Najbogatijih 20 fudbalskih klubova povećali prihod za 12% i dostigli 7,4 milijardi evra | Biznis i Finansije\n/ Vesti / Najbogatijih 20 fudbalskih klubova povećali prihod za 12% i dostigli 7,4 milijardi evra\nDvadeset fudbalskih klubova sa najvišom zaradom na svetu ostvarilo je prihod od 7,4 milijardi evra (5,5 milijardi funti) u sezoni 2015/16, što čini povećanje od 12% u odnosu na prethodnu godinu, pokazuje 20. izdanje Fudbalske finansijske lige konsultantske kuće Deloitte.\nMančester Junajted, Barselona i Real Madrid plasirali su se na prva tri mesta Fudbalske finansijske lige, kao što je to bio slučaj i u prvoj Fudbalskoj finansijskoj ligi izdatoj za sezonu 1996/97. Sva tri kluba su 2015/16 probila rekord u ostvarenim prihodima od 600 miliona evra, a ujedno su i prva tri kluba koja su to do sada učinila. U 20 izdanja, koliko je do sada imala Fudbalska finansijska liga, 42 kluba iz različitih zemalja sveta zauzimala su jedno od prvih dvadeset mesta, dok je samo 10 klubova svake godine uspelo da se tu i zadrži. Samo su Mančester Junajted i Real Madrid oduvek držali vodeće pozicije.\nMančester Junajted je u Fudbalskoj finansijskoj ligi 2017 ponovo zauzeo prvo mesto, time rušeći jedanaestogodišnji primat Real Madrida. Prihod od 515,3 miliona funti (689 miliona evra) koji je Mančester Junajted imao predstavlja najviši prihod koji je ijedan klub ostvario, sa snažnim porastom u sve tri kategorije (zarada na dan utakmice, zarada od prenosa i zarada od reklama) u poređenju sa sezonom 2014/15. Zarada koju je klub ostvarivao na dan utakmice i zarada od prenosa pospešena je povratkom u UEFA Ligu šampiona, ali su zapravo komercijalni prihodi koji iznose 71 miliona funti (100 miliona evra) otvorili Junajtedu vrata za prolaz na prvo mesto.\nDen Džons, partner u Sektoru za analizu sportskog poslovanja u kompaniji Deloitte ističe: „Mančester Junajted je morao da čeka 11 godina kako bi povratio poziciju kluba sa najvišim prihodima na svetskom nivou, i za to im je bio potreban fantastičan rast komercijalnih prihoda. Sposobnost članova ovog kluba da tokom poslednjih godina sklapaju izuzetno vredna komercijalna partnerstva bila je ključan faktor u ponovnom zauzimanju prvog mesta u Finansijskoj fudbalskoj ligi.“\n„Imajući to u vidu, može se reći da će naredne godine imati jaku konkurenciju u borbi za prvo mesto, i to u klubovima Barselona i Real Madrid, prvenstveno zbog izostanka Lige šampiona i slabljenja funte u odnosu na evro, ali dugoročno posmatrano, i zbog toga što će ostali klubovi pratiti presedan koji je Junajted napravio, i na komercijalno tržište će stupati postavljajući slične uslove“, dodaje on.\nDobre strane Premijer lige\nIz Engleske Premijer lige se ove godine među prvih 20 plasiralo osam klubova, čime je Premijer liga ponovo dostigla sopstveni rekord. Završnica izvanredne godine koju je imao Lester Siti svakako jeste zauzimanje 20. mesta među fudbalskim klubovima sa najvišim prihodima na svetskom nivou. Podstaknut osvajanjem titule, prihod za 2015/16 koji iznosi 128,7 miliona funti (172,1 miliona evra) predstavlja gotovo petostruko uvećan prihod u odnosu na onaj ostvaren samo dve godine ranije, u sezoni 2013/14.\nArsenal, Čelsi, Liverpul i Totenhem ostaju na sedmom, osmom, devetom, odnosno dvanaestom mestu. Važnu promenu predstavlja i ulazak Mančester Sitija među prvih pet klubova, budući da je ovaj tim zauzeo peto mesto nakon uspešne igre u UEFA Ligi šampiona. Ovo je, posle sezone 2011/12, prvi put da su se dva engleska kluba plasirala u prvih pet. Vest Hem Junajted je još jedan engleski predstavnik, koji se našao na 18. mestu.\n„Finansijska fudbalska liga ponovo dokazuje finansijsku snagu Premijer lige. Primer Lester Sitija pokazuje da dobar plasman u Premijer ligi omogućava svakom timu ulazak među najboljih 20.\nBudući da se Lester već kvalifikovao za 16. rundu ovogodišnje Lige šampiona, možemo očekivati da zadrže poziciju među prvih 20, a čak je moguće i da će se popeti nekoliko mesta“, kaže Tim Bridž, viši rukovodilac u kompaniji Deloitte.\nPrvih pet upotpunjuje i Bajern Minhen na četvrtoj poziciji, dok je Pari Sen Žermen pao na šesto mesto. I ove godine je PSŽ jedini francuski klub u Finansijskoj fudbalskoj ligi, dok je Zenit St. Peterburg jedini ruski klub. Četiri kluba iz Italije su se plasirala među najboljih 20. Juventus je ostvario najviši plasman, deseto mesto, Roma je napredovala do 15. pozicije, a Milan je prvi put ikada na 16. mestu Finansijske fudbalske lige. Inter je poslednji italijanski klub, koji se našao na 19. poziciji. Međutim, kako je verovatno da će zarada od prenosa Premijer lige doneti značajnu podršku engleskim klubovima prilikom plasmana u narednoj Finansijskoj fudbalskoj ligi, realno je da će Milan ili Inter, ako ne i oba ova kluba, posle više godina ispasti iz prvih 20.\n„U Finansijskoj fudbalskoj ligi 2015/16 je zabeležen ukupan rast prihoda najboljih 20 klubova od 12%, u poređenju sa 8% ostvarenih prethodne godine. Možemo očekivati još veći rast i sledeće godine, budući da će klubovi koji se takmiče u Premijer ligi ostvariti veću zaradu zahvaljujući rekordnim iznosima od ugovora sklopljenim sa televizijskim kućama. Velika je verovatnoća da će naredne godine skoro svi klubovi Premijer lige naći svoje mesto među najboljih 30“, dodaje Bridž.\nOvo saopštenje za javnost zasniva se na publikaciji Deloitte-a „Fudbalska finansijska liga”, objavljenoj u januaru 2017. godine. Kao što je detaljnije izloženo u publikaciji, podaci o prihodima su preuzeti iz godišnjih finansijskih izveštaja društava, odnosno firmi koji vode klubove ili drugih neposrednih izvora, za sezonu 2015/16.\nRelativno bogatstvo ili vrednost fudbalskih klubova može se posmatrati na mnogo načina. U Fudbalskoj finansijskoj ligi, korišćen je prihod kao najdostupnija i najlakše uporediva mera finansijskih rezultata.\nU prihode nisu uračunate naknade za transfer igrača, PDV i drugi porezi po osnovu prometa. U nekim slučajevima, korigovali smo podatke o ukupnom prihodu da bismo omogućili poređenje poslovanja pojedinačnih fudbalskih klubova koje je, po našem mišljenju, adekvatnije.\ndeloitte fudbalski-klubovi liga mančester-junajted prihodi


Pomen poginulima u Partizanskoj fabrici municije u Užicu - Užice Oglasna Tabla\nPomen poginulima u Partizanskoj fabrici municije u Užicu\n23 новембра, 2018 0270\nPolaganjem venaca i cveća na spomenik poginulima u Partizanskoj fabrici oružja i municije u Užicu, odata je pošta radnicima te fabrike i civilima koji su nastradali u eksploziji 22.novembra 1941. godine.\nU prisustvu mnogih građana, sveštenici SPC su služili parastos, a cveće i vence na spomenik, koji se nalazi u dvorištu Narodnog muzeja, položili su predstavnici Grada Užica, Fabrike „Prvi partizan“, SUBNOR-a, Vojske Srbije, udruženja građana, potomci poginulih i drugi.\nPrema podacima Narodnog muzeja Užice, u eksploziciji je poginulo oko 120 ljudi, od koji su poznata imena 62 civila i 49 radnika Partizanske fabrike oružja i municje, koja se nalazila u trezorima Narodne banke Jugoslavije i radila je dva meseca, tokom poznate Užičke republike u Drugom svetskom ratu.\nPod kontrolom tadašnje partizanske vlasti, fabrika je za dva meseca proizvela 2.700.000 puščanih metaka, 90.000 pištoljske municije i 21.000 pušaka. Osim Užičkog partizanskog odreda, snadbevala je i ostale partizanske jedinice u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori.\nPodzemne prostorije, koje su izgrađene uoči Drugog svetskog rataza potrebe trezora Narodne banke Jugoslavije, preuređene su za fabriku po ulasku partizanskih jedinica u Užice 24.septemnbra 1941. godine, a jedan deo trezora je služio za sklonište civila tokom bombardovanja nemačke avijacije.\nSnažna eksplozija se dogodila 22.novembra 1941. godine oko 15 časova u poprečnom delu tunela, koji je služio za smeštaj fabričkog materijala i proizvoda, a potom se proširila na oba tunela i usmrtila oko 120 Užičana. I pored toga što je partizanska vlast za eksploziju optuživala saradnike okupatora, do danas nije pouzdano utvrđen uzrok te tragedije.\n„To je bila najveća tragedija koju je grad zapamtio u 20. veku. Kao što, verovatno, nikada nećemo saznati istinski uzrok te tragedije, tako nećemo saznati ni to šta je moglo 120 Užičana, istinskih i nevinih žrtava, da stvori za svoje porodice, grad i svoju zemlju“, kazao je Nemanja Nešić, zamenik gradonačelnika Užica u ostavci.\nProstor, u kome je bila partizanska fabrika, renovoviran je posle Drugig svetskog rata i njemu se, od 1961. godine, nalazi stalna postavka Narodnog muzeja Užice, koja podseća na taj tragični događaj.


Topličanin poražen u odlučujućoj utakmici - Grad Prokuplje\nU odlučujućoj utakmici baraža za popunu fudbalske zone „Zapad“ fudbaleri "Topličanina" poraženi su u Paraćinu u susretu sa ekipom "Sloge" iz Ćićevca rezultatom 3:2 poluvreme 2:1 za Slogu. Strelci za Topličanin bili su Mladenović u 12 i Paunović u 90 minutu dok su golove za Slogu postigli Maksimović u 29,Stolić u 40 i Radojević u 60 minutu. Ovom pobedom ekipa iz Ćićevca obezbedila je plasman u viši rang.\nTopličanin je odlično počeo utakmicu što je krunisano golom Mladenovića i vodstvom prokupčana. U 29 minutu Sloga dolazi do izjednačenja i od tog trenutka je bolji rival što je na kraju rezultitralo i pobedom ekipe iz Ćićevca na razočarenje velikog broja navijača Topličanina koji su prisustvovali utakmici u Paraćinu.


Prihodi od indirektrnih poreza veći za 292 miliona KM\nPrihodi od indirektnih poreza u sedam mjeseci 2019. godine iznosili su 4 milijarde i 558 miliona KM i veći su za 292 miliona KM ili 6,84 % u odnosu na isti period 2018. godine kada su iznosili 4 milijarde i 266 milliona KM.\nNakon što je UIO je privredi vratila 882 miliona KM povrata PDV-a godine, neto prikupljeni prihodi koji su otišli u raspodjelu korisnicima u sedam mjeseci 2019. godine, a to su država, entiteti i Distrikt Brčko, iznosili su 3 milijarde i 676 miliona KM i veći su za 200 miliona KM u odnosu na prihode koje su sa Jedinstvenog računa korisnici dobili u istom periodu 2018. godine.\nRASPODJELA PRIHODA ZA PERIOD JANUAR-JUL 2019. GODINE\nZa finansiranje državnih institucija u sedam mjeseci 2019. godine raspoređen je iznos od 432 miliona KM. Federaciji BiH raspoređen je iznos od 2 milijarde i 57 miliona KM, Republici Srpskoj iznos od 1 milijardu i 48 miliona KM, te Brčko distriktu iznos od 112 miliona KM.\nU tablici ispod dajemo prikaz ukupno raspoređenih sredstava entitetima i Brčko distriktu BiH sa pripadajućim spoljnim dugom za sedam mjeseci 2019. godine u poređenju sa istim periodom prošle godine. Svi iznosi su iskazani u milionima KM.\nPored raspoređenih prihoda u tabeli iznad, a po osnovu posebne putarine za izgradnju autoputeva i izgradnju i rekonstrukciju drugih puteva (0,25 KM), Federacija BiH je dobila dodatnih 115,5 miliona KM, Republika Srpska 76,3 miliona KM i Distrikt Brčko 3,9 miliona KM. Razlika predstavlja rezervu na posebnom računu za putarinu u iznosu od 0,25 KM.


