo postigli konsenzus. To je konkretan korak u dobrom pravcu", ocenio je Baroso za list "Parizijen".\nIpak, Baroso je rekao da se ne može porediti evropski odgovor na krizu sa onim koji je ponudio Vašington, jer su SAD jedna država, dok Evropsku uniju čini 27 zemalja.\n"Mi dakle ne možemo da imamo isti, jedinstveni stav kao Amerikanci. S druge strane, trebalo bi istaći i da je situacija u Evropi mnogo bolja nego u SAD", rekao je predsednik Evropske komisije.\nBaroso je ocenio da je mini samit četiri velike evropske sile "učinio maksimum u odnosu na veoma ozbiljnu situaciju koja nije nastala u Evropi, ali zbog koje Evropa trpi posledice".\nBuš: Potrebno vreme za oporavak\nAmerički predsednik Džordž Buš izjavio je da će biti potrebno vreme da bi se pokazao pozitivan ishod plana za izlazak iz finansijske krize, vrednog 700 milijardi dolara.\n"Ovaj finansijski paket predstavlja ne samo adekvatan odgovor na trenutnu finansijsku krizu u zemlji, već će doprineti i ekonomskom rastu SAD na duže staze", rekao je Buš u svom redovnom nedeljnom radio obraćanju.\nBuš je istakao da SAD čeka "još puno posla da bi se stabilizovalo finansijsko tržište".\nOn je rekao da je američki Kongres preduzeo "krupan korak" usvajanjem ove finansijske regulative.


Digitalizacija u Srbiji – budućnost elektronske uprave i bankarstva\nYou are at:Home»Vesti»Digitalizacija u Srbiji – budućnost elektronske uprave i bankarstva\nDigitalizacija će omogućiti građanima i kompanijama praktičniji, efikasniji i transparentniji pristup javnoj administraciji. U bankarskom sektoru, nove finansijske tehnologije utiču i menjaju tradicionalne bankarske modele i uvode nov način komunikacije s klijentima. Tržište je spremno za te promene, baš kao i korisnici, dok sigurnost mrežnih i informacionih sistema mora biti podignuta na najviši nivo. To su samo neki od zaključaka konferencije „Digitalizacija u Srbiji – budućnost elektronske uprave i elektronskog bankarstva“, koju je 14. novembra 2017. organizovala Ambasada Kraljevine Norveške u Beogradu u prostorijama Telenora, a svečano ju je otvorio Branko Ružić, ministar državne uprave i lokalne samouprave RS.\nKonferencija je okupila brojne stručnjake, lidere iz poslovne zajednice i predstavnike Vlade Republike Srbije kako bi razgovarali o budućim koracima Srbije na putu potpune digitalizacije kako javnih, tako i privatnih elektronskih usluga.\n„Pred nama je još mnogo posla kako bismo Srbiju u potpunosti digitalizovali. Napravili smo značajne korake kako bismo digitalizaciju stavili u fokus, sad je vreme da se ubrzamo. U Telenoru želimo da aktivno učestvujemo u tom procesu, dok paralelno transformišemo način na koji poslujemo. Već smo promenili bankarski sektor u Srbiji i menjamo način na koji komuniciramo s našim korisnicima, dok nam je njihovo iskustvo uvek prioritet. Pred nama je dug put, ali ne stajemo“, istakla je Ingeborg Øfsthus, generalna direktorka Telenora Srbije.\nZaključak učesnika konferencije je da će se u Srbiji nastaviti trend digitalizacije u svim aspektima društva. U godinama koje dolaze značajan doprinos moguć je jedino uz sistemski pristup na državnom nivou, bilo da je reč o trgovini putem interneta ili o elektronskom bankarstvu. Što se tiče bankarskog sektora, pred Srbijom je nekoliko važnih preduslova da bismo u budućnosti mogli da postanemo bezgotovinsko društvo. To pre svega podrazumeva regulatorni okvir, edukaciju korisnika, kao i dalji razvoj infrastrukture koja će moći da podrži najrazličitije oblike bezgotovinskog plaćanja i transakcija, bilo gde i bilo kada.


Njemački mediji o slučaju Haradinaj: Vučićeve pretpostavke blizu istine\nSarajevo 5°C Utorak 10.12.\n22.07.2019 / 23:27 Regija - Ostavka politički trik\nAleksandar Vučić / Vijesti.ba\nPretpostavke Aleksandra Vučića, da je ostavka Ramuša Haradinaja "politički trik" njemački dnevnik "Tagescajtung" ocjenjuje kao ne daleko od istine.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić, ostavku Ramuša Haradinaja nazvao je "političkim trikom", da bi ovaj mogao da se vrati sa saslušanja iz Haga kao heroj i udvostručiti svoju popularnost,\n"Analitičari ostavku Haradinaja tumače kao borbu za moć u najvišim krugovima vlasti", navodi list podsjećajući na stalne konfrontacije Haradinaja i Hašima Tačija, koje su se zaoštrile nakon što je predsjednik Kosova predložio "razmjenu teritorija".\nDnevnik podsjeća da je pozitivne poene u albanskom stanovništvu Haradinaj osvojio i kada je u novembru uveo takse od 100 odsto, čime je Kosovo reagovalo na "srpske opstrukcije kojima se Prištima drži podalje od međunarodnih organizacija".\n"Na tom talasu Haradinaj sada ide na sve ili ništa. Ako predsjednik Tači u roku od 45 dana ne nađe novu funkcionalnu vladajuću većinu, Haradinaj će dobiti šta je htio, a to su novi izbori", ističe "Tagescajtung".\n"Tagesšpigel" smatra da je ostavka Haradinaja 'bijeg u napad', i podsjeća da njegova koaliciona vlada ima većinu od samo jednog glasa i to zahvaljujući Srpskoj listi, te da već mjesecima ne funkcioniše.\nIpak, konstatuje dnevnik, ostala su neispunjena njegova izborna obećanja o privrednom oživljavanju siromašne zemlje i viznoj liberalizaciji.\nList konstatuje da je izvjesno "samo jedno, a to je da dijalog sa Beogradom ostaje na mrtvoj tački" i navodi da će poslije izbora na Kosovu uslijediti izbori u Srbiji, a da iskustvo pokazuje da se u vrijeme predizborne kampanje može računati sa pooštravanjem riječi između nekadašnjih "ratnih protivnika".\n"Frankfurter Algemajne cajtung" (FAZ) pod naslovom 'Ratni zločinac u trećem pokušaju' ukazuje da je Haradinaj već u dva navrata oslobađan pred Haškim tribunalom, ali i da su suđenja, prema ocjeni sudija i aktivista, vođena u atmosferi zastrašivanja svjedoka, od kojih je veliki broj stradao tokom suđenja.\nSpecijalni sud za zločine OVK, prema FAZ, mijenja stvari, jer su inicijatori tribunala pošli od pretpostavke, kako prenosi Dojče vele, da bi kosovskom pravosuđu vjerovatno nedostajalo volje, a sigurno političke nezavisnosti da pred sud izvede nekadašnje vođe boraca.\nTa pretpostavka je realna jer od 1999. do danas nekadašnji ''komandanti'' dijele moć sa Amerikancima i, u daleko manjoj mjeri, sa Evropskom unijom", piše frankfurtski list.\nNo ukoliko Haradinaj "ne bude optužen, ima šanse da i dalje igra važnu ulogu na Kosovu", piše list, navodeći da su carine na srpsku i robu iz BiH kritikovane u zapadnim prijestonicama, ali popularne na Kosovu.\n"Zidojče cajtung" donosi portret Haradinaja u kojem stoji zaključak da do danas Zapad u stabilizaciji Kosova računa na moćnike stare OVK, a da bi Specijalni sud, osnovan nakon dugih rasprava, istragama i mogućim optužnicama mogao da uzdrma takav sistem, prenosi Tanjug.\nVučić u dvodnevnoj posjeti Atini\nRjazanski: Ako se SAD uključe u pregovore Srbije i Kosova onda će i Rusija\nI Hrvatska bojkotuje dodjeli Nobelove nagrade zbog Handkea\nSudbina studenata iz Nigerije je institucionalno nasilje Hrvatske\nIzmjene Zakona o javnom redu i miru\n23:52 Svijet Ruske pasoše dobilo 125.000 ljudi iz istočne Ukrajine\n23:41 Svijet EU odobrila 3,2 milijarde eura subvencija za razvoj industrije baterija\n23:30 Regija Vučić u dvodnevnoj posjeti Atini\n23:19 Svijet Najmanje pet mrtvih u erupciji vulkana na Novom Zelandu\n23:08 Fudbal Arsenal napokon prekinuo crni niz: Topnici preokretom do pobjede u londonskom derbiju\n22:51 Regija U Crnog Gori za nepoštovanje himne kazna do 2.000 eura\n22:40 Fudbal O'Nil: Mislio sam da je Prosinečki smeće, a onda sam uvidio da je genije\n22:29 Svijet Normandijska četvorka o rješavanju krize u Ukrajini\n22:18 Košarka Suspenziji Rusije bi se najviše mogli obradovati košarkaši Crne Gore\n22:07 Svijet SAD traže sastanak SB UN zbog raketnih proba Pjongjanga