Početna - Cicero - Svet kvalitetne štampe\nDa bi ste pogledali ovaj sadržaj, neophodan vam je Adobe Flash plug-in!!!\nIzdavačko - štamparsko preduzeće Cicero osnovano je 1989. kao jedna od prvih privatnih štamparija u Srbiji. Konstantan rast i razvoj preduzeća uzrokovao je da je za manje od dvadeset godina, Cicero postao jedan od vodećih štamparija u zemlji. Direkcija i studio smešteni su na Dedinju, dok se proizvodni pogon nalazi u Surčinu i proteže na 40 ari sopstvenog zemljišta, sa halama i magacinskim prostorom od oko 2000 m2.\nPreduzeće ima 40 stalno zaposlenih radnika, grafički obrazovanih, koji se premanentno usavršavaju.\nPored uobičajenih štamparskih proizvoda, opredeljenje preduzeća je produkcija knjiga i magazina. U tom smislu, Cicero poseduje najsavremeniju opremu, počev od pripreme za štampu, same štampe, kao i knjigoveznice, čime je produkcija u potpunosti zaokružena.\nSvojim kvalitetom Cicero je stekao klijente u skoro svim državnim organizacijama, javnim ustanovama, vodećim kompanijama u zemlji ali i u inostranstvu.\nU svrhu dostizanja vodeće pozicije na pružanju štamparskih usluga na tržištu Srbije, rukovodstvo CICERO je odlučilo da uvede sistem za menadžment kvaliteta prema standardu SRPS ISO 9001:2008.\nCiljevi kvaliteta društva CICERO d.o.o. su da se u potpunosti razumeju zahtevi naručilaca i krajnjih korisnika, kao i da se pružaju vrhunske štamparske usluge.\nPostavljene ciljeve postižemo efektivnom organizacijom, stručnošću, predanim radom, stalnim unapređivanjem svih aktivnosti i investiranjem u savremenu štamparsku tehnologiju, a za konačnu ocenu naše uspešnosti najvažniji su stavovi naručilaca naših klijenata.\nOstvarivanje ciljeva kvaliteta zavisi od ukupnog angažovanja svih zaposlenih u preduzeću, od kojih se očekuje da izvršavaju svoje poslove i zadatke u skladu sa važećim procedurama, da ukažu na probleme i neusaglašenosti sistema i da predlažu bolje načine izvršavanja zadataka.\nOstvarivanje postavljenih ciljeva proveravamo kroz analize: uspešnosti obavljenih poslova, učešća na tržištu, finansijskih rezultata i zadovoljstva korisnika.\nRukovodstvo preduzeća se u potpunosti obavezuje na primenu, održavanje i stalno poboljšavanje sistema za menadžment kvalitetom i ostvarenje postavljenih ciljeva.\nBeograd, avgust 2009\nCicero © 2009 Sva prava zadržana • Powered by MojVebSajt


Na konferenciji je predstavljen izveštaj Evropske mreže protiv siromaštva „Rod i siromaštvo u Evropi“. „Feminizacija siromaštva je posledica više strukturnih faktora, poput stereotipa, razlika u zaradama, neusklađenosti rada i porodičnog života i različitih vidova rodne diskriminacije“, kazala je Leticija Ćezarini Sforca, predstavnica Evropske mreže protiv siromaštva. Ona je objasnila da iako je Evropa vodeća u svetu kada su u pitanju prava žena, progres ka ostvarivanju pune rodne ravnopravnosti je veoma spor. „Tek smo na pola puta do ostvarivanja pune ravnopravnosti muškaraca i žena“, naglasila je Ćezarini Sforca.\nŽeneviv Ber, Belgijanka sa iskustvom siromaštva u razgovoru za EAPN je kazala da iskusiti siromaštvo kao žena, za nju pre svega znači iskusiti siromaštvo kao majka. „Ukoliko imate više finansijskih sredstava, takođe imate jače socijalne veze koje mogu da vam pomognu da brinete o deci. Socijalne veze su vam neophodne kako biste mogli da predahnete, ali i kako bi vaša deca mogla da provedu više kvalitetnog vremena i u igri sa drugom decom“, smatra Ber. Milica Petrović je govoreći o svom iskustvu života u siromaštvu u Srbiji kazala da je obrazovanje ključ izlaska iz situacije socijalne isključenosti i siromaštva, a da je u slučaju romske zajednice tradicija još jedna otežavajuća okolnost za mlade žene.\nKada je u pitanju rizik od siromaštva žena u Srbiji, ona je gotovo izjednačena sa stopom među muškarcima do starosti od 65 godina. Međutim, kod osoba starijih od 65 godina jaz između muškaraca i žena naglo raste i rizik siromaštva je za 50% veći među ženama nego među muškarcima. Prof. dr Slobodan Cvejić, direktor istraživanja SeConS-a objasnio je da ovo rezultat položaja finansijske zavisnosti velikog broja žena i ekonomske nejednakosti unutar porodica koje metodologija praćenja siromaštva prikriva – kada žene iz nekog razloga izađu iz porodičnog kruga njihov položaj se često drastično pogoršava. Podaci pokazuju da su najranjivije samohrane majke, žene u penziji, neaktivne žene, žene koje žive na selu, Romkinje i žene sa invaliditetom. Mereno na individualnom nivou uočava se da su žene uskraćene više nego muškarci na svakom pokazatelju, od odeće i obuće do raspolaganja ličnim novcem.\n„Rodna ravnopravnost je osnovna vrednost i pravo u Evropskoj uniji. Borba protiv siromaštva i socijalne isključenosti je u nadležnosti država članica, dok je uloga EU ograničena na saradnju u oblastima socijalne inkluzije, zdravstvene zaštite, nege, penzija, kao i na obezbeđivanje određenih sredstava“, kazala je Grasijela Malgesini, predstavnica EAPN. Ona je dodala da je Evropska komisija usled sporog napretka na polju socijalnih i rodnih politika 2016. godine pokrenula Evropski stub o socijalnim pravima, dok je Evropski parlament usvojio više rezolucija u cilju jačanja borbe protiv siromaštva. Malgesini je naglasila da će EAPN i dalje ukazivati na rodnu perspektivu siromaštva u analizama politika i svojim zagovaračkim aktivnostima.\nEvropska mreža protiv siromaštva je najveća mreža civilnog društva posvećena borbi protiv siromaštva i civilnog društva u Evropi. EAPN je osnovana 1990. godine i danas uključuje Nacionalne mreže nevladinih organizacija posvećenih borbi protiv siromaštva iz 31 evropske zemlje (članice EU + Norveška, Island, Srbija i Makedonija), kao i 13 evropskih organizacija (poput Eurochild, Age, FEANTSA). Evropska mreža protiv siromaštva - Srbija okuplja 24 organizacije civilnog društva i punopravna je članica EAPN od 2010. godine.


Nelt na LOGIC konferenciji | Nelt LSP – Međunarodno iskustvo u pružanju logističkih usluga korisnicima iz različitih industrija\nNelt Admin\t04/06/2019\t1 Comment\nNa četvrtoj međunarodnoj konferenciji LOGIC, održanoj 24. maja na Saobraćajnom fakultetu u Beogradu, Predrag Savić, menadžer operacione izvrsnosti Nelta, predstavio je projekat „Digital dostava“. Prezentacijom iskustva kompanije Nelt u procesu optimizacije dostave robe i fakturisanja korišćenjem digitalnih robnih i finansijskih dokumenata, istakao je primetne promene zadovoljstva klijenata.\nKonferencija LOGIC se održava u organizaciji Odseka za logistiku Saobraćajnog fakulteta, zajedno sa partnerskim kompanijama iz oblasti logistike, lanca snabdevanja, transporta, špedicije, trgovine, proizvodnje, osiguranja i uslužnog sektora. Pored toga, na konferenciji su učestvovali i predstavnici obrazovnih institucija, resornih ministarstava, privrednih komora, poslovnih i strukovnih udruženja. Cilj skupa je povezivanje logističke prakse, obrazovanja i akademskih istraživanja.


Dom zdravlja Derventa dobio novo sanitetsko vozilo - Radio Derventa - RTV Derventa vijesti\nHome Republika Srpska Dom zdravlja Derventa dobio novo sanitetsko vozilo\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković i ministar zdravlja i socijalne zaštite Srpske Alen Šeranić uručili su ključeve 15 savremeno opremljenih sanitetskih vozila, ukupne vrijednosti 1.601.955 KM, rukovodiocima 15 zdravstvenih ustanova.\nUručivanju ključeva prisustvovali su predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović i srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\nUručenje ovih vozila je velika stvar uoči obilježavanja 30 godina postojanja Republike Srpske, poručio je Višković.\nOn je istakao da ulaganje u zdravstveni sistem znači ulaganje u budućnost i zdravlje stanovništva.\n– Posljednjih deset godina, u nove zdravstvene objekte, opremu i lična primanja radnika u zdravstvu uložili smo više od milijardu KM. U posljednje tri godine obezbijeđeno je 45 novih sanitetskih vozila raspoređenih jednako širom Srpske. To je dokaz da Republika Srpska ima svoj pravac razvoja i ona je garant našeg opstanka i postajanja na ovim prostorima – poručio je Višković.\nNova sanitetska vozila, koje je nabavila Vlada Srpske, obezbijeđena su za Univerzitetski klinički centar Republike Srpske, Bolnicu “Sveti vračevi” u Bijeljini, te za domove zdravlja u Banjaluci, Berkovićima, Bratuncu, Vlasenici, Derventi i Istočnom Sarajevu.\nNabavka ovih sanitetskih vozila je uspješan projekat koji ide u pravcu stalnih nastojanja Vlade na planu dodatnog unapređenja ovdašnjeg zdravstvenog sistema i kvaliteta zdravstvene zaštite, istakao je Šeranić.\nIz resornog ministarstva ranije je najavljeno da su vozila obezbijeđena i za Specijalnu bolnicu za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju “Mlječanica” u Kozarskoj Dubici, Bolnicu “Dr Mladen Stojanović” u Prijedoru, te za domove zdravlja u Milićima, Mrkonjić Gradu, Nevesinju, Prijedoru i na Sokocu, saopšteno je ranije iz Ministarstva.\nNaložen badnjak ispred Sabornog i spomen hrama u Derventi


Bosna i Hercegovina bez poreza na uvoz vakcina - NOVA portal\nSvet Autor:Fonet 26. Nov. 202022:33\nSavet ministara Bosne i Hercegovine usvojio je Razvojno-investicioni program državnih institucija od 2021. do 2023. godine koji sadrži 255 projekata, vrednosti oko dve milijarde evra, i doneo odluku o oslobađanju od plaćanja carina, PDV i drugih indirektnih poreza na uvoz vakcina.\nSavet je doneo odluku o oslobađanju plaćanja indirektnih poreza na medicinske provtivmere za sprečavanje i suzbijanje širenja koronavirusa.\nBosna uvodi policijski čas: Zabrana kretanja od 23 do 5\nTom odlukom je propisano oslobađanje od plaćanja carina, PDV-a i drugih indirektnih poreza na uvoz vakcina, medicinskih sredstava i protivmera koje se nabavljaju putem određenih sporazuma i ugovora.\nSavet ministara smatra da treba omogućiti i efikasan rad stalne organizacije Balkanskih medicinskih snaga (BMS) i njenog osoblja, pa je tako utvrđen predlog osnova za pokretanje postupka za vođenje pregovora radi zaključivanja sporazuma o aranžmanima zemlje domaćina u vezi sa statusom BMS.\nReč je o zaključivanju sporazuma između Vlade Severne Makedonije, Saveta ministara Albanije, Saveta ministara Bosne i Hercegovine, Vlade Crne Gore, Vlade Srbije i Vlade Slovenije.\nCilj Sporazuma je da se omogući Stalnoj organizaciji BMS da efikasno izvršava svoje dužnosti i funkcije kroz funkcionalno operativno sedište u Skoplju.\n“Predviđena sredstva potrebna za sprovođenje sporazuma iznose 10.000 evra godišnje za zajednički budžet Stalne organizacije BMS i biće obezbeđena iz redovnih sredstava Ministarstva odbrane BiH”, navodi Savet u saopštenju.