Category: Prava radnika - Dešavanja\nCategory: Prava radnika\nPočele konsultacije sa sindikatima o predlogu novog Zakona o radu. U Savezu samostalnih sindikata nisu zadovoljni predlogom da se ukinu otpremnine za čitav staž. Poslodavci i deo sindikata smatraju da je to neophodna mera za privlačenje investitora i podsticaj razvoju domaćeg preduzetništva.\nCategories: Prava radnika, Zakonodavstvo - Srbija Tags: otpremnine, prava radnika, zakon o radu\n23/09/13 02:56:00 pm,\nUstavni sud usvojio žalbu radnika "Magnohroma"\nUstavni sud Srbije usvojio je danas ustavnu žalbu bivšeg radnika "Magnohroma" D. Markovića, pošto je utvrdio da su povređena njegova prava na pravično suđenje. Marković je jedan od oko 100 radnika "Magnohroma" koji su podneli pojedinačne ustavne žalbe, nakon što su iscrpili sva pravna sredstva u pokušaju da po odlasku iz firme ostvare pravo na naknadu kod Nacionalne službe za zapošljavanje - filijala Kraljevo.\nCategories: Prava radnika, 02. Pravosuđe HR Tags: pravicno sudjenje\n30/03/12 08:41:00 am,\nPepsi plaća 3,1 mil. $ za nagodbu\nVašington -- Kompanija Pepsi moraće da plati 3,1 milion dolara kao poravnjanje povodom tužbi koje je na federalnom sudu podiglo 300 crnaca, jer ih kompanija nije zaposlila. Dodaje se i da neograničeno korišćenje dosijea ugrožava zapošljavanje crnaca i radnika hispano populacije, koji se češće hapse od belaca u SAD.\nCategories: Uncategorized, Prava radnika\n13/01/12 08:48:00 am,\ne-mail nakon posla - prekovremeni rad\nRio de Žaneiro -- Zaposlenima u Brazilu koji posle radnog vremena odgovaraju na poslovnu elektronsku poštu preko mobilnih telefona to bi moglo da se računa kao prekovremeni rad. Predsednica Brazila Dilma Rusef je odobrila zakon prema kojem se slanje mejlova zaposlenima van radnog vremena tretira kao i davanje direktnih zaduženja tokom radnog vremena.\nCategories: Uncategorized, Širom sveta, Prava radnika\n13/01/12 08:33:00 am,\nPenzioneri tuženi zbog greške PIO\nKruševac - Vuka Cvetković, penzionerka iz Kruševca dobila rešenje po kojem fondu PIO mora da vrati 230 hiljada dinara zbog greške tog fonda u obračunavanju. Pored sudskog poziva, ona je dobila i obaveštenje o umanjenju penzije za 7.000 dinara. U kruševačkoj filijali fonda PIO kažu da je još tridesetak penzionera tuženo zato što ne žele da vrate novac koji su dobijali zbog tuđe greške.\nCategories: Uncategorized, Prava radnika, 01. Opšta događanja Srbija\n15/04/11 09:51:00 am,\nPoslodavci bi da krišom špijuniraju zaposlene\nZaposleni se bune protiv nadzora, a poslodavci hoće da "legalizuju" i skrivenu špijunažu. Zaštita na radnom mestu u Nemačkoj regulisana je jasnim pravilima. Ipak jedan aspekt te zaštite već nekoliko godina izaziva žustre polemike - reč je o zaštiti prava ličnosti zaposlenog. Početkom 2008. godine nemačka javnost je saznala da lanac supermarketa Aldi, tajno, putem video kamera nadzire zaposlene. Od tada se pojavilo mnoštvo preduzeća, za koja se ispostavilo da takođe špijuniraju zaposlene.\nCategories: Opšta događanja, Širom sveta, Prava radnika Tags: privatnost, radnici, radno mesto\n13/12/10 02:49:51 am,\nSrbi masovno prijavljuju mobing\nZa nešto više od jednog meseca od početka primene Zakona o mobingu, nadležnima u Srbiji je stiglo na stotine prijava. Dok se zaposleni pozivaju na Zakon, poslodavci s pažnjom iščitavaju dokument u strahu od zloupotreba.\nCategories: Opšta događanja, Prava radnika, Ljudska prava, Srbija Tags: mobing srbija radno pravo zlostavljanje\n23/10/10 10:41:11 pm,\nZbog dobrog izgleda preti joj još jedan otkaz\nBivša službenica Citibanka, koja je tvrdila da je otpuštena zbog svog dobrog izgleda koji odvlači pažnju, uskoro bi mogla izgubiti i drugi posao i podnijeti novu tužbu zbog zvog potencijalno kontroverznog dijela tijela: njenih usta!\nCategories: Prava radnika\n09/06/10 06:41:48 pm,\nPomerena starosna granica za odlazak u penziju\nBeograd - Starosna granica za odlazak u penziju od 1. januara podignuta je za šest meseci, pa će žene moći da se penzionišu sa 59, a muškarci sa 64 godine.\n05/01/09 12:44:07 am,\nWHERE hit_datetime > '2019-02-17 16:44:12'\nAND hit_uri = '/new/b2/blogs/blog5.php/pravaradnika/'


Istanbul: Napadač na noćni klub priznao krivicu\nUhapšeni priznao zločin: Guverner Istanbula Vasip Sahinsa šefom policije Mustafom Caliskanom na konferenciji za medije\nMuškarac koga su turske vlasti uhapsile zbog sumnje da je ubio 39 ljudi u napadu na istanbulski noćni klub "Reina", u novogodišnjoj noći, priznao je da je izveo taj napad.\nNapadač je priznao zločin, rekao je guverner Istanbula Vasip Sahin novinarima, identifikujući uhapšenog kao Abdulgadira Mašaripova, rođenog u Uzbekistanu 1983. godine, prenosi AFP.\nNjegovi otisci prstiju su se poklopili sa onima uzetim na mestu napada, dodao je guverner, navodi Rojters.\nIstanbulski guverner je rekao i da je Mašaripov obučavan u Avganistanu, da govori četiri jezika i da se veruje da je u Tursku ušao u januaru 2016. ilegalno, preko istočnih granica.\nTakođe je naveo da je jasno da je napad izveden u ime Islamske države, dodavši da su sa napadačem uhapšeni i jedan Iračanin i tri žene.\nPrema guvernerovim rečima, 50 osoba je privedeno u operacijama potrage za napadačem.\nTurski mediji su ranije javili da su vlasti u ponedeljak uveče uhapsile Mašaripova, posle dvonedeljne potrage, u luksuznom stambenom kompleksu u Istanbulu, zajedno sa još četiri osumnjičene osobe i da je policija danas počela da ih ispituje.\nAnadolija je prenela da je tokom racije uhapšen i muškarac iz Kirgizije i tri žene - iz Somalije, Senegala i Egipta - dok je četvorogodišnji sin glavnog osumnjičenog stavljen pod privremeno starateljstvo.\nAgencija navodi i da je policija izvela racije u stanovima članova osumnjičene uzbekistanke ćelije Islamske države u pet istanbulskih četvrti, pri čemu je privela nekoliko osoba.


Dino Mustafić prvi put režira u Novom Sadu, Ženeovi „Paravani“ premijerno u subotu - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Dino Mustafić prvi put režira u Novom Sadu, Ženeovi „Paravani“ premijerno u subotu\n,,Svaka premijera bilo gde danas u svetu, pod ovakvim okolnostima, svojevrsni je podvig.\n0Piše: Gordana Nonin 03. decembra 2020. 17.38 Izmenjeno: 17.40\nNaš podvig je utoliko veći što se radi o velikoj ansambl predstavi koja je potpuno apstrahovala okolnosti u kojima smo radili, a koja dolazi iz nečega što je karakteristika ove kuće – jedna velika posvećenost, asketska disciplina kakva je retko viđena na ovim prostorima, i zato se ovaj ansambl svrstava u red najboljih glumačkih potencijala na zapadnom Balkanu“, izjavio je reditelj Dino Mustafić, na današnjoj konferenciji za novinare održanoj u Novosadskom pozorištu.\nPoznati sarajevski reditelj je u prethodna tri meseca radio na inscenaciji Ženeovih Paravana u Novosadskom pozorištu/Újvidéki Színház, a premijera je zakazana u subotu, 5. decembra u 13. časova.\nReč je o monumentalnom delu u kome se pojavljuje više od pedeset likova, pa je tako i u predstavi angažovan čitav ansambl Novosadskog pozorišta.\nPored specifičnog glumačkog izraza, predstavu odlikuju i pompezna scenografija, mnoštvo kostima, interesantna igra svetlima, koja doseže visoke umetničke domete, te muzičke numere, koje obiluju orijentalnim prizvucima.\nNa konferenciji su, pored reditelja Mustafića, koji prvi put profesionalno radi za neko od novosadskih pozorišta, govorili upravnik pozorišta Valentin Vencel, kao i glumci Gabriela Crnković, Robert Ožvar i Gabor Pongo.\nGlumac Gabor Pongo je, između ostalog, napomenuo da u predstavi igra više uloga, kao i većina njegovih kolega:\n,,Priznajem da je ovo veliki izazov pošto je reč o veoma kompleksnoj, stilizovanoj, poetičnoj predstavi, koju krasi mnoštvo pokreta i muzike, tako da glumci sviraju i pevaju na sceni. Veoma sam srećan što imam priliku da sarađujem sa Dinom na ovakvom projektu, u kome su sva snaga i iskustvo koje smo do sada stekli u našim glumačkim karijerama morali da dođu do maksimuma, da bi se rodila ova predivna stvar.“\nDino Mustafić je imao samo reči hvale za izvanredan ansambl ovog pozorišta, tim pre što je predstava veoma zahtevna:\n„Glumačka ekipa je izvanredna. Oni su svi veoma disciplinovani, a ta vrsta tehničke savršenosti, i kada je govor u pitanju kao i govor tela, scenski pokret i sve drugo, izaziva zaista veliki respekt. Reditelj u takvim situacijama, a one su iznimno retke, može samo da se skloni u stranu i proba da ne poremeti ništa.“, istakao je Mustafić.\nValentin Vencel, upravnik ovog pozorišta naglasio je da je ovo treća premijera ove godine u Novosadskom pozorištu što je, s obzirom na epidemiološku situaciju iznenađujuće, ali „Ne damo se stvarnosti oko nas“ – rekao je Vencel.\nReditelj Dino Mustafić dao je intervju za naš list koji možete pročitati u sutrašnjem, štampanom izdanju „Danas“-a.\nDino Mustafić, Novosadsko pozorište, PozorišteNovi Sad\nPrljave pobude „čiste umetnosti“\nGeneralna proba nove predstave „Lepotice” u zaječarskom teatru bez publike


Foto: @celticfc / Twitter\nTure će u petak biti zajedno na klupi ove selekcije sa selektorom Markom Vilmotsom na utakmici protiv Malija u pretposlednjem kolu kvalifikacija za Svetsko prvenstvo.\nObala Slonovače je prva u Grupi C afričkih kvalifikacija sa sedam bodova, odnosno ima bod više od Maroka. Gabon je treći sa pet bodova, a Mali poslednji sa dva.\nKolo Ture (36) je sredinom septembra saopštio da je završio igračku karijeru. On će raditi i u Seltiku gde će pomagati i trenerima u prvom i omladinskom timu.\nNekadašnji fudbaler Arsenala, Sitija, Liverpula i Seltika se iz reprezentacije Obale Slonovače povukao 2015. godine.


Izbor i promjena doktora bez navođenja razloga | Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome Vijesti Izbor i promjena doktora bez navođenja razloga\nIzbor i promjena doktora bez navođenja razloga\nU periodu od oktobra do decembra, svi građani Republike Srpske imaju mogućnost da promijene doktora porodične medicine, pedijatra i ginekologa. Ukoliko želite da izaberete novog doktora, to možete uraditi bez navođenja razloga promjene, istakao je Dalibor Pavlović, direktor Fonda zdravstvenog osiguranja, Filijala Prijedor.\n– Potrebno je samo popuniti odgovarajuće obrasce kod porodičnog doktora i donijeti ih u Fond na ovjeru, nakon toga taj isti obrazac građani nose svom porodičnom doktoru, ginekologu ili pedijatru. Kada se promijeni doktor u tom periodu od oktobra do decembra, usluge izabranih doktora će se moći koristiti od početka nove godine. Značajno je da se izbor ili promjena porodičnog doktora izvrši do kraja godine, odnosno prije potpisivanja ugovora između Fonda i domova zdravlja za narednu godinu, jer od broja registrovanih lica zavisi i koliko će koji dom zdravlja dobiti sredstava – dodaje Pavlović.\nOn je napomenuo da ničim nije ograničen izbor ljekara, bitno je samo da se završi ovjera kod porodičnog doktora, ginekologa ili pedijatra koji ima potpisan ugovor sa Fondom zdravstva i to je jedino pravilo koje Fond postavlja. Stoga, ukoliko još uvijek niste izvršili registraciju, ili izabrali željenog doktora, trebalo bi da to uradite u ovom periodu. Porodičnog doktora lani je promijenilo 27.185 osiguranika, dok se za novog pedijatra i ginekologa odlučilo njih 6.718.\nPrethodniSJEĆANJE NA EGZODUS SRBA IZ SANSKOG MOSTA\nSlijedećiPREVARIO ČETIRI PENZIONERKE


Počinje opremanje Obrazovnog centra u Doljevcu – Radio Koprijan\nhome Društvo, Vesti Počinje opremanje Obrazovnog centra u Doljevcu\nPočinje opremanje Obrazovnog centra u Doljevcu\nOvih dana potpisan je ugovor za opremanje Obrazovnog centra u Doljevcu za deo u kome će biti smeštena predškolska ustanova „Lane“ Doljevac. Kako kaže načelnica u opštinske uprave Doljevac Jelena Ilić, dobavljač je putem javne nabavke izabran, potpisan je ugovor i opremanje će uskoro početi. Ovim ugovorom predviđeno je opremanje prostorija gde će boraviti mališani, ali i službenici u administraciji dobiće nov inventar.\nPutem javne nabavke izabrana je firma „Tehno i oprema inženjering“ iz Niša koja će se pobrinuti za opremanje enterijera Obrazovnog centra u delu gde će biti smeštena predškolska ustanova, a sve će biti opremljeno po najvišim standardima- istakla je Ilićeva.\nVrednost inventara je blizu 11 miliona dinara, a sredstva su obezbeđena preko javnog konkursa Ministarstva bez portfelja za demografiju i populacionu politiku RS.\nPrema planu, u nove prostorije, predškolska ustanova „Lane“ Doljevac preseliće se tokom leta, tako da će mališani novu školsku godinu startovati u novim prostorijama.


Pet glavnih ciljeva pred šefom evropske diplomatije, među njima i Srbija - Sputnjik Srbija\n14:36 10.07.2019 (osveženo 21:50 04.02.2020) Preuzmite kraći link\nBorelja, naslednika Federike Mogerini, očekuju i pitanja Irana, Venecuele, Kine i odnosa sa SAD.\n„Španski veteran će se suočiti sa ispitima od Venecuele do Balkana u vreme opadajućeg uticaja EU“, konstatuje „FT“, dodajući da su tenzije između zvaničnog Beograda i privremenih institucija Prištine u porastu, uprkos posredovanju EU.\nBorelj je, navodi britanski list, označio Rusiju kao „starog neprijatelja“, napadao je „kaubojsku politiku“ američkog predsednika Donalda Trampa prema Venecueli, a žalio se i da su sastanci EU o spoljnoj politici „dolina suza“.\nSada je ovaj borbeni španski političar nominovan za budućeg izaslanika EU za svet, dodaje list.\nPred Boreljom je poseban test što se tiče Kosova, gde će biti odgovoran za posredovanje, i to u situaciji kada su odnosi zvaničnog Beograda i privremenih institucija Prištine sve kompleksniji.\n„FT“ navodi da je njegov mandat kao ministra spoljnih poslova Španije definisan u najvećoj meri protivljenjem nezavisnosti Katalonije, gde je odrastao.\n„To pokreće pitanja o mogućnosti da bude viđen kao neutralan posrednik, posebno što je Španija jedna od pet zemalja članica EU koje ne priznaju (samoproglašenu) nezavisnost Kosova“, piše „FT“.\nOni koji ga podržavaju ističu da bi Borelj mogao da „okrene u svoju korist“ to što je osetljiv na pitanje Katalonije, jer će obe strane u balkanskom sporu, kako smatra „FT“, biti oprezne u vezi sa njim, ali iz različitih razloga.\nBorelj će najverovatnije zadacima pristupiti sa samouverenošću političara od karijere i bez manjka ambicije.\nKada su ga u junu upitali da li bi prihvatio visoku poziciju u EU, on je, kao iz topa, odgovorio:\n„To je sam vrh“.\nizazov, Žozep Borelj


Slovenija: Oporba tvrdi da ljevica stopira sporazum s Vatikanom - Index.hr\nSlovenija: Oporba tvrdi da ljevica stopira sporazum s Vatikanom\nStalno odgađanje ratifikacije prvog sporazuma Slovenije i Svete Stolice znak je "ideološkog kompleksa" koji nameće ljevica i protivno je slovenskom nacionalnom interesu, ocijenio je u petak na konferenciji za novinare zastupnik u parlamentu i potpredsjednik demokršćanske stranke Nova Slovenija (N.Si) Lojze Peterle.\nSlovenski Ustavni sud donio je naime prije mjesec dana presudu da sporazum o pravnom statusu Rimokatoličke crkve u Sloveniji koji bi trebalo sklopiti s Vatikanom nije u suprotnosti s domaćim pravnim redom, no odluka o tome da se sporazum ratificira opet je odgođena iako je ratifikacija bila predviđena za iduću sjednicu parlamenta.\nPeterle - nekadašnji predsjednik vlade i ministar vanjskih poslova - ocijenio je da je takva odluka donesena zbog sukoba u vladajućoj koaliciji. Prema njegovim informacijama, ratifikaciju iz ideoloških razloga stopira Udružena lista socijalnih demokrata (ZLSD) koja je u koalicijskoj vladi mlađi partner liberalnim demokratima (LDS) premijera Antona Ropa.\n"To nije u slovenskom nacionalnom interesu. Ne bih želio da Slovenija bude talac starih ideoloških snaga", rekao je Peterle. On je dodao da polemike oko sklapanja prvog sporazuma s Vatikanom traju već cijelo desetljeće iako se njime samo formalizira postojeće odnose, te unatoč činjenici da je vlada u međuvremenu pravno uredila svoj odnos prema Evangelističkoj crkvi.


U FSS su imali još razloga zbog čega su to hteli, a prvi je da Tomislav Karadžić izbegne dodatne kritike javnosti na čijem je udaru već neko vreme. On je najavio povlačenje ove zime i na taj način bi praktično vruć krompir prebacio svom nasledniku, a ovako ne mora da odgovara na nova pitanja šta se događa sa nacionalnim timom koji je već promovisao u učesnika Evropskog prvenstva 2016. godine.\nRazlog zbog koga se Neven Subotić odlučio na ovakav potez nije do kraja razjašnjen. Očigledno je nazadovoljstvo tretmanom kod selektora Mihajlovića, ali i odnos fudbalske organizacije prema njemu. Prvi ga je u više navrata kritikovao i obrazlagao da uprkos odličnim partijama u Dortmundu za Srbiju ne igra jer nije dovoljno pričljiv. Na kraju je morao da prizna grešku i uvrsti ga u tim, ali im se odnos nije popravio.\n- Ranije je imao problem što ne igra, a sada je valjda problem što igra - potvrdio je Mihajlović posle Subotićevog odlaska da se njih dvojica nikada nisu naročito slagali.\nSa druge strane, iako su se za njega borili, u FSS ga nikada nisu dovoljno cenili. Još u Južnoj Africi je bio rezerva, potom je u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2012. bio u nekoj vrsti rotacije, da bi u početku ovih kvalifikacija bio rezerva Nastasiću i Biševcu. Za to vreme je bio dvostruki prvak Nemačke i igrao je finale Lige šampiona.\nNaravno ostaje pitanje da li je zbog toga trebalo da odustane, ali imajući u vidu da su to uradili mnogi igrači pre njega, ovakav potez nije iznenađenje. Verovatno ni za selektora Mihajlovića koji je već navikao u ovim\nkvalifikacijama da ulazi u otvorene ili manje otvorene sukobe sa reprezentativcima iz kojih je uglavnom zbog sopstvene tvrdoglavosti izlazio kao gubitnik.


RM PUSSY PULLER - Idealno.rs\nPočetna / Erotika / Erotski uređaji / Masturbatori / RM PUSSY PULLER\nRM PUSSY PULLER\nPonuda prodavnice Love4yu za proizvod RM PUSSY PULLER. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za RM PUSSY PULLER i izberi najbolju. Masturbatori iz kategorije Erotski uređaji je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda RM PUSSY PULLER i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda RM PUSSY PULLER se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. RM PUSSY PULLER je dostupan u prodavnici Love4yu po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za RM PUSSY PULLER proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za RM PUSSY PULLER je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nPredivan mini masturbator od veoma rastegljivog "sajber" materijala. Oseaaj pri dodiru je gotovo više nego realan a uz sve ovo tu je i izuzetno lep dizajn u obliku ženskog torzoa. Kada kažemo "mini" masturbator, onda to znaei da je dužine 10 cm. Me?utim, u praksi to ne pretstavlja problem, jer veoma prijatno "leži" u ruci a zbog svoje rastegljivosti pruža potpuni užitak.


Nacrt zakona i dalje omogućava gradnju mini-hidro elektrana - NOVA portal\nNacrt zakona i dalje omogućava gradnju mini-hidro elektrana\nDruštvo Autor:Milan Marković13. feb. 202109:48\nSvetska organizacija za prirodu WWF Adrija, uputila je komentareministarstvu energetike i rudarstva na nacrt zakona o obnovljivim izvorima energije, a koji i dalje predviđa finansiranje malih hidroelektrana. Prema njihovom mišljenju, nacrt zakona ponovo ignoriše volju građana, koju su jasno pokazali kroz brojne akcije, proteste i peticije.\nUmesto da štiti reke, Vlada uvećala naknade i za MHE\nDikaprio slavi odluku BiH o MHE: Spasićemo plavo srce Evrope\nGradnja MHE urušila put, a štetu od milion evra plaća država\nIako već godinama građani, inicijative i organizacije civilnog društva upozoravaju na sve probleme u vezi sa izgradnjom malih hidroelektrana, prema mišljenju WWF Adrije, nacrt zakona predviđa nastavljanje njihovog subvencionisanja.\nKažu da je ministarstvo nastavilo sa praksom netransparentnog odlučivanja o temama bitnim za kvalitet života građana, a predviđen je kratak rok za dostavu komentara na nacrt ovog važnog zakona.\n“U odgovoru na komentare koje smo slali početkom januara, ministarstvo je potvrdilo kako su hidroenergetski projekti od javnog interesa, te kako će nastaviti sa subvencijama za izgradnju pribranskih malih hidroelektrana. S obzirom na to da su sve relevantne institucije upoznate sa svim dokazima o ekonomskoj neopravdanosti izgradnje i subvencionisanja malih hidroelektrana, kao i njihove štetnosti po životnu sredinu, smatramo neprihvatljivim odluku ministarstva o nastavku finansiranja ovih projekata. Ističemo da projekti izgradnje malih hidroelektrana nikako ne mogu biti projekti od javnog interesa”, kaže Nataša Milivojević iz WWF Adrije.\nMnogi su mišljenja da u nadolazećem periodu, potrebno okrenuti se novim tehnologijama i proizvodnji energije iz drugih obnovljivih izvora, kao i povećanju energetske efikasnosti radi ublažavanja klimatskih promena. Neophodno je i razmotriti koji obnovljivi izvori energije imaju štetan uticaj na prirodu i podsticati samo one koji je ne uništavaju, za razliku od hidroelektrana.\n„Hidroelektrane su zastarela tehnologija koja će vremenom tražiti sve veća ulaganja, a šteta koju imaju po ljude i životnu sredinu neopravdano je velika. Srbija se uz sve ostale zemlje dunavskog sliva, obavezala na sprovođenje legislative o vodama, klimi i životnoj sredini u okviru Međunarodne komisije za zaštitu reke Dunav. Jedan od usvojenih dokumenata je i “Vodeći principi o održivom razvoju hidroenergije u slivu Dunava”. U dokumentu se navodi kako je potrebno uspostaviti mere ublažavanja negativnih uticaja hidroenergetskih postrojenja. Ovim nacrtom zakona, usvajanje tih odredbi nije predviđeno“, objašnjava Duška Dimović iz WWF Adrije.\nenergijahidroelektranemheNacrt zakona o obnovljivim izvorima energijerekeSrbijaWWF Adrijazakon


Na Zlatiboru zatvorena većina hotela - NOVA portal\nNa Zlatiboru zatvorena većina hotela\nBiznis Autor:Tanjug 20. Mar. 202013:45 > 13:46\nVest o širenju koronavirusa u Srbiji rasterala je i turiste sa Zlatibora, na kojem borave samo oni koji imaju apartmane i koji rade, dok su hotelijeri odlučili da zatvore hotele, piše Tanjug.\nUgostiteljski objekti, koji rade ograničeno, su skoro prazni, a dosta ih je i zatvoreno.\nNapolju su oni koji rade, stanovnici i oni koji su “pobegli” u svoje apartmane iz gradova.\n“Dosta hotela je donelo odluku da se zatvori, bar 60 odsto sada, a pretpostavljam da će u nekom momentu svi biti prinuđeni da to urade. Gubici su ogromni, po jednom hotelu se kreću od 250 hiljada evra pa više od uvođenja vanrednog stanja”, kaže Ivan Jevremović iz Udruženja hotelijera Zlatibor.\n“Privrednici već sada trpe ogromnu štetu, videćemo kako će se dalje odvijati. Trudimo se da im izađemo u susret koliko možemo u ovim teškim izazovima koji će se sigurno kasnije manifestovati na standard građana i ekonomsku situaciju”, navodi predsednik opštine Čajetina Milan Stamatović.