Mihajlović: Ispitati slučaj "Vulin" - Vulinovi: Šta je sa Zoraninim stanovima i gaćicama? - Jutarnji GLASnik\nBEOGRAD – Potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović izjavila je da mediji imaju pravo da tragaju za odgovorima koji su od interesa za javnost i da nadležni organi, ako je potrebno, ponovo ispitaju „slučaj Vulin“, a iz stranke ministra Aleksandra Vulina, Pokreta socijalista, poručuju da Mihajlović, ne samo zbog te izjave, nije mesto u vladi.\n„Mediji imaju pravo da tragaju za odgovorima koji su od interesa za javnost, da istražuju kretanje novca, načine finansiranja stranaka i političara, ali i nevladinih organizacija i udruženja građana“ rekla je Mihajlović za KRIK.\n„Nedopustivo je da bilo ko vređa, kleveće, ponižava i fizički napada urednike i novinare“, rekla je Mihajlovićeva i dodala da nije bitno da li je u pitanju verbalni napad na novinare KRIK-a ili fizički napad na novinarke „Pink“ i ekipu RTS-a, jer su napadi usledili samo zato što su novinari radili svoj posao.\nKako se navodi na sajtu KRIK-a, Mihajlović je rekla i da, ukoliko je potrebno, nadležni treba ponovo da ispitaju „slučaj Vulin“.\nNa taj stav Mihajlović oglasila se stranka ministra Vulina, ocenom da se potpredsednica vlade, „kao i uvek kada misli da će dobiti naklonost medija i stranaca sa kojima slavi slave, pridruži njihovoj hajci“.\n„Jednom će napasti patrijarha, drugi put kineske investitore, a uvek se obrušiti na Ruse i kada god može na nas i našeg predsednika. Nedopustivo je da je Mihajlović bila jedini potpredsednik u Vladi Srbije, koji je glasao da prihvatimo rezoluciju po kojoj su Srbi genocidan narod, i krivi za genocid u Srebrenici“, kaže poslanica PS Ana Karadžić u izjavi dostavljenoj medijima.\nPrema njenim rečima, „nedopustivo je bilo i tada i sada što je ( Mihajlović) ostala u Vladi Srbije, a misli da su Srbi genocidan narod“.\nAko je neko i sumnjao odakle i zašto dolaze laži i napadi na Aleksandra Vulina, sada više nema sumnje, zaključuje Karadžić.\nTagged ALEKSANDAR VULIN, pokret socijalista, ZORANA MIHAJLOVIĆ


Predsednik Thaçi u NATO-u, traži da Kosovo postane deo Saveza - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPredsednik Thaçi u NATO-u, traži da Kosovo postane deo Saveza\nBrisel, 8. jun 2016. – Predsednik Republike Kosova, Hashim Thaçi, prvog dana njegove posete Briselu, održao je sastanak sa generalnim sekretarom NATO-a, Jens-om Stoltenberg-om.\nNa sastanku se razgovaralo o započinjanju političkog dijaloga između Kosova i NATO-a, kao i o saradnji Sigurnosnih snaga Kosova (SSK) sa Severnoatlantskim savezom.\nOba lidera su potvrdila njihovo interesovanje za dalji razvoj odnosa između NATO-a i Kosova.\nPredsednik Thaçi je rekao da su SSK spremne da učestvuju u manevrima, ali i da doprinesu u misijama NATO-a za očuvanje mira, pogotovu na poljima na kojima su specijalizovane i na kojima SSK imaju iskustva. „Kosovo je odlučno u tome da postane članica NATO-a“, rekao je predsednik Thaçi.\nSekretar Stolteberg i predsednik Thaçi su razgovarali i o posvećenosti Kosova prema izazovima na polju sigurnosti- kao što radikalizam i terorizam. Tim povodom, predsednik Thaçi je rekao da će Kosovo ostati odlučno da se bez kompromisa bori protiv svakog ekstremizma i radikalizma.\nS druge strane, generalni sekretar NATO-a, Jens Stoltenberg, je naglasio da je da će KFOR nastaviti njegovu misiju radi stvaranja sigurnije sredine na Kosovu i da će garantovati slobodu kretanja onoliko vremena koliko to bude bilo potrebno.\nGeneralni sekretar je ocenio da će bilo kakva redukcija broja snaga NATO-a na Kosovu biti zasnovana poboljšanjem uslova na terenu.\nNa ovom sastanku se razgovaralo i o osnivanju Naoružanih snaga Kosova. Tokom posete centralnom sedištu NATO-a, predsedniku Thaçi-ju je organizovana još jedna informativna poseta o istoriji Severnoatlantskog saveza.


POČELO MARKIRANJE NAFTNIH DERIVATA RADI SUZBIJANJA NELEGALANOG PROMETA\nMinistarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine Vlade Republike Srbije saopštilo je da je počelo markiranje goriva, kojim će biti suzbijen nelegalan promet derivata.\nU saopštenju se navodi da bi obeležavanje naftnih derivata trebalo da poveća budžetske prihode za približno 40 miliona evra, i ističe da će direktnu korist imati i vlasnici automobila, s obzirom na to da će se u prodaji nalaziti isključivo gorivo propisanog kvaliteta.\nZa markiranje se koriste najsavremenije nano-tehnologije, a sam postupak podrazumeva ubacivanje u gorivo posebnih hemijskih elemenata koji ne utiču na njegov kvalitet, ali omogućavaju da se utvrdi da li gorivo potiče iz legalnog prometa.\nProces markiranja imaće minimalan, ili nikakav uticaj na cenu goriva, jer će obeležavanje omogućiti naftnim kompanijama da povećaju svoj udeo u delu tržišta koji je do sada bio pod uticajem nelegalnih tokova.\nU Srbiji se, prema procenama, godišnje na crno proda između pet i 10 odsto svih količina goriva.\nObavezu obeležavanja goriva imaju naftne kompanije, a cilj je da se u startu markiraju ukupne količine naftnih derivata proizvedene u Srbiji, ili iz uvoza.\nNadzor će obuhvatiti sve benzinske stanice u zemlji, a sam postupak obeležavanja jeste takav da omogućava da se na terenu u kratkom roku utvrdi da li je bilo namešavanja nelegalnih komponenti, dodaje se u saopštenju.\nIzvor: Press služba Vlade Republike Srbije, 2.2.2014.


Republika / Napadač na Trifunovića već poznat policiji! Pre dva meseca šrafcigerom nasrnuo i na Simu Spasića ispred Predsedništva!\nČlan predsedništva PSG Pavle Grbović kazao je da je prolaznik Trifunoviću vikao da je "izdajnik" i da mu predsednik Srbije Aleksandar "Vučić skuplja potpise za listu".\nKako mediji saznaju, reč je o Miloradu Đ. (65) koji je od ranije poznat policiji pošto mu ovo nije prvi incident ove vrste.\nPre dva meseca isti čovek je šrafcigerom napao i Simu Spasića, jednog od osnivača Udruženja kidnapovanih i ubijenih na KiM, ispred Predsedništva optuživši ga da štiti veleizdjanika Vučića.\nSrbija Beograd Sergej Trifunović Napad Napadač PSG Pokret slobodnih građana Šrafciger Pavle Grbović Sima Spasić Aleksandar Vučić


Београдски адвокати обустављају рад\nHomeDRUŠTVOBeogradski advokati obustavljaju rad\n24/12/2021Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Vesti, za slajder0\nBeogradski advokati najavili su da će danas početi obustavu rada, koja će trajati do ispunjenja zahteva.\nZahtevi se tiču izmena Zakona o parničnom postupku i dopune stava Vrhovnog kasacionog suda u vezi sa bankarskim sporovima.\nPrema odluci Advokatske komore Beograd (AKB), beogradski advokati u danima obustave rada neće učestvovati u postupcima pred sudovima i drugim organima na teritoriji cele Srbije.\nTo će dovesti do masovnih odlaganja suđenja u svim beogradskim sudovima i pred drugim organima, ali i u drugim gradovima u postupcima u kojima su bili angažovani advokati iz Beograda.\nGrađani će, međutim, moći da angažuju advokate koji su iz drugih komora, a isto će biti na raspolaganju i sudovima, tužilaštvu i policiji kada je u pitanju postavljanje advokata po službenoj duženosti.\nAdvokati traže povlačenje iz javne rasprave Nacrta zakona i izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku u celosti, kao i preispitivanje opravdanosti donošenja izmena o ovom zakonu.\nAdvokati smatraju da ukoliko su izmene potrebne, trebalo bi navesti razloge, a neophodno je formirati i novu radnu grupu Ministarstva pravde u kojoj će advokatura biti adekvatno predstavljena uz učešće legalno izbranih predstavnika AKB, srazmerno broju upisanih u imenik AKB.\nPored toga, traže, kako se navodi u odluci, otklanjanje pravne nesigurnosti izazvane donošenjem dopunjenog stava Vrhovnog kasacionog suda od 16. septembra 2021. godine na način koji bi bio prihvatljiv za građane i advokaturu.\nOdluka o obustavi rada izglasana je na vanrednoj skupštini AKB 21. decembra.\nPrethodno je skupština Advokatske komore Srbije pre mesec i po dana izglasala da advokati iz cele Srbije ne stupe u obustavu rada.\nNemačka skida Srbiju sa liste visokorizičnih zemalja


Završen proces deminiranja na području Prijedora - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Završen proces deminiranja na području Prijedora\nZavršen proces deminiranja na području Prijedora\n25. jula 2012. 2 Mins Read\nNa području opštine Prijedor danas su završena deminiranja u selu Ališići i na lokaciji Ćopići u Mjesnoj zajednici Hambarine čime je u ovoj lokalnoj zajednici okončan proces deminiranja. Na području sela Ališići deminiran je 181 metar kvadratni, a na lokaciji Ćopići 3.329 metara kvadratnih. Stručni saradnik u Odsjeku za civilnu zaštitu Draško Đenadija rekao je da je na ovom poslu bila angažovana komercijalna deminerska firma „Demira“ iz Minhena sa sjedištem u Orašju. „Okončanjem ovih projekata službeno je završen proces deminiranja na području opštine Prijedor. To znači da, prema zvaničnim evidencijama, više ne postoje sumnjive površine koje imaju karakter minskog polja“, istakao je Đenadija.\nOn je potvrdio da je na području opštine Prijedor u proteklih deset godina deminirano ukupno 56.893 kvadratnih metara površina na više različitih lokacija. „Ostaju aktivnosti na pronalaženju i uništavanju neeksplodiranih ubojnih sredstava koje Odsjek za civilnu zaštitu kontinuirano sprovodi u saradnji sa Deminerskim timom Republičke uprave civilne zaštite“, dodao je Đenadija. Ovaj tim je, navodi Đenadija, tokom ove godine intervenisao na 51 pojedinačnoj lokaciji pri čemu je bezbjedno uništio 90 ručnih bombi, 26 tromblona, 19 zolja i projektila za ručni bacač raketa, dvije minobacačke granate, 1.300 komada municije različitog kalibra i 62 ostala sredstva. U ta sredstva spadaju različite vrste minskih upaljača, detonatorskih kapisli i sporogorećeg štapina.\nPredsjednik Savjeta Mjesne zajednice Hambarine Nazif Pađen izrazio je zadovoljstvo što je na području Ćopića konačno raščišćen teren da bi mještani mogli da uđu u posjed zemljišta. „Napokon će se moći obnoviti kuća mještanina Senada Ćelića koji na to čeka već duže vremena“, kaže Pađen. Vođa radilišta deminerskog tima Raif Memić rekao je da su radovi trajali sedam dana i da tom prilikom nisu pronađena nikakva eksplozivna sredstva. On je naglasio da su ovaj zadatak investirali američka agencija za bezbjednost ljudi „ITF“ i američka Ambasada u BiH.


Građani KiM biraju poslanike za parlament - Sputnjik Srbija\n07:38 06.10.2019 (osveženo 10:12 06.10.2019) Preuzmite kraći link\nU jednom od osam biračkih centara u Srednjoj tehničkoj školi „Mihailo Petrović Alas“ u Severnoj Kosovskoj Mitrovici glasanje je počelo na vreme, tačno u sedam sati, i zasad protiče bez problema.\nGrađani Severne Mitrovice glasaće na 27 biračkih mesta, a pravo glasa ima ukupno 22.457 upisanih birača.\nGrađani na KiM danas biraju 120 poslanika za parlament u kojem je 10 poslaničkih mandata zagarantovano Srbima, a 10 ostalim nacionalnim manjinama na Kosmetu.\nNa izborima učestvuje ukupno 25 listi, od kojih četiri predstavljaju srpsku zajednicu, a to su Srpska lista, Partija kosovskih Srba iz Leposavića, koalicija Sloboda sa sedištem u Gračanici i Samostalna liberalna stranka iz Gračanice.\nPrema podacima Centralne izborne komisije (CIK), ukupan broj birača na KiM je 1.937.868, a za izbore je odštampano 1.801.800 glasačkih listića.\nPrema prvim informacijama iz Izborne komisije za sever Mitrovice, izbori zasad protiču u najboljem redu.


Istovremeno će biti pokrenuta inicijativa za smjenu direktora HEA Envera Halilovića, jer članovi upravnog odbora na to imaju pravo - rekao je ministar za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo RS-a Srđan Rajčević.\nUkoliko se Halilović ogluši na zahtjev, tražit će i do daljeg povlačenje rektora iz RS-a iz rada rektorske konferencije na nivou BiH.\n-Nadležna agencija u RS-u, koja je izdala reakreditacije univerzitetima u Banjoj Luci i Istočnom Sarajevu će, s rektorima tih univerziteta, podnijeti kriivčnu prijavu nadležnom tužilaštvi protiv Halilovića zbog zloupotrebe službenog položaja - kazao je Rajčević.\nUkoliko ove inicijative ne urode plodom, RS je, kaže, u okviru novog zakona o visokom obrazovanju, tokom ljeta, definirati normativna rješenja koja će ići u pravcu nepriznavanja nadležnosti HEA-e.\nNavodi da će to u praksi podrazumijevati odvojen, autonomni, sistem visokog obrazovanja, akreditacije i osiguranja kvaliteta.\nPonovio je optužio direktora HEA Envera Halilovića za političku opstrukciju, jer je odbio da upiše banjalučki i univerzitet u Istočnom Sarajevu u državni registar reakreditovanih visokoškolskih ustanova.\nRajčević tvrdi da je Halilović u obrazloženju „iskoristio formalno-pravnu činjenicu“, iako su oba univerziteta prošla sve potrebne procedure te očekuje i reakciju Evropske komisije.\n-Očigledna je politička opstrukcija i diskreditacija univerziteta iz RS - ustvrdio je Rajčević na konferenciji za novinare nakon sjednice entitetske vlade.\nTvrdi da „ne zna o kakvom se psihološkom profilu čovjeka radi“, ali da je „Halilović uzeo čitav sistem visokog obrazovanja u BiH kao taoce sopstvenih političkih ubjeđenja“.\n-RS neće dozvoliti da njena dva univerziteta ne budu upisani u državni registar i ovo je crvena linija, koja prijeti da uruši obrazovni sistem u BiH, a RS neće za to biti krivac - ustvrdio je ministar za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo RS-a Srđan Rajčević.