Kotorvaroški veterani ponovo najbolji u regionu | Moj Kotor Varoš\nHomeSportKotorvaroški veterani ponovo najbolji u regionu\n28/10/2019 Moj Kotor Varoš Sport 0\nKotorvaroški fudbalski veterani pobjednici su trećeg međunarodnog turnira prijateljstva održanog u Kotor Varošu, a na kojem su učestvovale ekipe iz RS, Srbije i Slovenije.\nKotorvarošani su u finalu savladali veterane Radnika iz Prijedora rezultatom 2:1 golovima Mesuda Tabakovića i Damira Varošića i odbgranili trofej osvojen prošle godine.\nU susretu za treće mjesto veterani iz Sokobanje su bili bolji od ekipe “Sašini prijatelji” sa 4:3. Peti su bili veterani iz Apatina, a šesti veterani iz Murske Sobote.\n– U izuzetno jakoj konkurenciji smo odbranili titulu, a koliko je bilo teško u finalu najbolje govori podatak da smo tek pred kraj utakmice osigurali trijumf – poručio je Varošić.\nPredstavnici fudbalskih veterana iz Sokobanje i Murske Sobote ocijenili su da je turnir organizovan na vrhunskom nivou, čime su domaćini pokazali zašto su prepoznatljivi u regionu.\nPrvi put je na turniru učestvovala ekipa “Sašini prijatelji”, u sjećanje na najmlađeg majora Vojske RS Aleksandra Saše Petrovića, koji je preminuo prošle godine.\n– Divni ljudi iz Kotor Varoša su pokazali zašto su prepoznatljivi u regionu, prije svega u organizaciji, a onda i u gostoprimstvu – poručile su radne kolege i Sašini prijatelji, koji su zajedno sa delegacijama ostalih ekipa učesnika prije turnira položili cvijeće na spomen-obilježje.\nPoslije završetka turnira domaćini fudbalskim veteranima su bili i arhijerejski namjesnik kotorvaroški Milenko Narić i Sašina supruga Ljerka Petrović, koja je ugostila prijatelje iz Apatina i Sokobanje, a prigodnim poklonom je darovala fudbalske veterane iz Kotor Varoša.\nKotorvaroški fudbalski veterani su uručili zahvalnice pojedincima koji su pomogli organizaciju turnira, a načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan je čestitao učesnicima turnira na odličnoj igri i fer-pleju.\nTreći međunarodni turnir prijateljstva u malom fudbalu u Kotor Varošu organizovali su Opština Kotor Varoš i kotorvaroško Udruženje za promociju i značaj sportske rekreacije.


Šolc će biti kancelar, dogovoreno formiranje nemačke vlade - Glas Podrinja\nFoto: EPA-EFE/MAJA HITIJ/ POOL\nŠolc će biti kancelar, dogovoreno formiranje nemačke vlade\nTri vodeće partije u Nemačkoj - Socijaldemokrate (SPD), Zeleni i Liberali (FDP), potpisali su dogovor o formiranju tropartijske vlade, na čijem će čelu biti lider SPD-a Olaf Šolc.\n„Semafor je upaljen“, rekao je Šolc, čime je zvanično otpočela procedura formiranja prve postmerkelovske vlade.\nNemačka će dobiti takozvanu „semafor“ koaliciju, koju će činiti SPD, FDP i Zeleni. Stranke su dogovorile i raspodelu ministarstava, koja pokazuje da će socijaldemokrate dobiti kancelara i šest ministarskih fotelja, Zeleni pet, a Liberali četiri.\nStranka Olafa Šolca dobiće kancelarsku poziciju, kao i članove kabineta predvodnika vlade. Pored toga, socijaldemokrate dobijaju i ministarstvo odbrane, ministarstvo građevinarstva, ministarstvo za rad i socijalna pitanja, ministarstvo zdravlja i ministarstvo za ekonomski saradnju.\nZeleni će biti na čelu ministarstva ekonomije i klime, ministarstva spoljnih poslova, ministarstva porodice, ministarstva poljoprivrede i ministarstva životne sredine.\nLiberalima je povereno vođstvo nad ministarstvom finansija, ministarstvom pravde, ministarstvom saobraćaja i ministarstvom prosvete i istraživanja.\nZavršna sednica koalicionih pregovora počela je jutros, a sada je dogovor finalizovan. Stranke su najavile da će Šolc predstaviti sporazum zajedno sa šefovima SPD-a i liderima Zelenih i FDP-a.\nDogovor će biti stavljen na razmatranje širim partijama, pri čemu Zeleni planiraju da konsultuju sve svoje članove, dok je SPD već zakazao vanrednu partijsku konferenciju za 4. decembar, na kojoj će odlučiti da li će prihvatiti koalicioni sporazum. FDP planira da uradi isto na svojoj partijskoj konferenciji 5. decembra.\nUkoliko sve stranke to odobre, Šolc će biti izabran za kancelara u nedelji koja počinje 6. decembra, držeći se planiranog vremenskog okvira stranaka.


Dragačevci ograničili tonažu da bi sačuvali puteve - LUČANI INFO | Najnovije vesti\nDragačevci ograničili tonažu da bi sačuvali puteve\nOpštinsko veće donelo je niz odobrenja za preusmeravanje javnih sredstava za započete prioritetne aktivnosti i investicije. Aproprijacije su usmerene uglavnom ka saniranju šteta na objektima koji su pretrpeli štete usled junskih poplava na teritoriji opštine.\nTakođe, sredstva su usmerena i ka intenziviranju započetih radova na asvaltiranju putnih pravaca uz sufinansiranje građana mesnih zajednica, kao i za finansiranje završnih radova na zgradi Centra za socijalni rad koja je nedavno u potpunosti renovirana ali i za izgradnju dečijih igrališta u Lučanima.\nVeće se saglasilo da je na putevima koji su asvaltirani u poslednjoj deceniji neophodno postavljanje saobraćajnih znakova sa ograničenom tonažom. Tako će na putevima prvog reda biti postavljeni znakovi sa ograničenjem do 40 tona težine, na putevima drugog reda od 20 do 25 tona, dok će ograničenje na nekategorisanim putevima biti do 15 tona težine.\n“Prošle godine asvaltirali smo 92 kilometra puteva, ove godine 30, i želja nam je da ti putevi potraju što duže, na dobrobit svih naših građana. Upravo je to bio razlog da donesemo odluku o ograničavanju težine”, kazao je predsednik opštine Lučani Milivoje Dolović.\nOn je istakao da je primećeno, da se po putevima koji nisu predodređeni za te tonaže, kreću teški kamioni šticari pretovareni drvima i da je to najčešće uzrok propadanja putne infrastrukture.\n“Svesni smo da to neće naići na odobravanje onih koji se bave sečom i prodajom drva, ali i kod Srbijašuma, međutim mi nemamo drugi izbor. Cilj nam je da sačuvamo izgrađeno i da uz pojačano održavanje putna infrastruktura duže traje”, zaključio je Dolović.


Za istoriju: Makvala i PRVI i POSLEDNJI! - Smedia\nZa istoriju: Makvala i PRVI i POSLEDNJI!\nIsak Makvala iz Bocvane nastupiće u finalu trke na 200 metara na Svetskom prvenstvu u Londonu!\nSama vest ne predstavlja nikakvo iznenađenje, jer je reč o vrhunskom sprinteru, jednom od najboljih na planeti. Ali, kada se pogledaju okolnosti pod kojima je izborio finale, onda je njegov rezultat presedan u istoriji svetskih atletskih prvenstva!\nOdlični atletičar doživeo je niz neprijatnosti na šampionatu, pošto mu je prvo od strane IAAF bio zabranjen nastup u finalu trke na 400 matera, a zatim i oduzeta mogućnost da se uopšte takmiči u "dvestotki".\nJedan od kandidata za medalje bio je navodno žrtva stomačnog virusa i britanski propisi nisu mu dozvoljavali da izađe u javnost, jer po zakonu mora da bude najmanje 48 sati u karantinu ako boluje od zarazne bolesti.\nMakvala je u sredu neočekivano dobio poziv...


Opština Zemun: Besplatna autosedišta za decu - Studio B\nOpština Zemun: Besplatna autosedišta za decu\nOpština Zemun: Besplatna autosedišta za decu Studio B\nBeogradBeograd Pocetna 02. 03. 2018. 18:03:54\nOpština Zemun podelila je prvih 100 auto sedišta za decu od planiranih 300 za 2018. godinu. Majke sa teritorije ove gradske opštine dobile su i besplatnu obuku o pravilnom korišćenju i montiranju ovih sigurnosnih sedišta u automobilima.\nU organizaciji Gradske opštine Zemun održana je tribina ”Promocija upotrebe zaštitnih sistema – sigurnosnog pojasa i dečijeg autosedišta u cilju preventive u saobraćaju”.\nTom prilikom, predsednik Skupštine Gradske opštine Zemun i predsednik Opštinskog saveta za bezbednost saobraćaja na putevima Nenad Vranjevac održao je prigodno predavanje o aktivnostima Saveta na polju bezbednosti u saobraćaju, a zatim je sa sekretarom Skupštine Gradske opštine Zemun i članom Saveta Markom Jankovićem uručio zemunskim porodiljama prvih sto dečijih autosedišta, od ukupno trista koliko je planirano da se podeli u toku 2018. godine.\n”Nastavljamo akcije s kojima smo započeli prethodnih godina, jer je naša stalna obaveza da radimo na podizanju nivoa saobraćajne kulture i dostizanju ciljeva Strategije Republike Srbije o bezbednosti saobraćaja, a to je da do 2020. godine nijedno dete ne pogine u saobraćaju, da se broj poginulih i povređenih smanji za 50 odsto. Na roditeljima je posebna odgovornost da pravilno koriste dečija autosedišta, koja smo im obezbedili na poklon, a u cilju prevencije nezgoda u saobraćaju. Nastavićemo sve oblike edukacije u saradnji sa onim instancama koje se bave bezbednošću u saobraćaju, jer samo znanje i usvajanje specifičnih veština garantuju veću sigurnost na putevima”, rekao je Vranjevac, i tom prilikom se zahvalio Gradskom sekretarijatu za saobraćaj, koji svake godine deo sredstava od naplaćenih novčanih kazni usmerava lokalnim savetima za bezbednost u cilju realizacije njihovih projekata.\nTakođe, zahvalio se i osnovnim i srednjim školama sa teritorije Gradske opštine Zemun koje učestvuju u odgovornoj misiji poboljšanja bezbednosti dece u saobraćaju, kao i zemunskom porodilištu kao značajnom partneru u realizaciji ovog projekta.\nO problemu stradanja dece putnika u saobraćaju i primerima dobre prakse lokalnih saveta u povećanju bezbednosti na putevima govorio je Duško Pešić iz Agencije za bezbednost saobraćaja.\n”Zahvaljujući kampanji koju smo pokrenuli od 2013. godine, više nego duplo je povećana upotreba zaštitnih sistema – sigurnosnog pojasa i dečijeg sedišta sa 17 na 37 odsto. Saradnja sa Savetom za bezbednost saobraćaja na putevima Gradske opštine Zemun je primer na koji treba da se ugledaju i svi ostali”, naglasio je Pešić.\nTeorijsku obuku o pravilnoj upotrebi autosedišta održala je Marija Končar iz Udruženja ”Roditelj”. U nastavku predavanja prisutni su dobili odgovore na sva postavljena pitanja.\n3 Responses to “Opština Zemun: Besplatna autosedišta za decu”\nmaj 25, 2018 u 1:17 pm\nDa li opstina Zemun dodeljuje autosedista svim porodiljama koje zive na toj opstini ili samo onima koje su se porodile na opstini Zemun? Hvala\nmaj 25, 2018 u 10:47 pm\nKoji je uslov da se dobije auto sediste?\navgust 10, 2018 u 3:31 pm\nI mene zanima koji je uslov za dobijanje auto sedista?


The Rite (2011) Online Sa Prevodom - Filmovi Online zapamti mezaboravljena lozinka\nThe Rite (2011)Horor, HD filmovi, Strani Filmovipregleda: 5013datum: 19.11.2012\nThe Rite je natprirodni triler koji otkriva da Đavo može da dopre čak i do najsvetijih mesta na Zemlji. Inspirisan istinitim događajima, film prati studenta Michaela Kovaka (Colin O'Donoghue) koji je poslat da izučava isterivanje đavola u Vatikanu uprkos svojim sopstvenim sumnjama u ovu kontroverznu praksu, pa čak uprkos i svojoj sopstvenoj veri. Noseći skepticizam kao oklop, Michael izaziva svoje nadređene da se, umesto demonima, okrenu psihijatriji u lečenju zaposednutih. Tek kada ga pošalju da pomaže ocu Lucasu (Anthony Hopkins) - legendarnom svešteniku koji je izveo na hiljade isterivanja đavola - Michaelov oklop počinje da se raspada. Dok se uvlači u slučaj koji prevazilazi čak i sposobnosti oca Lucasa, on počinje da uviđa fenomen koji čak ni nauka ne može da objasni ni kontroliše... i zlo koje je tako nasilno i užasavajuće da ga navodi da preispita sve u šta veruje. Ocenite film: Tweet\n5013 Za gledanje filmova instalirajte Java Runtime i očistite keš, za dalju pomoć pročitajte tutorijal


Kremlj bez komentara o Trampovim planovima u Siriji - Sputnjik Srbija\n21:24 04 Decembar 2020\n11:59 20.07.2017 (osveženo 12:11 20.07.2017) Preuzmite kraći link\n„Mi sa strane Kremlja nećemo ovo nikako komentarisati, ostavljamo to bez komentara“, odgovorio je Peskov na pitanje novinara da komentariše moguću odluku SAD da prekine sa programom pomoći sirijskoj opoziciji.\nPeskov je negativno odgovorio na pitanje da li je na sastanku dvojice lidera razmatrana tema američke podrške sirijskoj opoziciji.\nRanije je list „Vašington post“, pozivajući se na izvore, saopštio da je Tramp odlučio da prekine program Centralne obaveštajne agencije o naoružavanju i vojnoj obuci sirijske opozicije. Program radi od 2013. godine, a njen cilj bio je da se izvrši pritisak na sirijskog predsednika Bašara el Asada kako bi se osigurao njegov odlazak sa vlasti.\nKasnije je portparolka Bele kuće Sara Sanders izjavila da ne potvrđuje saopštenja o prestanku programa CIA za obuku sirijske opozicije. Predstavnik CIA je za Sputnjik rekao: „Možete da napišete da smo odbili da komentarišemo“.\nsirijska opozicija, pomoć, CIA, Donald Tramp, Dmitrij Peskov, Vladimir Putin


U Zaječaru samo parlamentarni izbori: Ko će izaći, a ko bojkotovati izbore...\nU Zaječaru samo parlamentarni izbori: Ko će izaći, a ko bojkotovati izbore…\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić raspisao je danas i redovne parlamentarne izbore za 26. april. Za isti dan je i predsednica parlamenta Maja Gojković raspisala lokalne izbore u Srbiji, uz konstataciju da se ova odluka ne odnosi na sve gradove i opštine.\nLokalnih izbora 26. aprila neće biti u Zaječaru, Boru i Beogradu, kao ni u opštinama Kosjerić, Lučani, Aranđelovac, Negotin, Majdanpek, Mionica, Medveđa, Preševo, Kula, Doljevac, Kladovo i Smederevska Palanka, u kojima su održani vanredni lokalni izbori između 2017. i 2019. godine.\nKo će izaći, a ko bojkotovati izbore…\nU susret predstojećim izborima portal donosimo spisak svih stranaka u bojkotu, onih koji će sigurno biti deo izborne trke, ali i onih koji se i dalje dvoume.\nPredstojeće izbore definitivno će bojkotovati: Savez za Srbiju, koga čine Demokratska stranka, Dveri, Narodna stranka Vuka Jeremića, ali i Stranka slobode i pravde Dragana Đilasa. U bojkotu izbora pridružili su se i pokret „Dosta je Bilo“, Saše Radulovića, „Pokret slobodnih građana“ koji predvodi Sergej Trifunović, kao i inicijativa „Ne davimo Beograd“. Izbore će bojkotovati i Republikanska stranka na čelu sa Nikolom Sandulovićem. Bojkotu izbora nedavno se pridružio i Luka Maksimović, poznatiji i kao Ljubiša Preletačević Beli, koji je zauzeo treće mesto na predsedničkim izborima 2017. godine.\nJoš uvek neodlučni: Da li će učestvovati na izborima ili će ući u bojkot pitanje je koje još uvek nije odlučeno na organima Nove strane Zorana Živkovića, ali ni u Demokratskoj stranci Srbije. Kako je ranije izjavljivao Živković, Nova stranka će u roku od 24 sata, od kad se budu raspisali izbori, doneti odluku o tome da li izlaze ili ne.\nNa izbore sigurno izlaze: Međutim, za Srpsku naprednu stranku, SPS i njene koalicione partnere, kao i uostalom sve članove vladajuće koalicije, pitanje bojkota izbora nikada ni nije bilo na dnevnom redu.\nPrvi opozicioni savez koji je najavio izlazak na izbore bio je SPAS – Srpski patriotski savez na čijem čelu se nalazi Aleksandar Šapić, predsednik opštine Novi Beograd. Pokretu SPAS u međuvremenu se pridružila i Zdrava Srbija, Milana Stamatovića, koji će zajednički izaći na izbore.\nOsim SPAS-a, kao umerene desnice, na predstojećim izborima učestovaće i Srpska radikalna stranka, Vojislava Šešelja, ali i novoformirana stranka Miše Vacića.\nNa levici i centru, na izbore izlaze Liberalno-demokratska partija Čedomira Jovanovića, ali i Liga socijaldemokrata Vojvodine Nenada Čanka. Izlazak na izbore potvrdila je i Stranka moderne Srbije (SMS), ali i Zelena stranka.\nJedinstvena lista znači da će glasači moći da dobiju glasačke listiće na bilo kojem biračkom mestu u zemlji.\nDo 2012. godine, glasači su mogli da glasaju samo u registrovanom mestu prebivališta. Tako osoba koja se prijavila kao stanovnik beogradske opštine Vračar, nije mogla da glasa nigde drugde.\nOdluka o raspisivanju izbora za odbornike gradova i opština u Srbiji se ne odnosi na opštine u kojima su održani vanredni izbori, tako da u Zaječaru, Boru, Negotinu, Majdanpeku i Kladovu lokalnih izbora neće biti.\nbojkot lokalni izbori parlamentarni izbori\n05.03.2020. u 08:09\nIzlaze SNS i SPS i njihovi satelit, SVI ostali su u BOJKOTU izbora.


Briselski sporazum i reforme ključni za integracije - ebart\nBriselski sporazum i reforme ključni za integracije\n02. Septembar 2013. godine\nBEOGRAD - Primena briselskog sporazuma i napredak u reformama od ključnog su značaja za nastavak procesa evrointegracija zemlje, izjavila je Tanja Miščević pošto je prihvatila funkciju šefa pregovaračckog tima Srbije za pregovore o članstvu u Evropskoj uniji.\nPrimena briselskog sporazuma i napredak u reformama od ključnog su značaja za nastavak procesa evrointegracija zemlje, izjavila je Tanja Miščević pošto je prihvatila funkciju šefa pregovaračckog tima Srbije za pregovore o članstvu u Evropskoj uniji.\nMiščević je u intervjuu radiju Slobodna Evropa ocenila da je moguće ubrzati evrointegracije zemlje, uz naglasak da "politički uspeh u implementaciji briselskog sporazuma, bez napretka u reformama, neće baš doneti veliki napredak".\n"Moramo biti svesni da su u sprovođenje briselskog sporazuma, rokovi, suštinski deo za otvaranje pregovora. Ali ne samo to. Uvek podsećam na činjenicu da svi reformski procesi u zemlji moraju da budu ispunjeni jer nas vrlo brzo čeka i izveštaj Evropske komisije o napretku", navodi ona.\nMiščević, koja je juče prihvatila ponudu prvog potpredsednika Vlade Srbije Aleksandra Vučića da preuzme mesto šefa pregovaračkog tima Srbije sa EU, smatra da u Srbiji postoji rešenost da se ispune rokovi za primenu briselskog sporazuma, što će, uz reforme u zemlji, biti ključno za pozitivan izveštaj EK u oktobru.\nNa pitanje da li je sigurna da će Srbiji u januaru biti potvrđen datum za početak pristupnih pregovora, Miščević kaže da o rokovima ne razmišlja, ali ističe da ne bi prihvatila mesto šefa pregovaračkog tima da nije sigurna da je moguće uraditi "nešto u tom smislu i čak ubrzati proces integracija".\n"Naš posao je, naš domaći zadatak, ono čime treba da se bavimo, odnosno da se trudimo da svaki posao, i implementaciju briselskog sporazuma i sve zadatke koji su neophodni u reformskom procesu, uradimo na najbolji mogući način", ističe Miščević.\nPrema njenim rečima, poglavlja 23 i 24, koja se tiču pravosuđa, osnovnih prava i bezbednosti, koja će prva biti otvorena u pregovorima, predstavljaju pitanja koja su "u velikoj meri oblikovala i proces pregovora i članstvo nekih država članica EU".\nGovoreći o poglavlju 35, koje se odnosi na Kosovo, Miščević ukazuje da to pitanje ne može da bude završeno ni otvaranjem pregovora, niti u prvim godinama jer je reč o pitanju koje će nas u kontinuitetu stalno pratiti.\nOna navodi i da ima oblasti kojima se mora posebno obratiti pažnja, poput zaštite životne sredine koja će, po njenoj proceni, verovatno biti najobimnija, najteža i najkomplikovanija oblast i u samim pregovorima, ali i velike reforme koje "imaju problema", poput pravosuđa i administrativne reforme.\nKomentarišući da li Brisel očekuje što brži odgovor u odnosu na prigovor o 24 sporne privatizacije, Miščević kaže da se stvari rešavaju u pravcu davanja odgovora, a da funkcija glavnog pregovarača i jeste da podseća i da ima stalni uvid nad oblastima koje eventualno mogu da predstavljaju problem.\nU vezi sa razgovorom sa vicepremijerom Vučićem, Miščević kaže:\n"Našli smo se na istoj liniji u toj priči. Ovo mi je prvi put da sam razgovarala o tom poslu. Znam da se od marta meseca pojavljuju napisi u novinama, ali ništa od toga nije bilo tačno. Nije bilo nikakvog ni ubeđivanja, ni pregovaranja, nego razgovor koji je doneo rezultat", navodi ona.\nFoto: RTV/Medija Centar