Ruska historičarka: Republika Srpska bit će čvrsta država i centar srpstva na Balkanu – Hrvatska riječ\nDa velikosrpska ideja nije umrla, nego je življa nego ikada, dokazuje retorika na dvodnevnom skupu u povodu obilježavanja 20. godišnjice Akademije nauka i umjetnosti Republike Srpske (ANURS), koji je jučer počeo u Banjoj Luci.\nNačelima intelektualaca iz Srpske akademije nauka i umjetnosti (SANU), poznatima po Memorandumu koji i dalje zagovara programe poput onoga “svi Srbi u jednoj državi”, svojim izjavama pridružila se i ruska akademkinja i historičarka Jelena Guskova, piše Dnevni avaz.\nOna je u jučerašnjem govoru RS proglasila državom i poput Slobodana Miloševića, koji je to učinio u praskozorje raspada Jugoslavije, najavila ujedinjenje “srpskih teritorija”.\n“Republika Srpska bit će čvrsta država i centar srpstva na Balkanu, od kojeg će krenuti učvršćivanje svih srpskih teritorija”, kazala je Guskova, dodajući da manji bh. entitet predstavlja jak faktor i uporište cijele BiH za budućnost.\nPredstavnik Istorijskog instituta SANU-a Slavenko Terzić rekao je da u BiH može nastati opasna kriza ako bude negirana politička volja srpskog naroda.


Partizan sjajno parirao Valensiji, ali nije imao snage da je nokautira\nKK Partizan\tEvrokup\nKošarkaši Partizana izgubili su od Valensije 69:61 u osmom kolu Evrokupa i umanjili šanse da se plasiraju u Top 16 fazu.\nCrno-beli dva kola pre kraja imaju skor 2-6 i pobedu manje od četvrtoplasiranog Turk Telekoma.\nS druge strane, Valensija je trijumfom u Beogradu "overila" mesto u narednoj rundi takmičenja uz Asvel.\nPartizan je posle slabog starta (4:13) dobro parirao Valensiji, odličnom odbranom preokreće na poluvremenu (36:34), ali Španci krajem trećeg perioda serijom 10:2 vraćaju prednost pred poslednji kvartal (48:52).\nEvrokup, osmo kolo:\nPartizan – Valensija 61:69 (18:22, 18:12, 12:18, 13:17)\nHala "Aleksandar Nikolić" – 5.200\nSudije: Vikliki, DIfala, Ovinov\nPartizan: Pejdž 9 (7as, 4sk), Si, Marinković 15, Gegić 2, Pecarski, Gavrilović, Zagorac 6 (7sk), Janković 6, Lendejl 14 (5sk), Gagić9 (4sk), Nikolić\nValensija: Garsija, Abalde 9, Van Rosom 20 (5sk, 5as), V. Tomas 11 (5as), Tobi, Dubljević 12 (12sk), Vives 3, Martines, San Emeterio 6,M. Tomas 6, Dornekamp\nCrno-beli sjajno ulaze u odlučujući period, preko razigranog Marinkovića prave seriju 9:0 za preokret na 57:52.\nMeđutim, tada ulaze u veliku krizu i u naredna tri minuta Valensija odgovara serijom 12:2 za novi preokret (57:64) koji prelama meč.\nPartizan je predvodio Vanja Marinković sa 15 poena, a dvocifren učinak je imao još samo Džok Lendejl sa 14 uz pet skokova, dok su po devet dodali Đorđe Gagić i Markus Pejdž koji je imao i sedam asistencija.\nValensiju je "nosio" Sem van Rosom sa 20 poena pogodivši šest trojki uz po pet skokova i asistencija, Bojan Dubljević je ostvario dabl-dabl sa po 12 poena i skokova, a 11 poena dodao je Vil Tomas, uz pet proigravanja.\nPartizan u narednom kolu gostuje Asvelu u Vilebranu, dok Valensija čeka Zenit. U trećem meču devetog kola Grupe C igraju Partizanovi konkurenti u borbi za Top 16, Turk Telekom – Trento.


Javno preduzeće „Elektroprivreda Srbije“ i konzorcijum koji predvodi kompanija „Micubiši Hitači pauer sistem“ potpisali su sporazum za izgradnju postrojenja za odsumporavanje dimnih gasova u Termoelektrani Nikola Tesla A, koji će unaprediti zaštitu životne sredine.\nUgovor su u Vladi Srbije potpisali Milorad Grčić, v. d. direktora EPS-a i Jasuo Fudžitani, izvršni potpredsednik kompanije „Micubiši Hitači pauer sistem“, u prisustvu Kazujukija Nakane, državnog ministra spoljnih poslova Japana i Aleksandra Antića, ministra rudarstva i energetike Srbije.\n- Zahvaljujući realizaciji ovog projekta emisije sumpor-dioksida u najvećoj srpskoj termoelektrani biće smanjene devet puta i usklađene sa svim ekološkim obavezama koje je Srbija preuzela. Srpski energetski sistem u velikoj meri oslonjen je na termoelektrane i korišćenje uglja što nameće obavezu da modernizujemo kapacitete. EPS će u zaštitu životne sredine u termoelektranama do 2025. investirati oko 900 miliona evra i Srbija će, kako je i planirano, unaprediti svoje ključne kapacitete – rekao je Antić.\nUgovorna vrednost opreme i radova za izgradnju postrojenja za odsumporavanje dimnih gasova u TENT A iznosi oko 167 miliona evra, a više od 50 odsto poslova uradiće domaće firme.\n- Ovaj projekat garantuje budućnost sprske energetike i obezbediće da u narednih 20 godina TENT A po modernim evropskim standardima proizvodi električnu energiju. Sistem odsumporavanja u obrenovačkoj elektrani biće drugi takav projekat koji se realizuje u EPS-u, pošto je prvi nedavno završen u TE „Kostolcac B“ - naglasio je Grčić.\nSistem za odsumporavanje dimnih gasova u TENT A gradiće se za blokove A3, A4, A5 i A6 uz primenu tehnologija vlažnog postupka sa korišćenjem krečnjaka. Rok za završetak izgradnje je 42 meseca.\n- Japan ima veliko iskustvo u oblasti unapređenja zaštite životne sredine zbog problema koje je uspešno rešio. Nadamo se da će u ovom projektu narod Srbije uspeti da iskoristi japansko iskustvo i novu tehnologiju da unapredi uslove života i napreduje u procesu pristupanja EU – rekao je Nakane.\nU konzorcijumu koji će realizovati projekat su i japanska korporacija ITOCHU, Micubiši Hitači pauer sistem Evropa sa sedištem u Nemačkoj i domaća firma MPP Jedinstvo iz Sevojna.\nJasuo Fudžitani, izvršni potpredsednik kompanije „Micubiši Hitači pauer sistem“ zahvalio je Vladi Srbije na poverenju i istakao da se raduju što mogu da doprinesu privrednom razvoju Srbije, kao i da će na vreme izgraditi postrojenje.\n(Ponedeljak, 11. septembar 2017.)


ABA liga Arhive - Stranica 79 od 101 - Admiral Bet SPORT\nKrenuli otkazi u "Morači": Budućnost sređuje roster\nAuthor Srđan OrsićPosted on 3. novembra 2018. 18:30 3. novembra 2018. 18:00\nNakon vrlo lošeg starta ove sezone, košarkaški klub Budućnost iz Podgorice, šampion regionalne ABA lige, rešio je da u svome timu napravi reda. Ceh slabog početka nove kampanje platio...\nDva nova pojačanja na pragu Zvezde?\nAuthor Marko KulićPosted on 3. novembra 2018. 11:30 3. novembra 2018. 13:58\nCrvena zvezda ima za sada samo jedan poraz u ovoj sezoni. Dominantne igre u ABA ligi i Evrokupu drže ekipu na dobrom putu, ali već sada se govori o...\nABA liga Aktuelno Evrokup istaknuto Košarka\nTrinkijeri i zvanično predstavljen: U Partizanu ima više titula nego u celoj NBA\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 2. novembra 2018. 16:20 2. novembra 2018. 16:23\nAndrea Trinkijeri i zvanično je predstavljen kao novi trener Partizana NIS, istakavši prilikom svog prvog obraćanja novinarima u Srbiji da je Partizan sve "samo ne normalan klub". Verujem da...\nTomić upozorava: Sigurno nisu zaboravili da igraju košarku…\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 2. novembra 2018. 12:35 2. novembra 2018. 14:37\nTrener Crvene zvezde Milan Tomić rekao je da očekuje "jaku i dobru utakmicu" protiv Cedevite, istakavši da Zagrepčani sigurno nisu "zaboravili da igraju košarku". Očekuje nas jedna vrlo jaka...\n"Agresivna odbrana ruši Partizan"\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 2. novembra 2018. 12:00 2. novembra 2018. 11:30\nTrener Mega Bemaksa Dejan Milojević kaže da njegova ekipa agresivnim pristupom u odbrani može do pobede nad Partizanom. U subotu dočekujemo Partizan koji je izuzetno kvalitetan protivnik i pored...\nTo je to: Cedevita ozvaničila povratak pleja, igra već protiv Zvezde\nAuthor Srđan OrsićPosted on 1. novembra 2018. 18:15 1. novembra 2018. 17:59\nVest najavljivana prethodnih dana, sada se i obistinila: Cedevita se pred narednu sezonu pojačala američkim plejmejkerom, povratnikom u svoje redove. U ekipu iz Zagreba stigao je Džejkob Pulen, američki...\nIgokea dovela američkog krilnog centra\nAuthor Srđan OrsićPosted on 1. novembra 2018. 16:52\nLatavijus Vilijams novi je košarkaš Igokee iz Laktaša. Amerikanac koji igra na pozicijama centra i krilnog centra, u Republiku Srpsku stiže iz Valensije, sa kojom je prethodne godine osvojio...\nGrobari su presrećni – Trinkijeri u klub vratio ljubimca navijača\nAuthor Nikola BulatovićPosted on 1. novembra 2018. 15:29 1. novembra 2018. 15:40\nVerovatno ne postoji istinski navijač Partizana koji je zaboravio lucidnost i smirenost Vlada Šćepanovića u ključnim momentima utakmica. Još je manje onih ljubitelja crno-belih boja koji posle današnjeg dana...\nVino, porodična tradicija i najlepša vest za Grobare!\nAuthor Marko ĐinđićPosted on 1. novembra 2018. 14:30 1. novembra 2018. 14:33\nSada je i zvanično – Andrea Trinkijeri je novi trener Partizana! Bilo je jasno i odavno da će Italijan preuzeti Partizan, samo se čekala zvanična potvrda. Trinkijeri je danas...\nMornar doveo NBA igrača i bivšeg najboljeg strelca Evrolige\nAuthor Marko ĐinđićPosted on 1. novembra 2018. 13:00 1. novembra 2018. 12:46\nVeliki posao crnogorskog šampiona. KK Mornar iz Bara potpisao je 34-godišnjeg Bobija Brauna, prenosi košarkaški portal Eurohoops. Bobi Braun potpisao je ugovor na mesec i po dana, tačnije do...