Bilčik: Očekujemo više od Srbije ali i od Evropske unije - European Western Balkans\nBRISEL – Srbija miruje poslednjih meseci, na šta ukazuje i Izveštaj Evropske komisije, a kako se od Srbije očekuje više, očekuje se više i od Evropske unije, rekao je specijalni izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik, tokom predstavljanja Rezolucije o Srbiji u Spoljnopolitičkom odboru EP (AFET).\nBilčik je istakao kako ovaj dokuement ne bi trebalo da služi samo kao dokument za članove Evropskog parlamenta, već i da služi diskusiji sa partnerima u Srbiji.\nOn je dodao da je glavni posao na partnernima u Srbiji, jer se političke odluke o kretanju ka Evropskoj uniji, ili udaljavanju od nje, donose u Srbiji, Beogradu, gradovima i selima.\nOn je ocenio da je oporavak najvažniji zadatak pred EU za prevazilaženje pada izazvanog pandemijom.\n“Oporavak bi trebalo da nas približi i to istinitom komunikacijom o tome kako je EU pružila pomoć Srbiji, o evropskim rešenjima za ovu krizu i otvaranju Evropu, kao i distribuciji vakcina”, rekao je specijalni izvestilac za Srbiju.\nPrema njegovim rečima, nova srpska vlada ima većinski mandat i trebalo bi da bude jasno šta će raditi sa takvom nesumnjivom podrškom.\nOn je dodao da politička kriza još uvek nije okončana, te da izbori 2022. godine moraju osigurati poštene uslove za sve i moraju se održati u poboljšanom izbornom okviru, kako je OEBS/ODIHR sa pravom istakao.\n“Vreme je za rad na preporukama. U tom kontekstu, spremni smo da što pre nastavimo međustranački dijalog u saradnji sa Skupštinom. Srpske demokratske institucije trebalo bi da koriste sve raspoložive alate za poboljšanje svog funkcionisanja i treba da posegnu za evropskom ili međunarodnom pomoći kako bi napredovale”, poručio je Bilčik.\nTokom predstavljanja Rezolucije o Srbiji u AFET-u, Bilčik je spomenuo i reformu Ustava Srbije, rekavši da su svi svesni koliko je teško načiniti njegovu promenu.\n“Potrebna nam je što sveobuhvatnija promena sa ciljem pristupanja Srbije EU. Vladavina prava i poštovanje osnovnih sloboda takođe znače i napredak u unapređenju slobode medija i slobode izražavanja. Pratim pažljivo sve vesti iz medijskih organizacija u Srbiji i dalje smo zabrinuti zbog izveštavanja o nasilju i pretnjama novinarima”, kazao je Bilčik.\nOn je zaključio da bi Savet trebalo da bude spreman da otvori dodatna pregovaračka poglavlja sa Srbijom.\nIzvestioci iz senke oštro o Srbiji\nKlemen Grošelj, izvestilac iz senke za Srbiju u ime treće najveće grupe u Evropskom parlamentu “Obnovimo Evropu”, istakao je da je u Srbiji prisutan ograničen napredak, izuzev oblasti regionalne saradnje kao i parlament bez opozicije.\n“Srbija ima ozbiljne probleme sa slobodom medija, vladavinom prava, izbornim procesom, na šta ukazuju izveštaji ODIHR/OEBS-a. U Srbiji je prisutno evidentno demokratsko nazadovanje o čemu govore izveštaji nezavisnih organizacija”, rekao je Grošelj.\nPrema njegovim rečima u Srbiji nije zabeležen napredak na polju osnovnih prava i borbe protiv korupcije.\nGrošelj je ukazao i na odnose Srbije sa Rusijom i Kinom, dodajući da Srbija produbljuje vojnu saradnju sa ove dve zemlje, dok kao svoj strateški cilj navodi članstvo u EU.\nViola fon Kramon Taubadel, izvestilac iz senke u ime Zelenih, istakla je da se posvećenost evropskim integracijama mora primeniti u samoj Srbiji.\n“Većina nas u EP želimo da vidimo Srbiju kao demokratsku državu, koja napreduje na evropskom putu. Ali jedini mogući način za to je da vlast bude posvećena evropskim integracijama. Predsednik Vučić tu posvećenost iskazuje u posetama Briselu i Berlinu, ali to mora da primeni i u Srbiji”, rekla je Fon Kramon Taubadel.\nGovoreći o međupartijskom dijalogu, posredovanom EP, Fon Kramon je istakla da će dijalog imati smisla ukoliko se definišu konkretni ciljevi koji će morati da budu implementirani.\n“Vlada ne sme usvajati samo one mere koje neće smanjiti njihovu moć”, istakla je ona.\nOna je izjavila da se nada da će nova administracija u SAD zajedno sa EU raditi na dugoročnoj stabilnosti Srbije i regiona.\nSocijaldemokrata Demetris Papadakis naveo je da postoji puno problema kada se govori o Srbiji, uprkos tome što Srbija ima dobre perspektive za članstvo u EU.\nOn je zaključio da postoje razlozi za brigu kada je u pitanju odnos sa Rusijom, vladavina prava, sloboda medija, ali i veliki skepticizam prema EU.\nAFETEUEvropski parlamentKremen GrošeljSrbijaViola fon KramonViola fon Kramon TaubadelVladimir Bilčik\nEWB 04. 12. 2019.


Stefan Krkobabić odusustvovao sa glasanja\nKrkobabić junior, koji će u novom sazivu srpskog parlamenta biti poslanik, naime nije bio u sali kada se, prozivkom, glasalo za novu Vladu Srbije.\n- Krkobabić Stefan. Krkobabić Stefan odsutan - rekao je generalni sekretar Skupštine Veljko Odalović, koji je prozivao svakog poslanika ponaosob.\nVećina njih je, međutim, bila prisutna, i sa svog mesta su jasno govorili da li su "za" ili "protiv" predloga o novoj vladi.\nTo, međutim, nije učinio Stefan Krkobabić, koji u tom trenutku, sva je prilika, nije bio u sali, da bar svojim glasom podrži onoga uz čiju je svesrdnu pomoć proteklih godina uspevao da se domogne brojnih državnih, uključujući i direktorske funkcije.\nKrkobabić Treći se zaposlio u Privrednoj komori Beograda\nStefan Krkobabić je, inače, na poslednjim parlamentarnim izborima bio na listi SNS-a, a predložila ga je Partija ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS), čiji je osnivač i dugogodišnji predsednik bio njegov deda Jovan Krkobabić, nakon čije smrti je preuzeo sin Milan Krkobabić, ministar bez portfelja u prošloj, i ministar sa resorom u novoj vladi Srbije.\nRukovodilac, zamenik direktora, direktor...\nMeđutim, u novom sazivu Stefan Krkobabić se domogao potpredsedničkog mesta u srpskom parlamentu, za šta je izglasan prošle nedelje.\nKrkobabić mlađi, inače diplomirani menadžer za odnose sa javnošću, svoj profesionalni i radni angažman započeo je 2012. godine na poziciji Rukovodioca novoformiranog Sektora za ekonomsku politiku i razvoj u Centru za Ekonomsku politiku, prestrukturiranje i razvoj Privredne komore Beograda.\nU njegovoj zvaničnoj biografiji piše da je u toku 2015. godine (kada je imao 26 godina), izabran najpre za potpredsednika, a dve godine kasnije i za zamenika direktora Privredne komore Beograda.\nNa sednici Vlade Srbije u maju prošle godine izabran je za v.d. direktora Javnog preduzeća za razvoj planinskog turizma "Stara Planina", i na toj funkciji je bio do skoro.


Sporazum za novu vladu u Crnoj Gori, nema izmjene zastave i himne – Haber.ba\nSporazum je predstavljen na press konferenciji.\nDritan Abazović, Krivokapič - Avaz\nNosioci tri liste koje su na izborima osvojile većinu – Zdravko Krivokapić, Aleksa Bečić i Dritan Abazović potpisali su sporazum kojim su se, između ostalog, obavezali da nova vlada neće pokretati nikakve inicijative ili postupke s ciljem izmjene državne zastave, grba i himne, saznaju “Vijesti”.\n– Da će nova demokratska vlada u potpunosti depolitizovati ključne vladine institucije s ciljem obezbjeđenja beskompromisne borbe protiv kriminala i korupcije. Da će nova demokratska vlada poštovati Ustav i s tim u vezi neće pokretati nikakve inicijative ili postupke s ciljem izmjene državne zastave, grba i himne, piše u Sporazumu.\nNova vlada, kako je navedeno, neće sprovoditi revanšizam na političkoj ili bilo kojoj drugoj osnovi, usvojit će i revidirati sve zakone u skladu s evropskim standardima s ciljem što brže integracije Crne Gore u EU i omogućiće manjinskim strankama učešće u vladi bez obzira imaju li parlamentarni status ili ne.\nTeme:Crna Gora, himna, izdvojeno, sporazum, zastava


Prvi poslovni izazov u Zaječaru održaće se 14. novembra za učenike iz Zaječara, Bora, Negotina, Sokobanje i Knjaževca | TV Istok\nPrvi poslovni izazov u Zaječaru održaće se 14. novembra za učenike iz Zaječara, Bora, Negotina, Sokobanje i Knjaževca\nDate: septembar 18, 2018\nŠkolske vannastavne aktivnosti veoma su važne za edukaciju i intelektualni napredak svakog učenika. Poenta obrazovanja jeste da pripremi đake za praktični deo i to kako da prevazilaze prepreke koji su im nametnute. Poslovni izazov jeste takmičenje u kome će đaci kroz znanje koje su stekli u školi na zadate probleme lokalne zajednice dati najbolje rešenje.\n“Na takmičenju Poslovni izazov očekujemo oko 20 škola, odnosno oko 100 đaka koji će prvi put imati priliku da u Zaječaru učestvuju na ovakvoj vrsti takmičenja. Ovo takmičenje je specifično jer timovi nisu prethodno oformljeni i učesnici imaju zadatak da na zadati problem iz lokalne zajednice odgovore najboljim idejnim rešenjem”, Dejan Nikolić, profesor Tehničke škole.\nZainteresovani učenici mogu se prijaviti na sajtu Tehničke škole, nakon čega će biti organizovana selekcija najboljih.\nCilj ovog takmičenja jeste podsticaj preduzetničkog i timskog duha kod srednjoškolaca.\nPrevious : Najavljen predlog predstava 27. Zoranovih dana\nNext : Bogat kulturni program narednih dana u Zaječaru


Beta 4. avgusta 2017. 10:55\nPortparol kineskog ministarstva odbrane Ren Guoćijang je juče rekao da iako je kineska vojska pokazala „najveću dobru volju“ prema indijskim trupama i „visok nivo uzdržanosti, uzdržanost ima svoje granice“.\n„Nijedna zemlja ne treba da potceni samopouzdanje i kapacitet kineske vojske da očuva mir i i odlučnost i volju vojnika da brane nacionalni suverenitet, bezbednost i razvojne interese“, rekao je Ren.\n„Kina je jasno rekla da nema prostora za pregovore i da je jedino rešenje bezuslovno i neodložno povlačenje indijskih snaga iz regiona“, saopštila je agencija Sinhua i dodala da „ako se Kina sad povuče, Indija će biti ohrabrena da u budućnosti pravi nove probleme“.\nKina i Butan vode razgovore o granici od osamdesetih godina, a Indija tvrdi da su vojnici u spornom području jer bi izgradnja puta narušila status kvo i imala „ozbiljne bezbednosne implikacije za Indiju“.\nIndijska ministarka spoljnih poslova Sušma Svaradž je juče rekla da je Indija zabrinuta zbog kineskih akcija na granicama, ali da će i dalje nastojati da nesuglasice reši pregovorima jer „rat nije rešenje“.\nE, to bi bio „zanimljiv rat“ u kome bi po milion poginuli bili „zanemarljivi gubici“.


Dodik na protestu u Banjoj Luci ponovio odbijanje Lajčakovih odluka - Klix.ba\nBiH Dodik na protestu u Banjoj Luci ponovio odbijanje Lajčakovih odluka\nDodik na protestu u Banjoj Luci ponovio odbijanje Lajčakovih odluka\n29.10.2007. u 17:23\nUkoliko visoki predstavnik u BiH Miroslav Lajčak ne povuče svoje posljedne odluke ili ih bitno ne promijeni, kako bi se osiguralo da nema preglasavanja, SNSD će preći u opoziciju u zajedničkim bh. organima, ponovio je danas na protestnom okupljanju u Banjoj Luci predsjednik Vlade i SNSD-a Milorad Dodik.\nObraćajući se prisutnima na protestu, koji je u Banjoj Luci, ali i u drugim gradovima RS-a, održan u organizaciji Srpskog pokreta nevladinih organizacija "Spona", Dodik je kazao da RS ima pravo na demokratski odgovor zbog Lajčakovih odluka, te da ovo nije akcija, već reakcija na odluke visokog predstavnika.\nIstaknuo je da će Narodna skupština večeras donijeti određene odluke, te pozvao građane da imaju povjerenja u njega i institucije, ponoviši da nema BiH bez RS-a, koja njega jedino interesuje i "ponosi se što je Srbin i predstavlja RS".\nDodik je kazao da je jučer u Mostaru stavio potpis na dokument o reformi policije u BiH "jer tamo piše da će ona pratiti ustavnu strukturu BiH, a RS je dio toga".\nOn je na kraju dodao da je ovo bio miran i dostojanstven skup i da ovdje ljudi razumiju da odluke koje je Lajčak donio ne odgovaraju Ustavu i principu ravnopravnosti, ali da protest nije poziv na disoluciju ili destabilizaciju već poštivanje pozicije RS-a i njenih prava.\nNa protestu su govorili i predstavnici ostalih parlamentarnih stranaka iz reda srpskog naroda, koji su izrazili protivljenje nametnutim odlukama visokog predstavnika, što su učinili i predstavnici "Spone" iznoseći zahtjev da se te odluke povuku.\nPredsjednik Boračke organizacije RS-a Pantelija Ćurguz je u obraćanju građanima pozvao srpske predstavnike vlasti da poduzmu mjere da se ne primijeni Lajčakova odluka o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara i vrate prenesene nadležnosti, jer će u suprotnom predstavnici "Spone" tražiti da se srpski predstavnici u zajedničkim organima povuku i raspiše se referendum za izdvajanje RS-a iz BiH.\nOva izjava izazvala je odobravanje i skandiranje prisutnih građana na protestu koji je održan na glavnom trgu u Banjoj Luci.\nPrema nekim procjenama na protestu, koji je nosio naziv centralni, bilo je prisutno oko 10.000 građana, koji su imali i osiguran prijevoz željeznicom, te autobusima, što je, ipak, manje od najavljivanog broja od organizatora.\nNošeni su brojni transparenti od kojih je dominirao „Mostarska deklaracija - izdaja“, "Zbogom Lajčak, nama ne treba pogrebnik", „Dajem Bosnu za Srpsku“ , „Evropa za Srpsku“, „Hoćemo slobodu za Srpsku“, a mogle su se vidjeti i slike ruskog predsjednika Vladimira Putina.\nNegodovanje građana izazvalo je i spominjanje imena visokog predstavnika, ali i predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Željka Komšića zbog stavova koje je uputio ovih dana srbijanskom premijeru Vojislavu Koštunici.\nNa ulicama Banje Luke tokom trajanja protesta bile su raspoređene jake policijske snage.\n1h 44min 67\n2h 1min 74


Savjetnica Penca: Samanjiti uticaj Rusije na Balkanu glavni prioritet SAD\nMike Pence, potpredsjedik SAD u redovnoj je komunikaciji sa Mogherni o Zapadnom Balkanu\nSAD nijesu spremne da ostave vakum na Zapadnom Balkanu, rekla je specijalna savjetnica potpredsjednika SAD Mikea Penca za Evropu i Rusiju, Molly Montgomery na konferenciji „Balkan naprijed“ koja je u organizaciji Atlanskog vijeća počela u Vašingtonu.\n„Očigledno u posljednjih nekoliko godina smo svjedočili pojačanom angažmanu Rusije na Balkanu i njihovon malignom uticaju. I vidimo da koriste istu vrstu oruđa koju već odavno koriste na mjestima kao što su Ukrajina i Baltik"\n"Pokušaj puča u Crnoj Gori bio je najdrmatičniji primjer, ali takođe smo vidjeli pokušaje izolacije Kosova, kao i podršku antidejtonskoj secesionističkoj retorici u Bosni i Hercgovini,“ rekla je Motgomery.\nSavjetnica potpredsjednika SAD, takođe je kao jedan od problema naglasila široko rasprostranjenu kampanju širenja dezinforamcija i lažnih vijesti u cilju stvarnja nepovjerenja i podrivanja prozapadnih politika i lidera.\n„I sve se to uklapa u glavni cilj pokušaja podjele susjeda i partnera i usporavanja procesa zemlja Zapadnog Balkana prema EU i NATO. Na žalost, Rusi su našli plodno tlo u regionu za takvo djelovanje i to zbog stvari kao što su institucionalne slabosti, opadanje demokratije, sve čemu svjedočimo posljednjih nekoko godina, te endemska korupcija i istorijske podjele bazirane na etničkoj pripadnosti,“ podsjeća Molly Montgomery.\nMontgomery kaže da ostaje pitanje "šta možemo učiniti". Najvažnije pitanje po njenom sudu je smanjiti uticaj Rusije, a to se može učiniti snaženjem institucija svih balkanskih država u pravcu reformskih procesa koji se traže na putu ka EU.\nKako je rekla, pošto se ciljevi u potpunosti poklapaju, to je ujedno i velika prilika za potvrdu zajedničkog pristupa EU i SAD.\nSavjetnica Mike Penca je, kada je riječ o Zapadnom Balkanu, potvrdila je da potpredsjednik SAD-a, u redovnom kontaktu sa šeficom EU diplomatije Federicom Mogherini.\nNa koferencije je na sesiji o "invsticijama u budućnost" govorio i američki senator Ron Johnson, koji je rekao da ekonomska budućnost Balkana definitvo leži na Zapadu.\nKljučno pitanje je, po njegovom mišljenu, kako osigurati bezbjednost, jer to već odavno ne podrazumijeve samo mir već i osiguranje vladavine prava i sigurnost investicija te na koji način to plasirati.\nSenator Johnson kaže da je crnogorskom premijeru rekao kako je bio zadivljen ljepotama Crne Gore i da je zaključio da je Crnoj Gori potrebno ministarstvo marketinga, da bi znali kako da te ljepote valoriziju.\nJedno od najvažnijih pitanja je, kaže Johnson, kao zaustaviti odlazak mladih ljudi i omogućiti im sigurnu budućnost kod kuće.\n„Nedavno istraživanje je pokazalo da 50 posto mladih u Crnoj Gori želi da radi u državnoj adaministraciji, radi sigurnosti. U Srbiji čak 70 posto,“ naveo je američki senator i rekao da treba učiniti nešto za te mlade ljude, prije svega da bi sigurnost za sebe tražili van tog sistema.\nTakođe je rekao daje bio bio iznenađen kada mu je premijer Makedonije Zoran Zaev rekao da je njegov ključni prioritet zaustaviti odlazak mladih iz zemlje.\nMinistar spoljnih poslova Srbije, Ivica Dačić takođe je na panelu priznao, da je bezbjednost ključno pitanje za privlačenje investicija.\n„Jer bez stabilnosti niko ne želi da investira u nestabilne zemlje regiona“ rekao je Dačić koji je ipak zaključio da „smo mi na Balkanu jedni drugima najvažniji ekonomski partneri.“\nŠef diplomatije Kosova Bedžet Pacoli, govereći sa državne funkcije ali i pozicije uspješnog biznismena, pobrojao je sve ključne uslove za privlačenje stranih investicija, a potom je podsjetio Dačića da je nužno prekinuti i sa monoplima radi fer ekonomske utakmice.\n"Srbija ima monopol, i transportni i telekomunikacioni i energetski na Kosovu" kaže Pacoli.\nPacoli je pozvao Dačića da zaborave prošlost da bi vidjeli budućnosti.\nUz ministre vanjskih poslova država Zapadnog Balkana i brojne eksperte konferenciji u organizacije Atlanskog vijeća, prisustvuju i nekoliko američkih senatora kao i zamjenik pomoćnika državnog sekretara SAD0, Hoyt Brian Yee.


Vesić: U Beogradu revakcinisano više od 50 odsto punoletnog stanovništva - biznis24.rs\nVesić: U Beogradu revakcinisano više od 50 odsto punoletnog stanovništva\nZaključno sa jučerašnjim danom na teritoriji grada Beograda revakcinisano je više od 50 odsto naših punoletnih građanki i građana, rekao je zamenik gradonačelnika Goran Vesić. sreda, 23. jun 2021.– Tokom današnjeg dana biće revakcinisnao više od 700 hiljada ljudi. Cilj nam je da do kraja juna u Beogradu vakcinišemo 750 hiljada, a revakcinišemo 700 hiljada ljudi. Skoro na polovini juna uspećemo da postignemo cilj, kada su u pitanju revakcinisani. Kada je u pitanju vakcinacija, u Beogradu je vakcinisano oko 730 hiljada ljudi, što je više od 52 odsto, odnosno skoro 52,5 odsto, a očekujemo da ćemo do kraja juna vakcinisati još oko 20 hiljada ljudi, čime bismo dostigli cilj da 750 hiljada ljudi na teritoriji grada Beograda bude vakcinisano – rekao je Vesić.On je istakao da to pokazuje koliko je Beograd ozbiljno pristupio vakcinaciji i koliko su se građani odazvali pozivu države da se vakcinišu.– Zahvalan sam građankama i građanima Beograda koji su se odazvali pozivu za vakcinaciju. Pokazali smo se najodgovornijim u Srbiji i da se vakcinacija može dobro organizovati, iako je to teže u Beogradu nego u nekim drugim delovima Srbije. Jedini smo imali punktove za vakcinaciju u tržnim centrima, kao i autobus za vakcinaciju. Naše opštine su dale ogroman doprinos vakcinaciji, kao što je na primer rukovodstvo Opštine Zemun svakodnevno bilo na terenu – kazao je Vesić.On je naglasio da je ovo velika pobeda Beograda.– Na ovaj način smo se kao Grad Beograd izborili za normalan život i zaštitili naše građane od novog talasa virusa koji najavljuju za jesen. Ovo je velika pobeda Beograda i nadam se da ćemo do kraja ovog meseca imati 750 hiljada vakcinisanih, čime ćemo ispuniti sve ciljeve zadate u januaru – zaključio je Vesić.Istakao je da što više građana bude vakcinisano imuni štit će biti bolji, te da se na taj način neće dešavati situacije koje smo imali prošle godine.\n2021 · Beograda · biće · cilj · dana · današnjeg · danom · Goran · Grada · građana · građanki · gradonačelnika · hiljada · jučerašnjim · kraja · ljudi · naših · odsto · punoletnih · rekao · revakcinisano · revakcinisnao · sreda · teritoriji · tokom · Vesić · više · zaključno · Zamenik\nZašto ljudi krive 5G mrežu za razne bolesti? Evo odgovora i na t ...\nTevina „pametna klupa “ispred Urgentnog centra\nRaste inflacija i u Srbiji\nVesić: Izgradnja poslovne zgrade Uće Tower Two nagoveštaj novog ...\nTržište kriptovaluta u panici: Ko je kupio bitkoine vredne 800 M ...\nNovi termin za prijem obveznika naknade u Vršcu i Pančevu