Ta stranka smatra da neko ko je tokom sukoba u Kumanovu bio deo bezbednosnih službi ne bi trebalo da dobije položaj u "osetljivoj" instituciji poput Obaveštajne agencije, sve dok događaji iz 2015. godine ne budu u potpunosti rasvetljeni.\n- Odluka predsednika Pendarovskog o imenovanju direktora Obaveštajne agencije nas je uznemirila i bacila senku na zakone o reformi bezbednosti koje je parlament juče usvojio - naveo je zamenik premijera Bujir Osmani, koji je i portparol DUI.\nTa stranka očekuje da predsednik pribavi dodatne informacije i ponovo razmotri svoju odluku, prenosi makedonska agencija MIA. Agencija navodi da je jedna od prvih odluka predsednika Pendarovskog imenovanje Erola Muslija za direktora Obaveštajne službe.\nMusliu je prethodno radio u Direkciji za bezbednost i kontraobaveštajnu službu, kao i u Obaveštajnoj agenciji.\nPendarovski najavio reformu obaveštajnih službi\nSKANDAL NA KOLINDINOM PRIJEMU Zbog Tompsonove pesme i Plenkoviću je bilo neprijatno, a onda je spomenula i "velikosrpsku agresiju"\nNa prijemu koji je predsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović organizovala juče u Zagrebu povodom Dana državnosti Hrvatske zaorila se i jedna Tompsonova pesma.\nPripadniku Službe za zaštitu ustavnosti i borbu protiv organizovanog kriminala, koji je radio prikriveno, narko-diler nudio je 100.000 evra za teroristički napad na tadašnjeg vicekancelara Hajnc-Kristijana Štrahea, i uz to ga obavestio o mestima gde se parkira njegovo vozilo, prenosi bečki list "Kurir".\nRuska Federalna služba bezbednosti (FSB) sprečila je teroristički napad koji je jedan član Islamske države planirao da izvrši na javnom mestu u ruskom gradu Saratovu, saopšteno je iz FSB.\nAmerički ministar finansija Stiven Mnučin izjavio je danas da su SAD i Kina gotovo nadomak postizanja trgovinskog sporazuma.\nIzveštaj Kancelarije za borbu protiv droge i kriminala Ujedinjenih Nacija (UNODC) za 2017. godinu obiluje uznemirujućim podacima. Više od pola miliona ljudi širom sveta umrlo je te godine od posledica konzumiranja droge.\nFrancuska zahteva pominjanje Pariskog sporazuma na samitu G20\nFrancuska neće prihvatiti završni kominike samita G20 ako u njemu ne bude pomenut Pariski sporazum o klimatskim promenama, izjavio je danas zvaničnik iz kabineta francuskog predsednika Emanuela Makrona.\nHolandska policija saopštila je danas da je zaplenila najveću količinu metamfetamina u Evropi nakon što je otkrila 2,5 tone droge skrivene iza zida u zgradi u lučkom gradu Roterdamu.\nLekari u Rimu upozorili su na moguće opasnosti po zdravlje ljudi zbog smeća koje je preplavilo ulice večnog grada, posebno tokom letnjih vrelih dana.


Šteta od poplava i do dve milijarde evra\n02 Oct 2014 Komentara (0)Osiguranje imovine / Osiguranje rizika / Osiguranje od elementarnih nepogoda / Obavezno osiguranje / Rizik poplava i bujica /\nKompanija je danas počela sa radom u našoj zemlji, a njeni akcionari su i Albanija i Makednija.\nSrbija je u osnivanje kompanije Evropa RE, sa sedištem u Švajcarskoj, uložila 5 miliona dolara i u tu kompaniju bi trebalo da se uključe i druge zemlje jugoistočne Evrope.\nGeneralni direktor Evropa RE Dr. Heinz Christian Vollenweider i direktorka Energoprojekt Garant osiguranja Mirjana Bogićević su, na regionalnoj konferenciji u beogradskom hotelu Mertropol, svečanom predajom "Swiss Visual Pro" polise - jedinstvenog osiguranja od poplava i zemljotresa domaćinstvu iz Obrenovca, ozvaničili saradnju i obeležili početak rada Evropa RE na tržištu Srbije.\nSvečanoj ceremoniji su prisustvovali predstavnicu države Srbije, Makedonije, Republike Srpske, Svetske banke, osiguravajućih kompanija i drugi.\nEvropa RE je ponudila jedinstven i funkcionalan model javno-privatnog partnerstva između vlada zemalja akcionara, renomiranih globalnih institucija i privatnog sektora u cilju pojačanja mehanizama smanjenja rizika od čega će svi imati koristi, istaknuto je na konferenciji.\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija Nenad Miljailović je istakao da će svi koji se dobrovoljno opredele za učešće u tom programu biti mnogo bolje finasiski zaštićeni od elementarnih nepogoda. Prema njegovim rečima, u Srbiji je do sada izdato 13.800 rešenja za pomoć ugroženima u majskim poplavama u vrednosti od 3,3 milijarde dinara, a prosečna suma pomoći iznosi oko 2.000 evra.\nZahvaljujući početku rada Evrope RE kako je dodao, u narednom periodu država će moći da se povuče iz posla oko procene štete i prepusti to visokokvalifikovanim stručnjacima.\n"Na najgori mogući način smo naučili značaj ove vrste reosiguranja", istakao je državni sekretar.\nPredsednik Upravnog odbora Evrope RE Hasjurg Appenzelle je kazao da su poplave Srbiji nanele u poslednjih 60 godina štetu od 8 milijardi evra, dok je šteta samo u majskim poplavama u Srbiji procenjena na iznos između 1,5 i 2 milijarde evra.\nNa konferenciji su prikazane glavne komponente Evropa RE programa koji se trenutno sprovodi u zemljama akcionarima - Srbiji, Makedoniji i Albaniji.\nNakon uspostavljanja saradnje sa Energoprojekt Garant osiguranjem, prvom akreditovanom Evropa RE partnerskom osiguravajućom kućom koja će prodavati Swiss Visual Pro polise osiguranja stambenih i komercijalnih nekretnina od poplava i zemljotresa u zemlji, pravna i fizička lica u Srbiji imaće priliku da osiguraju svoju imovinu od zemljotresa i poplava.\n"Naš glavni cilj je da pomognemo građanima, malim i srednjim preduzećima, poljoprivrednicima i državama da dođu do dugotrajne finasiske stabilnosti i bezbednosti za svoju imovinu, svoje poslovanje i budućnost uprkos pravim izazovima koje predstavljaju prirodne katastrofe koje se mogu desiti bilo kada, bilo gde i koje utiču na sva isegment života", rekao je generalni direktor Evropa RE Dr.Vollenweider.\nEvropu RE podržavaju Svetska banka, EU, UN, švajcarski Sekretarijat za ekonomske poslove (SECO) i drugi.\nEvropom RE upravlja nezavisni Upravni Odbor i profesionalni tim menadžera sa godinama iskustva na polju osiguranja i reosiguranja i ona posluje po najstrožim švajcarskim standardima u industriji osiguranja.\nVažan deo misije Evrope RE u Srbiji i regionu je da pomogne u edukaciji pravnih i fizičkih lica o riziku izloženosti njihove imovine vremenskim nepogodama.\nPlanirano je da se u sledećoj fazi postavi interaktivan i lak za upotrebu sajt "CATMonitor" koji će nuditi informacije građanima o izloženosti njihovih kuća, stambenih ili poslovnih objekata riziku od zemljotresa ili poplave.


Još šest dana za prijavu na konkurs “Petar Damjanović” | PC Press\nJoš šest dana za prijavu na konkurs “Petar Damjanović”\n24. septembar 2015. 15. mart 2017. Ana Maksimović\nStudenti viših škola i fakulteta do 1. oktobra mogu da se prijave za učešće na konkursu „Petar Damjanović“, da dobrim plasmanom upotpune biografiju značajnom referencom i osvoje vrednu novčanu nagradu. Kompanija OSA Računarski inženjering i ove godine, deveti put po redu, dodeliće prestižno priznanje studentima koji u programu Autodesk Inventor Professional 2016 izrade najbolje projekte industrijskih mašina, uređaja i metalnih konstrukcija. Pobeda na konkursu „Petar Damjanović“ mnogim učesnicima omogućila je da dobiju posao.\n„Nagrada mi je obezbedila posao i zato sada motivišem mlađe kolege da se prijave i da svake godine podižu kvalitet radova“, kaže Aleksandar Milovanović, koji se zaposlio zahvaljujući priznanju osvojenom 2011. godine.\nProšlogodišnji pobednik Borislav Sekulić prijavio se jer je učešće video kao izazov i priliku za samopotvrđivanje. Svoj rad je postavio na nekoliko sajtova i zahvaljujući tome uspostavio izvanredne kontakte sa ljudima iz struke. Pobeda na konkursu „Petar Damjanović“ 2012. godine predstavlja značajnu referencu i u biografiji Ivana Kneževića. Odmeravanje snaga sa kolegama sa gotovo svih univerziteta u Srbiji predstavljalo mu je izazov, a rad na Autodesk softveru – pravo zadovoljstvo.\nPored dobre organizacije takmičenja, učesnici posebno ističu prednosti rada u Autodesk Inventoru. Hvale dobro uređene baze podataka, laku dostupnost standardnih elemenata, izuzetan grafički prikaz 3D modela, najintuitivniji interfejs na tržištu i činjenicu da su svi Autodesk programi besplatni za studente i školske ustanove. Dosadašnji laureati jednoglasno preporučuju mlađim kolegama da ne propuste šansu i da se obavezno prijave na konkurs “Petar Damjanović”.\nPravo učešća na konkursu imaju studenti fakulteta i viših škola, a tri najbolja rada dobijaju vredne novčane nagrade. Nagrada nosi ime po Petru Damjanoviću, jednom od osnivača kompanije “OSA Računarski inženjering” i začetniku IT industrije u Srbiji. Rok za prijavljivanje za učešće je 1. oktobar, a za predaju radova 31. oktobar 2015. godine. Formular za prijavu, kao i sve informacije o pravilima konkursa, mogu se naći na linku http://konkurspetardamjanovic.osa.rs.\n← Lenovo predstavio telefon VIBE Shot – kameru i smart telefon u jednom\n6 odličnih servisa za slanje XXL fajlova preko Weba →


Presuda u predmetu Marković protiv Srbije, predstavka broj 70661/14, objavljena 28. marta 2017. godine\nEvropski sud za ljudska prava (u daljem tekstu: Sud) je 28. marta 2017. godine objavio presudu u predmetu Marković protiv Srbije, predstavka broj 70661/14.\nO ovom predmetu, kao o predmetu u kome postoji dobro ustanovljena praksa Suda, uprkos protivljenju Vlade, odlučivao je tročlani Odbor, pa je presuda pravosnažna.\nPodnosilac predstavke je 28. septembra 1994. godine pokrenuo parnični postupak tražeći da se izvrši podela određene imovine. Parnični postupak je u trenutku donošenja ove presude i dalje bio u toku.\nPodnosilac predstavke se u predstavci prituživao da dužina domaćeg parničnog postupka u pitanju nije bila kompatibilna sa zahtevom „razumnog roka“.\nVlada je konstatovala da je podnosilac predstavke izdejstvovao odluku Ustavnog suda, kojom je utvrđena povreda njegovog prava na suđenje u razumnom roku. Međutim, kako on nije pokrenuo posebnu parnicu za naknadu štete, Vlada je tvrdila da on ne može i dalje da tvrdi da je žrtva navodne povrede prava na suđenje u razumnom roku. Iz istog razloga, Vlada je tvrdila da podnosilac nije iscrpeo sve dostupne domaće pravne lekove.\nSud je podsetio da status žrtve podnosioca predstavke, u smislu člana 34. Konvencije, zavisi od činjenice da li su domaći organi priznali, bilo izričito ili prećutno, navodnu povredu Konvencije i da li su, ako je neophodno, pružili odgovarajuće obeštećenje s tim u vezi.\nSud je, s tim u vezi, konstatovao da je Ustavni sud utvrdio da je pravo podnosioca predstavke na suđenje u razumnom roku povređeno. Međutim, Sud je primetio da podnosiocu predstavke nikada nije dosuđena tražena naknada.\nStoga je Sud zaključio da podnosilac predstavke nije izgubio status žrtve u smislu člana 34. Konvencije.\nSud je još utvrdio da je u ovom predmetu dužina postupka u pitanju bila prekomerna i da nije ispunila zahtev „razumnog roka“.\nPosledično, presuđeno je da je došlo je do povrede člana 6. stav 1. Konvencije.\nSud je naložio Tuženoj državi da podnosiocu predstavke isplati iznos od 3.600 evra, na ime naknade pretrpljene nematerijalne štete.


NIN / Knji�evnost i politika\nKnji�evnost i politika\nNAZIV: Pjevanija crnogorska i hercegova�ka Sime Milutinovi�a Sarajlije\nAUTOR: Nenad LJubinkovi�\nIZDAVA�: Rad-KPZ Srbije, Beograd 2000.\nStudija Nenada LJubinkovi�a razvija se dvama tokovima koji se neprestano ukr�taju i, neretko, sjedinjuju. Zadatak prvog, disciplinarnog toka (prou�avanje narodne poezije) ostvaruje se prevrednovanjem i rehabilitacijom sakuplja�kog rada Sime Milutinovi�a Sarajlije (1791-1847). Drugi, �irem krugu �italaca zanimljiviji tok, obelodanjuje istorijske, dru�tvene, kulturne okolnosti koje su neposredno uzrokovale zaborav svekolikog njegovog stvaranja.\nStudija o kojoj ide govor najve�ma se koncentri�e na budimsku (1833) i lajpci�ku (1837) Pjevaniju. Na dve Milutinovi�eve zbirke narodnih pesama osu�ene i, kako autor veli, proka�ene bez ozbiljnijeg kriti�kog osvrta. �tavi�e, Milutinovi� je krajnje neopravdano svrstan me�u pisce o kojima su, bezmalo sto godina, informacije sticane preko "bibliografskih bele�aka u pregledima, ili pak, istorijama literature", a ne direktno, posredstvom njegovih dela. O tome svedo�i iscrpan LJubinkovi�ev uvid u kriti�ku recepciju Sarajlijinog rada koja, u punom zna�enju termina, to po�inje da biva tek od monografije Vladana Nedi�a Sima Milutinovi� Sarajlija (1959). I, �to je od najve�eg zna�aja, uporednom analizom dveju Pjevanija, prvih celovitih i �tampanih zbirki narodnih pesama iz Crne Gore i Hercegovine, LJubinkovi� utvr�uje i elaborira ceo niz dokaza njihove nepobitne i mnogostruke vrednosti. Nedvosmislen je, stoga, zaklju�ak da su ove dve zbirke dopuna Vukovom sakuplja�kom radu i da, u zajedni�tvu s njim, sliku stanja epskog pevanja na prostorima srpsko-hrvatskog jezika u drugoj i tre�oj deceniji XIX veka �ine celovitom.\nKako se, ipak, moglo dogoditi da pesnik speva Srbijanka, kojim se Gete odu�evljavao, autor drama Vo�d Kara�or�e, Dika cernogorska, Tragedija Obili�, pisac Istorije Crne Gore i Istorije Srbije od 1813. do 1815. bude i u svom i u potonjem vremenu do te mere zanemaren?\nSva je prilika da je presudnu ulogu odigrao rivalitet izme�u Vuka i Sarajlije u kome su se ispoljile razlike u jezi�kim pitanjima, ali i neuporedivo opasnije i dalekose�nije politi�ke intrige. Ono �to je Vuk zapo�eo, sledbenici su dovr�ili... Razloge osporavanja ovog pisca podjednako valja tra�iti u crnogorskom razdoblju njegovog �ivota i rada u kome je stvorio ve�inu svojih zna�ajnih dela. LJubinkovi�, naime, tvrdi da je istorijski trenutak umnogome odredio na�in na koji je Sarajlija sakupljao i u zbirke svrstavao narodne pesme, da su njegove drame podrazumevale politi�ku funkciju, o Istoriji Crne Gore da i ne govorimo. Posredi je, razume se, bila dr�avotvorna funkcija - vreme je to u kome stara Crna Gora (�etiri nahije) te�i jedinstvu sa brdskim plemenima. Bez obzira na njihovu knji�evnu ili nau�nu vrednost, izvan datog istorijsko-politi�kog doga�anja, ova je dela nemogu�no na pravi na�in razumeti i tuma�iti. NJego�evom dolasku na vladi�anski presto sledile su izmenjene politi�ke prilike, staru Crnu Goru je trebalo osna�iti kao nesporno, kohezivno sredi�te vaskolikog crnogorstva. Sarajlijina dela su, tako, postala gotovo kontraproduktivna. Koncept Ogledala srpskog, zbirke epskih pesama koju je NJego� sastavio, dobrim je delom polemi�an u odnosu na Sarajlijine Pjevanije.\nAnaliza i vrednovanje obimnog korpusa narodnih pesama sakupljenih u vreme "ranog" Vuka �ine LJubinkovi�evu studiju izvanrednim doprinosom na�oj nauci o usmenom narodnom stvarala�tvu, kulturnoj ba�tini u celosti. U�inci njegovog osvetljenja jednog egzemplarnog slu�aja pro�imanja umetni�kog (knji�evnog, posebno) i politi�kog delovanja nesumnjivo su pou�ni i aktuelni. Sudimo li po crnogorskim temama kojima je bio preokupiran, Sima Milutinovi� Sarajlija je i te kako �iv pisac.


U cilju stvaranja kvalitetnih obrazovnih profila po meri privrede – nastavlja se sa planiranjem upisa učenika u srednje škole po modelu dualnog obrazovanja | RTK\nU cilju stvaranja novih, kvalitetnih obrazovnih profila po meri privrede, Privredna komora Srbije i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, nastavljaju sa planiranjem upisa učenika u srednje škole, po modelu dualnog obrazovanja.\nPrema rečima stručne saradnice RPK Kruševac Danijele Lazarević, od ove godine proces je digitalizovan, tako da će privrednici izjavu o spremnosti poslodavca dostavljati, umesto na mail stručne službe ove ustanove, preko portala PKS. dualnoobrazovanje.rs, navodeći obrazovne profile, broj učenika i škole sa kojima žele da sarađuju.\nNovina je i Zahtev za akreditaciju, ali i registracija onih koji se prvi put prijavljuju. Tokom januara organizovaće se i info sastanci, za koje se prijava šalje preko linka, online.pks.rs.\nRok za prijavljivanje i uključivanje u dualno obrazovanje je 31. januar.\nPrethodno : U Rasinskom okrugu 86 novoobolelih od KOVIDA 19, najviše u Kruševcu – 45\nSledeće : I Komunalna milicija pomaže da sve saobraćajnice funkcionišu i pored snežnih padavina


Nastava na ovom studijskom programu se zasniva na multidisciplinarnom pristupu. Pritom, posebno se obraća pažnja na znanja iz oblasti ekonomije, korišćenje informacionih tehnologija i na učenje svetskih jezika. Stručna praksa je sastavni deo studijskog programa.\nTri izborne opcije - Turizam, Hotelijerstvo ili Ekonomija hrane, pružiće studentima mogućnost sticanja profesionalnih i ličnih sposobnosti, i uspešno će ih pripremiti za vodeće stručne pozicije u ovoj profesiji.\nPored aktuelnih izbornih opcija vezanih za turizam i hotelijerstvo, na Univerzitetu Singidunum započeli smo sa obrazovanjem stručnjaka iz oblasti ekonomije hrane. Na ovoj izbornoj opciji se, osim opšteobrazovnih predmeta iz oblasti ekonomije i turizma, izučavaju i uskostručni predmeti kao što su restoraterstvo, međunarodna gastronomija, tehnologija životnih namirnica, hrana i održivi razvoj, principi ishrane i rekreacije i sl. Studenti se na smeru Ekonomija hrane upoznaju sa mikrobiološkim, hemijskim, fizičkim, senzornim kvalitetom hrane, uče o tehnološkim procesima proizvodnje namirnica, o njihovoj hranljivoj vrednosti, o sistemu kvaliteta hrane u ugostiteljskim objektima i trgovinskim lancima, o kulturnim i geografskim aspektima hrane, a osim toga stiču i neophodna znanja iz ekonomskih oblasti kako bi mogli uspešno da rukovode distribucijom i prodajom hrane.\nZavršetkom studija na Fakultetu za turistički i hotelijerski menadžment stiče se zvanje diplomirani ekonomista.\nTuristička privreda i prateće delatnosti, kao i druge organizacije u turizmu zapošljavaju veliki broj ljudi. Dugoročna predviđanja najavljuju dalji rast turističkih putovanja i potrošnje u svetu i u našoj zemlji što će omogućiti širok spektar poslova za sve koji su zainteresovani da se zaposle u ovoj oblasti. Poslovi koje diplomirani studenti mogu da obavljaju obuhvataju: poslovanje hotela, upravljanje spa i wellness centrima, ketering, upravljanje komercijalnim i socijalnim ugostiteljskim objektima, rad u turističkim agencijama i organizacijama, unapređenje kvaliteta usluga, organizaciju događaja, prodaju, konsultantske usluge, marketing, upravljanje ljudskim resursima, istraživanje tržišta i brojne druge poslove. Stečeno zvanje omogućava i kvalitetno obavljanje odgovarajućih poslova u saobraćaju, trgovini, bankarstvu, osiguranju i brojnim drugim područjima privatnog i javnog sektora. Ako iskoriste mogućnosti koje im se nude, diplomci sa Fakulteta za turizam i hotelijerstvo će sa sobom poneti znanje koji će ih izdvojiti iz mase onih koji se prijavljuju na tržište rada svake godine.\nOsnovne studije Master studije Doktorske studije Akademski kalendar


Šta se događa u okviru prvog trimestra trudnoće i na koji način se nedelje računaju? - Moj bazar\nJedna od čestih zabuna kod žena, posebno kod onih koje su trudne po prvi put, jeste kako se trudnoća po nedeljema računa i šta se događa sa organizmom, ali i sa bebom iz nedelje u nedelju. Sama zabuna nastaje iz prostor razloga što devojka/žena, uvek počinje da računa od trenutka začeća, tj. trenutka kada misli da je najverovatnije došlo do začeća, dok ginekolozi to rade nešto drugačije. Shodno njihovom sistemu računanja, evo kako to trudnoća po nedeljama izgleda i na koji se način računa.\nPrvih 5 nedelja trudnoće\nPrva nedelja trudnoće se računa od vaše poslednje menstruacije, tj. nedelja u kojoj je menstruacija u toku je u stvari prva nedelja trudnoće, pa tako, ako vam ciklus traje 28 dana, prvom nedeljom će se smatrati treća nedelja ciklusa. Od druge do pete nedelje, oplođena jajna ćelija, zigot, prelazi put iz jajovoda do materice, gde prelazi u fazu embriona, što je i stvarni početak trudnoće, tj. momenat kada se embrion u velikoj meri osigurava. Već u petoj nedelji dolazi do određenih promena koje ukazuju na trudnoću, kao što su osetljive grudi, pojačano lučenje pljuvačke, kod nekoga čak i mučnine, kao i izostanak menstruacije, koji naravno ne znači uvek da je u pitanju trudnoća.\nPeriod do 10. nedelje trudnoće\nDo desete nedelje se ne dešavaju veće promene na vašem telu, ono što se javlja u većoj meri jeste mučnina, često povraćanje, kao i osetljivost grudi, koja je bila prisutna i pri kraju prethodnog perioda. Najveće promene se dešavaju u razvoju samog embriona, kod kojeg se razvijaju određene funkcije, lagan rast, počinje razvoj ekstremiteta, a već u desetoj nedelji i srce postaje funkcionalno, tj. razvijeno. Ovo je nedelja u kojoj se nastavlja razvoj ekstremiteta, ali i formiranje pola bebe. Trudnoća po nedeljama izgleda tako da se u periodu ovih nekoliko nedelja u najvećoj meri hormoni menjaju kod žene, koji su tu da zaštite plod.\nPeriod do 20. nedelje trudnoće\nPrve dve nedelje ovog perioda možete osetiti pojačano znojenje, što je zbog uvećanog volumena krvi koje ima tokom trudnoće više, a zbog čega je ujedno važno raditi redovno krvnu sliku kako ne bi došlo da anemije. Beba nastavlja svoj razvoj, a ovo je period kada se radi dabl test kako bi se otklonile sumnje u određene bolesti i sindrome. Beba u toku 12. nedelje postaje fetus, a već 13. nedelja karakteriše se nestankom mučnina, svođenjem opasnosti od pobačaja na minimum, što traje sve do 28. nedelje trudnoće. Polako nestaju brojne tegobe koje su pratile početak trudnoće, pa je ovo ujedno jedan od najlepših perioda u njenom toku, ali stomak polako raste, a u toku 15. nedelje, na kraju prvog trimestra, moguće je odrediti i pol deteta.\nTrudnoća po nedeljama uglavnom izgleda ovako, ako se za primer uzimaju zdrave osobe sa regularnim, zdravim trudnoćama. Naravno, ne moraju se kod svih javljati simptomi kao što je mučnina, povraćanje, pojačano čulo mirisa, ali su to uglavnom simptomi koji prate većinu trudnica u ovom periodu. Trudnoća po nedeljama obeležena je razvojem bebe, promenama u organizmu i izgledu žene, ali i određenim pravilima koja bi zarad zdravlja i mirne trudnoće trebalo poštovati, pa se uzbog toga uvek o svemu konsultujte sa izabranim lekarima koji o trudnoći brinu.