Dan borca u našem gradu i okolini: Kikinđani će 7. jula, Dan ustanka, obeležiti na Iriškom vencu · gradski.online\nDan borca u našem gradu i okolini: Kikinđani će 7. jula, Dan ustanka, obeležiti na Iriškom vencu\nKIKINDA- Na dva mesta u našem gradu, ali i u Nakovu, Banatskoj Topoli i Mokrinu, danas je obeležio 4. jul, Dan borca. Vence na spomenik žrtvama fašizma u centru grada, ali i kod spomen obeležja 13. vojvođanskoj brigade, položili su predstavnici lokalne samouprave, Severnobanatskog upravnog okruga i SUBNOR-a.\nKomemorativnom skupu prisustvovali su sugrađani, predstavnici političkih stranaka, boračkih organizacija i izviđači. Istoričar Lazar Demić, član kikindskog SUBNOR-a, potvrdio je našem portalu da se, na svim mestima obeležavanja Dana borca, moglo čuti da u zaborav ne smeju da padnu oni koji su nam omogućili da živimo u slobodi:\n-Kao uspomenu na dan kad je doneta odluka o pokretanju ustanka, okupili smo se u Kikindi, Nakovu i Banatskoj Topoli, a 4. jul je primereno obeležen i u Mokrinu. Predstoji i obeležavanje 7. jula, Dana ustanka. Mogu da vam potvrdim da će Kikinđani prisustvovati velikom komemorativnom skupu kod spomenika “Sloboda” na Iriškom vencu, i odati počast poginulim borcima- rekao je Demić.\nOn je naglasio da je važno da se obeležavaju svi datumi koji su vezani za oslobodilačke ratove. To treba činiti kako bi se otrgli od zaborava, ali i da nas opominju na prošlost i budućnost. Inače, 4. jula 1941. godine, na sednici Glavnog odbora Komunističke partije Jugoslavije, doneta je odluka o pokretanju oružanog ustanka i o formiranju partizanskih odreda.\nPredsednik GO SUBNOR-a, Milenko Babić, saopšio je da su komemorativni skup obeležili na malo drugačiji način, jer su se organizovano, u koloni, od prostorija SUBNOR-a zaputili do spomenika žrtvama fašizma. Babić je potvrdio da će na identičan način to činiti i u narednom periodu,\nPrethodnoKrah nekadašnjeg velikog izvoznika: Imovinu “Prime produkt” nude za 220,5 miliona dinara\nSledećeSabor frulaša u Iđošu: Stižu virtuozi na drevnom instrumentu


AHJ izvršila izviđanje aktivnih požarišta – Mladi Nikšića\nAHJ izvršila izviđanje aktivnih požarišta\nDirekcija Avio-helikopterska jedinica MUP-a Crne Gore je u ranim jutarnjim satima, po nalogu i u prisustvu v.d direktora Direktorata za zaštitu i spašavanje, Miodraga Bešovića, helikopterom izvršila izviđanje aktivnih požarišta.\nNavedene aktivnosti su sprovedene, nakon analize situacije u vezi sa požarima koji su bili aktivni prethodnog dana i tokom noći, usljed pojačanog sjevernog vjetra, i to na područjima opština Podgorica i Nikšić.\nPožari na lokacijama Meduna, Pipera (Piperska stijena i selo Đurkovići), kao i požar na Bogetićima su lokalizovani i trenutno su pod kontrolom. U saradnji sa pripadnicima zaštite i spašavanja lokalnih samouprava, situacija će se pratiti i preduzimati dalje aktivnosti.\nSjutra koncert Plesnog kluba “Art Viva Dance” u Pozorištu\nPromocija Biznis dnevnika ispred Robne kuće „Nikšićanka“\nSekulović: Granice zaštititi na efikasan način


Vez i čipka moje bake | Nauči.rs\nVez i čipka moje bake\nIzložba Vez i čipka moje bake – Istorija izrade čipke i veza u porodici Aleksandre Vučetić, autora Irene Fileki, biće otvorena u četvrtak 26. decembra u 18 sati u Manakovoj kući (Gavrila Principa 5).\n„Izložba Vez i čipka moje bake“ je priča o tri generacije žena u zemunskoj porodici koje povezuje znanje i umeće veza i izrade čipke. Izložbom želimo da prikažemo dela tog umeća i činjenice povezane s kratkom istorijom porodičnog znanja.\nIzloženi su primerci veza i čipke koji pripadaju porodici Aleksandre Vučetić iz Zemuna. Naša ideja je da se njihovim muzejskim predstavljanjem omogući podsticanje očuvanja porodičnih umeća i znanja. Priča o porodičnom umeću je važan deo sveukupnih napora da se zaštiti nematerijalno kulturno nasleđe, ali i da se zabeleži istorija jedne porodice, odnosno njenih članica koje svojim „ženskim poslovima” na istančan način ostavljaju trag u vremenu.\nReč je o tehnikama veza i čipke koje je Aleksandra Vučetić naučila od svoje bake Danice Milić, udate Ćurčić (1909-1984). Aleksandra izrađuje čipku koju porodično zovu bele rade, koturići i zvezdice i vez sa nazivom stari srpski vez.\nSva ta znanja potiču iz detinjstva i devojaštva Danice Milić i vezana su za selo Gospođinci u južnoj Bačkoj, život u mnogočlanoj porodici i kasnije za Zemun.\n4. jul 1855. Volt Vitmen objavljuje svoju prvu pesničku zbirku „Vlati trave“\n← Nikad nisam sumnjao da Homer nije postojao\nDan Dobrotvora →


Novogodišnji praznici u Beogradu | CityMagazine\nShare / 123 Share Share\nPočele su novogodišnje fešte, pogledajte koji sadržaji su vam na raspolaganju, kao i predloge kako i gde da u gradskoj vrevi dočekate novu 2017.\nMikser New Year’s Fest, 30.12.-22.01, Mikser House (Karađorđeva 46)\nDrugi Mikser New Year’s Fest trajaće od 30. decembra do 2. januara, a posetioci će, kako najavljuju organizatori, imati prilike da uživaju u smelom, odabranom i kvalitetnom muzičkom programu koji će ih na pravi način uvesti u 2017. godinu. Mikser New Year’s Fest započinje Salsa spektaklom u petak, 30. decembra, s početkom u 22 časa u Mikser House-u. Mikser House & Al Centro Salsa Beograd, uigrani su tandem koji je od salsa večeri napravio audio vizuelni spektakl i u Savamalu doneo duh Kube.\nSvi koji se odluče da Novu godinu dočekaju baš u Mikser House-u, obradovaće line-up, koji i ove godine obećava nezaboravno veče. Pored odabranih DJ setova muzike osamdesetih, Trap, 80s Pop-Rock i EDM-a posebno iznenađenje spremaju Sevdah Baby, kralj domaće EDM scene sa Djixx, koja apsolutno dominira scenom i širi energiju kao požar, kao i Mimi Mercedez, surova reperka koja u svojim pesmama silovito govori o ljubavi prema sebi i „tough love-u“ prema onima koji pravo na tu ljubav osporavaju.\nMikser New Year's Fest,\nDvanaesti put zaredom Kanda Kodža i Nebojša otvara novu koncertnu godinu nastupom u Beogradu, kao i uvek do sada na njenom samom početku. Drugo izdanje Savamala New Year’s Festa zatvara se velikim novogodišnjim koncertom jednog od najoriginalnijih alternativnih rok muzičara regiona, Damira Urbana.\nExKLUZivna beogradska žurka za novogodišnju noć, 31.12, zgrada bivšeg Kluza (Masarikova 4)\nNakon prošlogodišnjeg uspeha, i ove godine će se doček Nove godine održati u zgradi bivšeg Kluza u Masarikovoj ulici u Beogradu. „U novogodišnjoj noći biće SRCE na terenu zahvaljujući prazničnom nastupu grupe Artan Lili, a Beograd će protresti i groznica novogodišnje večeri koja će probuditi dobri duh starog Beograda – zahvaljujući nastupu grupe Vesele osamdesete, koja će za ovu priliku izvesti uživo najveće hitove domaćeg popa i roka osamdesetih, od Olivera Mandića i Denis&Denis do Prljavog Kazališta i Šarla Akrobate u njima svojstvenom pop-pank maniru. Ako su šezdesete bile ,,vrele“, sedamdesete ,,lude“, a osamdesete… i dalje se prepričavaju!“, navodi se u najavi.\nExKLUZivna novogodišnja žurka\nExKLUZivna novogodišnja žurka ne podrazumeva samo live nastupe – na jednom mestu, u mnogo kvadrata, na žurci za koju se prošle Nove godine tražila karta više, Beograđane i sve goste prestonice očekuje i DJ stage s bogatim muzičkim programom – prazničnim, raspevanim i plesnim. Uroš Đurić i Srđan Žika Todorović sada se već mogu smatrati rezidentima exKLUZIvne novogodišnje žurke. Prepoznatljive gradske face ponovo će svojim di-džej performansom zapaliti gradsku ekipu, a za pultom će im se pridružiti Pavle Veljković i Dada Selectah.\nBrojna dešavanja u Beogradu, do 15.02.\nGrad Beograd i ove godine je pripremio bogat novogodišnji program za svoje sugrađane i sve goste koji će tokom naredna dva meseca boraviti u prestonici. Trg otvorenog srca biće otvoren na Trgu Republike do 1. februara, Zimski festival „Ice@Taš“ do 15. februara, a Trg bajki na platou ispred Ustanove kulture „Vuk Karadžić“ do 15. januara.\nZimski festival „Ice@Taš“\nKlizalište na Trgu Nikole Pašića biće otvoreno sve do 1. februara, a program na Savskoj promenadi do 15. februara. Deveta Beogradska trka Deda Mrazeva zakazana je za 25. decembar, koja će ići Ulicom kralja Milana, a proslava Nove godine kreće već 30. decembra koncertima Bijelog dugmeta i Ace Lukasa ispred Doma Narodne skupštine. Na istom mestu za doček će nastupiti Bajaga i instruktori i Plavi orkestar.\nTradicionalna manifestacija humanitarnog karaktera Ulica otvorenog srca, posvećena mališanima, odvijaće se i ove godine 1. januara na potezu od Svetogorske do Ulice Strahinjića Bana. Proslava Pravoslavne Nove godine organizovaće se 13. januara ispred Starog Dvora, gde će biti organizovani raznovrsni muzički i dečji programi.\nBeogradska zima: 10 novogodišnjih manifestacija u gradu\nRazgovor o pop kulturi u UK Parobrodu Artan Lili · jarboli · kanda kodža i nebojša · klizanje · mikser house · nova godina · novogodišnje žurke\nShare na Facebook / 123 Share Share\nOpera „Trubadur“ u bioskopu Fontana