Sport – Strana 25 – RTV Brus\nDžudo klub Brus pred novim izazovima\nDžudo klub Brus sezonu takmičenja nastavlja u subotu 23.februara učešćem na Regonalnom šampionatu centralne Srbije-Seniori 2019 i Drugom turniru za mladje i starije poletarce. Oba takmičenja će biti održana u Hali sportova „Mika Antić“ u Nišu.\nDečja ski trka na Kopaoniku\nSkijališta Srbije organizuju dečiju ski trku 20. februara u 11 časova na stazi Karaman greben. Pravo da se takmiče imaju sva deca, uzrasta do 14 godina, a svoje učešće mogu da prijave putem sajta Skijališta Srbije, na prodajnom mestu u Upravnoj zgradi Skijališta Srbije i TSO Raška na Kopaoniku. Ovo\nNovi uspeh mladog bruskog skijaša\nMladi bruski skijaš Mihajlo Miljković, učenik prvog razreda OŠ „J.J.Zmaj“ član beogradskog SKI kluba nastavio je sezonu takmičenja proteklog vikenda. Mihajlo je u veoma jakoj konkurenciji na Little Fox Race takmičenju u Mariborskom Pohorju osvojio 5. mesto. Na takmičenju je učestvovalo oko 500 skijaša iz 12 zemalja. Posle ove trke\nBruski predškolci na skijanju\nNa inicijativu saveta roditelja PU Pahuljice iz Brusa od 18. februara za polaznike predškolskih grupa organizuje školicu skijanja. Na stazi hotela Junior u Brzeću po prisupačnim cenama škola će se realizovati svakog radnog dana. Predviđeno je da vaspitači i predškolci posle doručka, organizovanim prevozom odlaze u Brzeće. Povratak u Brus\nSa prvenstva centralne Srbije u džudou\nNa džudo turniru prvenstvo centralne Srbije za kadete i kadetkinje i mladje poletarce i poletarke, održanom proteklog vikenda u Nišu, Džudo klub Brus predstavačjale su tri takmičara. U konkurenciji 180 takmičara iz 26 klubova, Andrijana Marinković u svojoj kategoriji osvojila je prvo mesto. Pavle Kovačević i Jovan Virijević zauzeli su\nJoš jedno zlato za bruskog skijaša\nProteklog vikenda na Međunarondoj trci u veleslalomu voženoj u italijanskom skijalištu Tarvisio, mladi skijaš iz Brusa Mihajlo Miljković osvojio je zlatnu medalju. Skijanjem se bavi od treće godine, član je beogradskog ski kluba. U ovoj sezoni Mihajlo Miljković skijao je na 6 međunarodnih trka i na svakoj osvojio medalju: zlatnu\nPočinje 24. pohod na kopaoničkog vuka\nLovačko udruženje „Kopaonik“ Brus 9. februara organiizuje 24. Pohod na kopaoničkog vuka.\nEkipa “Osreci” pobednik Svetosavskog turnira u malom fudbalu\nPobednik tradicionalnog svetosavskog turnira u malom fudbalu je ekipa Osreci, koja je u finalu savladala MZ Igroš rezultatom 6:0. U borbi za treće mesto Voće produkt je savladao ekipu Laniteks rezultatom 4:1. Organizator je Ustanova za fizičku kulturu Sportski centar a generalni pokrovitelj turnira SO Brus.\nNovi uspeh Džudo kluba Brus\nNa džudo turniru KUP Mimoze 2019. održanom u Igalu, Džudo klub Brus predstavačjale su tri takmičarke. U konkurenciji 520 takmicara iz 36 klubova iz BIH, Bugarske, Srbije, Makedonije i Crne gore bruske takmicarke osvojile su zapažene rezltate Nevena Cikaric 2 mesto, Andjela Terzic i Andrijana Marinkovic 3 mesto.\nLovačko udruženje „Kopaonik“ Brus 9. februara organiizuje 24. Pohod na kopaoničkog vuka. Učesnici u pohodu na mogu biti članovi pomenutog bruskog udruženja ali i članovi drugih udruženja koji dobiju dozvolu-vaučer LU „Kopaonik” koju izdaje upravnik lovišta uz saglasnost predsednika Udruženja. Prošle godine u Pohodu na kopaoničkog vuka je učestvovalo je\nPrethodna strana 1 … 23 24 25 26 27 … 30 Sledeća strana


Konferencija e-Razvoj 2016 – Elektronsko poslovanje u oblaku | PoslovniSoftver.net\nKrajem marta (25.3.2016) održaće se šesta po redu konferencija Udruženja e-Razvoj pod nazivom “Elektronsko poslovanje u Cloud-u“. Na e-Razvoj konferenciji 2016 očekujem odlična predavanja i sveukupno odličnu atmosferu kao i svake godine.\nPredavanja koja su meni posebno interesantna, osim sopstvenog koje je u pripremi: “Poslovni softver u cloud-u na tržištu Srbije: stanje, trendovi, prednosti i mane” su:\nGS1 standardi – Unifikacija matičnih podataka za EDI\nMiroslav Ilić, GS1 Srbija, članica Udruženja e-Razvoj\nSmatram da su ova dva predavanja i oblasti koje pokrivaju ključna za dalji razvoj elektronskog poslovanja u Srbiji (a što da ne i u cloud-u). Naravno, i sva ostala predavanja su značajna, ali meni su teme od ranije poznate, a ovde očekuje da ću zaista dobiti nove informacije. Uostalom, agendu konferencije možete pogledati u nastavku.\nAgenda konferencije e-Razvoj 2016\nNa e-Razvoj konferenciji 2016 očekujem odlična predavanja i sveukupno odličnu atmosferu kao i do sada Click To Tweet\nU nastavku tekst najave konferencije e-Razvoj 2016 sa sajta konferencije:\n“U uslovima kada se razvijeni deo sveta bori da prevaziđe i poslednje izazove jedne od najvećih ekonomskih kriza sveta od 1930-te, a zemlje u razvoju i one u tranziciji da zadrže dinamiku i poziciju u globalnim svetskim tendencijama, informaciono komunikacione tehnologije više nego ikada ranije postaju fokusna tačka ekonomskog rasta nacionalnih ekonomija i konkurentnosti preduzeća u budućnosti.\nVreme će pokazati kojim putevima će se sve razvijati digitalne ekonomije, a mi ćemo na ovoj konferenciji ukazati na neke od mogućnosti današnje tehnologije kod primene elektronskog poslovanja u Cloud-u. Ono što proponenti CC očekuju jeste da će ovaj trend imati značajan uticaj i izvan IT sektora u granama kao što je proizvodnja, mediji, zdravstvo, obrazovanje, javni servisi. CC može promeniti i način na koji se IKT kao tehnologije opšte namene stavljaju u funkciju ukupnim društvenih i ekonomskih razvojnih ciljeva i upravo zato Udruženje e-Razvoj svojom konferencijom 2016. godine želi da ovoj tematici da na značaju i da je šire uvede u domaću stručnu i poslovnu javnost.”\nPrevious Post Delphi – 20 godina – nezavršeno putovanje Next Post Računovođa – kritičan faktor uspeha svake kompanije


Katar traži 4.000 medicinara - Počelo prijavljivanje u Srbiji - Edukaplus\nKatar traži 4.000 medicinara – Počelo prijavljivanje u Srbiji\nUdruženje „Sestrinstvo“ je tokom prethodnih nedelja imalo nekoliko sastanaka sa zaposlenima kompanije „Brightstar comp“. Ova kompanije posluje unutar „Posejdon grupe“ obezbeđujući zaposlenje radnika različitih zanimanja. Najčešće zemlje za koje se zaposleni regrutuju putem ove kompanije stacionirane su na Arabijskom poluostrvu – Kuvajt, Saudijska Arabija, Katar i Ujedinjeni Arapski Emirati.\nUsled nedostatka sestrinskog kadra koji je evidentan u celom svetu, zaposleni u „Brightstar“-u su odlučili da započnu regrutovanje medicinskih sestara sa teritorije Republike Srbije. Napravljena je saradnja sa najvećom medicinskom korporacijom „Hamad medical corp.“ sa sedištem u Kataru, objavljeno je na sajtu udruženja.\nTokom 2015. i 2016. godine u Kataru će biti izgrađene 3 nove bolnice, za zbrinjavanje žena i dece, ambulantne usluge i ustanovu za minimalnu invazivnu hirurgiju. Do kraja 2015. cilj je zapošljavanje blizu 4.000 medicinskih sestara.\nRadnicima je obezbeđen smeštaj, plaćen godišnji odmor (broj dana godišnjeg odmora zavisi od pozicije i obrazovanja i u rasponu je od 35-50 dana. Vikend koji je petak i subota je uključen u trajanje godišnjeg odmora), dodatno plaćanje za prekovremene sate koji iznosi +50% od dnevnice, nakon dve godine rada nude besplatno školovanje, starost medicinskih sestara ne predstavlja problem. Smenske medicinske sestre mogu da imaju do 50 godina starosti, a odgovorne sestre i preko 60 godine starosti, licenciranje i ostvarenje prava na licencu za rad u Kataru, obezbeđenje od profesionalne greške, besplatan prevoz do posla i nazad, radna nedelja iznosi 40 radnih sati.\nPoslodavci očekuju da se na konkurs jave fakultetski obrazovane medicinske sestre eventualno sa završenim strukovnim studijama (jer su njima obezbeđene pozicije rukovodećih sestara) sa najmanje 2 godine radnog iskustva sa solidnim znanjem engleskog jezika. Kompanija „Brightstar“ je obezbedila učenje engleskog jezika u trajanju od 10 nedelja. Cena ovog kursa je 125 evra i postoji mogućnost plaćanja u 2 rate.\nKatar je jedna od najbogatijih zemalja na svetu sa statistički najmanjom stopom kriminala. Katar ima populaciju od 2,4 miliona stanovnika pri čemu najveći broj čine stranci. Pored maternjeg arapskog jezika u širokoj primeni je engleski jezik.\nSvi zainteresovani mogu da se jave Udruženju „Sestrinstvo“.


Beograd, Pirej, Lođ i danski grad Gladsaks zajedno u projektu srećnih gradova - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Beograd, Pirej, Lođ i danski grad Gladsaks zajedno u projektu srećnih gradova\nBeograd, Pirej, Lođ i danski grad Gladsaks zajedno u projektu srećnih gradova\nSvet se menja, a evropski gradovi suočavaju se sa velikim izazovima urbanog razvoja, socijalnim, geopolitičkim, ekonomskim i klimatskim izazovima koji utiču na kvalitet našeg života.\n0Piše: Danas Online 08. novembra 2020. 00.08 Izmenjeno: 15.20\nPostalo je očigledno da urbanistička praksa koja se pretežno zasniva na investitorskim, komercijalnim interesima mora da se menja u pravcu održivijeg, inkluzivnijeg planiranja gradova koje će uzeti u obzir regeneraciju i rehabilitaciju prirodnih resursa i potrebe svih građana, pre svega lokalnih zajednica i osetljivih društvenih grupa.\nMikser je najavio početak četvorogodišnjeg međunarodnog projekta euPOLIS.\neuPOLIS će demonstrirati proces urbanog planiranja uz aktivno učešće građana i priemenu rešenja inspirisanih prirodom na konkretnim lokacijama u četiri Evropska grada “predvodnika”: Pireju, Beogradu, Lođu i Gladsaksu.\nBogota, Palermo, Limasol i Trebinje su gradovi “sledbenici” koji će učiti kroz iskustva predvodnika i replicirati euPolis metodologiju u svojim sredinama.\nCilj projekta je da redefiniše pojam savremenog evropskog grada ogleda se i u njegovom nazivu „euPOLIS“ da prefiks „eu“ na grčkom znači „dobro“, „srećno“ i sugeriše da evropske vrednosti treba da budu usmerene ka zajedničkom stvaranju boljih I srećnijih mesta za život svih građana.\nJedan od važnih ciljeva projekta jeste uključenje ovih različitih perspektiva u proces zajedničkog planiranja održivih rešenja i ostvarivanja prava građana na grad, na njegove javne prostore, prirodne i društvene resurse, te da izbalansira neuravnotežene odnose koji u savremenim gradovima izazivaju različite vrste socijalnih distorzija koje prouzrokuju stres, nezadovoljstvo i smanjuju kvalitet života građana, što direktno utiče na njihovo zdravlje i blagostanje.\nMikser je najavio početak četvorogodišnjeg međunarodnog projekta euPOLIS, podržanog programom Horizont 2020 Evropske unije, koji povezuje znanja i iskustva stručnjaka iz oblasti održivog razvoja i savremenih tehnologija iz 28 partnerskih organizacija iz celog sveta.\nBeograd, Mikser, srećni gradovi, UrbanizamBeograd\nKako izaći iz Dana mrmota u odlaganju električnog otpada?\n“Gradove građankama” za rodno odgovorno urbano planiranje


Izvor: Kurir, 02.Apr.2009, 09:37\nBEOGRAD - Skupština Vojvodine u jeku ekonomske krize izdvojila je 621 milion dinara za zaprašivanje komaraca u toku ove godine! Prema saznanjima Kurira, više od 6,5 miliona evra dobiće jedina velika firma za suzbijanje insekata "Ciklonizacija" iz Novog Sada, i to bez tendera! U izveštaju pokrajinskog Sekretarijata za zaštitu životne sredine piše da će ovoliki novac biti utrošen na zaprašivanje 218.000 hektara. Poređenja radi, u Beogradu se godišnje zapraši 275.000 hektara, što gradski budžet ukupno optereti za oko milion evra!\nPlate gradonačelnika u Srbiji veće od premijerove\nBEOGRAD, Mnogi gradonačelnici i predsjednici opština u Srbiji, uprkos poziva na štednju zbog ekonomske krize, i dalje imaju platu veću od ministara i premijera Srbije. Od premijera Srbije Mirka Cvetkovića, čija je plata 116.111 dinara (oko 1.200 evra), više zarađuju lokalni čelnici iz Novog...\n02.Apr.2009: Novi Sad


Bred Pit prvi muškarac u istoriji koji će biti zaštitno lice parfema Chanel No 5 - Tetka\nHome/Kafa sa tetkom/Bred Pit prvi muškarac u istoriji koji će biti zaštitno lice parfema Chanel No 5\nBred Pit prvi muškarac u istoriji koji će biti zaštitno lice parfema Chanel No 5\n10. okt 2012. Kafa sa tetkom Leave a comment 0 Views\nPo prvi put u istoriji, jedan muškarac će biti zaštitno lice najpoznatijeg parfema na svetu, ko drugi nego Bred Pit.\nNa YouTube su se pojavili kratki video spotovi u kojima Bred Pit postavlja pitanja – Kada, gde, da li ste srećni… Odgovori na ova pitanja biće objavljeni 15. oktobra.\nKako navode strani mediji, Bred Pit će za ovu kampanju biti plaćen 7 miliona dolara.\nKar Lagerfeld, glavni dizajner modne kuće Šanel potipisao je ugovor sa Bredom Pitom i tako će ovaj popularni glumac stati rame uz rame sa glumicama koje su takođe bile zaštitno lice ovog parfema.\nLagerfeld je smatrao da je krajnje vreme da zaštitno lice ovog parfema bude muškarac i izbor je pao na Breda jer pored sebe ima jednu od najlepših žena na svetu, i sam je veoma lep, talentovan je glumac i producent, bavi se humanitarnim radom i jedan je od muškaraca kome bi retko koja žena rekla – ne. Vreme je da unesemo neki nov duh u priču, rekao je Lagerfeld.\nNajprodavaniji parfem na svetu, Chanel No 5, napunio je prošle godine 90 godina, a postao je popularan onda kada je Merilin Monro na pitanje šta oblači za spavanje, odgovorila – Samo nekoliko kapi Chanel 5. Smatra se prvim modernsm mirisom a tokom rada na kreiranju ovog parfema Koko Šanel je izjavila da želi parfem koji će na ženi stajati kao haljina. Tokom stvaranja parfema korišćeno je više od 80 sastojaka a priča se da je broj pet dodat uz ime jer je bio srećan broj Koko Šanel. Po drugoj priči, brojem pet je bila obeležena kombinacija koju je Koko izabrala.\nTokom godina, birajući zaštitno lice za ovaj parfem, kuća Šanel je uvek vodila računa da to bude osoba koja poseduje jedinstvenu kombinaciju seksualne privlačnosti, sofisticiranosti i večne lepote. Do sada su to bile samo žene a sada je sve to Šanel pronašao u Bredu Pitu.\nZvanična promocija parfema počeće polovinom novembra.\nPrevious Slani štapići SA I ZA\nNext Jesenja čorba


Činjenicama do boljeg privatnog obezbeđenja – Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nSrbija 20 godina (1993-2013.) nije imala zakon o privatnom obezbeđenju koji bi na jedinstven način normativno uredio najvažnije oblasti ovog sektora – ko može osnovati i voditi firmu za privatno obezbeđenje, ko može raditi u njoj, koja ovlašćenja radnici obezbeđenja imaju i kada ih primenjuju, kakvu obuku oni prolaze, te da li i kada mogu nositi i koristiti oružje. To je za posledicu imalo da su privatne firme za obezbeđenje osnivali čak i kriminalci koji su ih koristili za reketiranje i druge nelegalne aktivnosti. U njima je radio neadekvatan kadar koji ili nije imao bilo kakvu obuku ili se radilo o obuci koju su prošli za vreme služenja vojnog roka i učešća u ratnim zbivanjima tokom 90-ih. Otud i ne čudi što deo radnika obezbeđenja olako primenjuje fizičku silu i oružje pri vršenju svoga posla.\nBCBPBeogradski centar za bezbednosnu politikuFTOMUPobezbedjenjePredrag PetrovićStrah od obezbedjenjaZakon o privatnom obezbeđenju


Makedonci bojkotovali govor svog predsednika u UN - Sputnjik Srbija\n21:29 27.09.2018 Preuzmite kraći link\nIvanov je u govoru u Njujorku kritikovao visoke zvaničnike SAD i EU zbog podrške predstojećem referendumu i ujedno pozvao svoje sunarodnike da ne izađu na glasanje u nedelju, prenosi RTS.\n„Otvoren poziv za bojkot referenduma i gruba zloupotreba govornice je istinski poziv na samoizolaciju, ali i krajnja neodgovornost prema sadašnjim i budućim generacijama. Ispraćajući u istoriju i njega i njegove stavove, nastavljamo da sa prijateljima iz EU, NATO-a i građanima gradimo zajedničku prosperitetnu budućnost“, napisao je Žernovski.\nIvanov je, govoreći pred delegatima u UN, ocenio da je izmena imena Makedonije „zamka“ i „grubo kršenje suvereniteta“.\nReferendum će biti održan u nedelju, 30. septembra, a građani Makedonije će odgovoriti na pitanje: „Da li ste za pridruživanje NATO-u i EU, uz prihvatanje sporazuma sa Grčkom?“\nreferendum, UN, Đorđe Ivanov, Makedonija


Na protestima 1. maja širom svijeta zatražena veća zaštita za radnike\nGrađani New Yorka obilježavaju Međunarodni dan rada na mitingu na Menhetnu, 1. maja 2021.\nRadnici i sindikalni lideri održali su poletne, i povremeno nasilne, prvomajske skupove i proteste, zahtijevajući veću zaštitu za radnike za vrijeme pandemije koja je izazvala ogromne potrese na tržištu rada.\nU zemljama u kojima se 1. maj slavi kao Međunarodni dan rada, godišnja proslava radničkih prava je dovela do prizora kakav se rijetko viđao za vrijeme pandemije - okupljene grupe građana su bile velike i tijesno zbijene a učesnici su marširali podignutih pesnica, rame u rame, iza svojih zastava i transparenata.\nU Turskoj i na Filipinima, policija je spriječila prvomajske proteste sprovodeći mjere zaštite od širenja virusa, a uhapšene su stotine ljudi. U Francuskoj, neki demonstranti sukobili su se sa specijalnom policijom.\nZa lidere sindikata, dan je bio test koliko su sposobni da mobilišu radnike u vrijeme teških ekonomskih poremećaja.\nU Francuskoj, hiljade ljudi su izašle na ulice sa zastavama sindikata i ponekad ulazili u okršaje sa policijom. Maske koje su mnogi nosili su bile podsjetnik koliko se život promijenio od posljednje tradicionalne proslave 1. maja - 2019, prije nego što je širenje koronavirusa uništilo živote i izvore prihoda i dovelo do erozije građanskih sloboda, uljučujući, često - i pravo na demonstracije.\nSpecijalna policija sukobila se sa nekim demonstrantima u Parizu i južnom gradu Lionu. U Parizu je uhapšeno 34 ljudi. Vlasti su takođe prijavile da je petoro ljudi uhapšeno a 27 policajaca povrijeđeno u Lionu. Međutim, većina od desetina marševa širom Francuske odigrala se bez incidenata.\nNeke demonstracije, ograničene zbog restrikcija uvedenih zbog pandemije, bile su demonstranti, ograničeni zbog restrikcija protiv virusa, bile su mnogo manje posjećene nego ranijih godina, prije pandemije.\nČlanovi ruske Komunističke partije i njen lider Genadi Zjuganov polažu cveće na Grob neznanog junaka u Moskvi, 1. maja 2021.\nU Rusiji, Komunistička partija okupila je samo nekoliko stotina ljudi na polaganju vijenaca u Moskvi. Drugu godinu za redom u Italiji, 1. maj je prošao bez uobičajenih velikih marševa i rok koncerata.\nMeđutim, u Francuskoj, Njemačkoj i drugim mjestima gdje su skupovi održani, radnici su izražavali zabrinutost zbog svojih poslova i zaštite. U Bosni i Hercegovini, rudar Turni Kadrić izjavio je da on i njegove kolege "jedva preživljavaju".\nU Indoneziji, najvećoj ekonomiji jugoistočne Azije, hiljade ljudi su izrazile gnjev zbog novog zakona o zapošljavaju za koji se kritičari boje da će smanjiti plaćanje otpremnine, smanjiti restrikcije za strane radnike i povećati izvoz radnih mjesta. Demonstranti u Džakarti su položili lažne grobove na ulicu kao simbol svog beznađa, a marševi su održani u oko 200 gradova.\nU Njemačkoj, gdje su i ranijih godina prvomajske demonstracije često postajale nasilne, vlasti su rasporedile hiljade policajaca i upozorile da će protesti biti zaustavljeni ako se ne poštuju antipandemijske mjere. Demonstranti u Berlinu tražili su smanjenje stanarina i veće zarade. Takođe su marširali desničari koji smatraju da koronavirus nije stvarna opasnost i protivnici restrikcija uvedenih zbog pandemije.\nU Brazilu, hiljade demonstranata koji podržavaju stavove predsjednika Žaira Bolsonara koji je protivnik antipandemijskih mjera, okupili su se na plaži Kopakabana u Rio de Žaneiru. Međutim, u Braziliji i drugim gradovima su održani protesti i zbog Bolsonarovog upravljanja zemljom u vrijeme pandemije. U Brazilu je potvrđeno više od 400.000 smrtnih slučajeva od COVID19, zbog čega je na drugom mjestu poslije Sjedinjenih Država.


Besplatna dva nova lijeka za oboljele od karcinoma – Haber.ba\nU saopštenju Fonda se navodi da su nove lijekove obezbijedili za svoje osiguranike, prvenstveno zahvaljujući tome što je u pregovorima sa dobavljačima lijekova Fond uspio izboriti niže cijene ovih lijekova u odnosu na neke druge, razvijenije zemlje, pišu “Nezavisne“.\n“Ova terapija koju će Fond da finansira spada u lijekove novije generacije, pa samim tim iziskuju i veće troškove, ali budući da su osiguranici koji boluju od malignih bolesti oslobođeni plaćanja participacije, Fond će i ove nove lijekove u potpunosti finansirati za osiguranike kojima su preporučeni. Napominjemo da su ovi lijekovi osiguranicima dostupni na osnovu preporuke ljekara specijalista iz određenih oblasti grane medicine”, kažu u Fondu.\n“O kakvim terapijama je riječ najbolje govori podatak da su naučnici koji su otkrili ove terapije dobili i Nobelovu nagradu iz oblasti medicine za ove lijekove”, navodi se u saopštenju Fonda.\n“Zato apelujemo da svi zajedno radimo na jačanju svijesti o važnosti uplate doprinosa za zdravstveno osiguranje od kojih se finansira zdravstveni sistem, te da nas podrže u borbi za dodatne izvore finansiranja od proizvoda koji su štetni po zdravlje, jer je to jedini garant dugoročne finansijske održivosti zdravstvenog sistema i postojećeg obima prava iz zdravstvenog osiguranja”, kažu u Fondu.\nTeme:Fond zdravstvenog osiguranja RS, izdvojeno, karcinom, lijekovi


BEOGRAD - Migrantska kriza, netolerancija, siromaštvo, teška ekonomska kriza i odliv mozgova su neki od glavnih izazova sa kojima se danas suočava region, očenili su učesnici Konferencije "Izazovi socijaldemokratije u regionu" koju su u Beogradu organizovale Demokratska stranka i Partija evropskih socijalista.\nOni smatraju da najbolje odgovore na te izazove mogu ponuditi stranke socijaldemokratske orijentacije.\nNa skupu kome su prisustvovali gosti iz 15 zemalja EU i Zapadnog Balkana, ocenjeno je da podizanje zidova ne sme biti evropski odgovor na migrantsku krizu i da je potrebna što brža integracija Zapadnog Balkana u EU.\nPredsednik Demokratske stranke Bojan Pajtić ocenio je da je ovo "najveći skup političkih organizacija u Srbiji proteklih 25 godina" dodajući da je Demokratska stranka jedina u Srbiji koja pripada jednoj od najvećih evropskih političkih porodica kao članica Partije evropskih socijalista.\n"Ovaj skup je izuzetno važan zato što predstavlja priliku da razgovaramo sa našim partnerima iz Evropske unije i sa Zapadnog Balkana o zajedničkim problemima poput nezaposlenosti, nejednakosti, odliva mozgova i nalazimo zajedničke odgovore na pitanja koja nas muče ali i na pitanja humanosti i solidarnosti usred izbegličke krize kakvu Evropa ne pamti u decenijama iza nas," rekao je Pajtić novinarima.\nPredsednik Partije evropskih socijalista Sergej Stanišev rekao je da je u Beograd došao sa tri jasne poruke građanima Srbije i drugih zemalja Zapadnog Balkana.\n"Prva je da porodica socijalista u Evropi jasno veruje i radi na tome da Zapadni Balkan bude u EU. Mi ćemo insistirati u evropskim institucijama, Komisiji i Evropskom savetu da se ode korak dalje, otvore poglavlja u pregovorima o pristupanju sa Srbijom i učini istinski napredak u pristupnom procesu zemalja Zapadnog Balkana."\nDrugo, izbeglička kriza, koja je tako dramatično pogodila Evropu, ali i znatno opteretila Srbiju i Makedoniju, Hrvatsku i Sloveniju i Zapadni Balkan generalno je naš zajednički problem i moramo da blisko sarađujemo i pomognemo zemljama Zapadnog Balkana konkretnim merama, dodao je Stanišev.\nNaravno uz to je potrebno pristupiti rešavanju uzroka koji su u korenu krize, dodao je on.\n"Prvo pomažući zemljama poput Turske, Libana i Jordana u kojima se nalazi većina izbeglica iz Sirije i drugo pružajući snažno političko vođstvo kako bi se politički stabilizovao region."\nTreće tu smo i da pokažemo solidarnost sa Demokratskom strankom i drugim partijama iz naše porodice u regionu, dodao je Stanišev.\nOn je rekao da ta porodica evropskjih socijalista ima političku volju da brani vrednosti koje su danas potrebne Evropi.\n"Zapitajte se da li ima dovoljno solidarnosti i slobode u vašoj zemlji i drugim zemljama Evrope, da li ima dovoljno socijalne pravde. Mislim da nema, zato moramo biti hrabri kako bi pristupili rešavanju ovih problema i stekli poverenje.\nOn je napomenuo da je stranka Evropskih socijalista druga po veličini politička porodica, koja ima vlade u Francuskoj, Italiji, Češkoj i očekuje da će uskoro i u Portugalu biti vlada socijalista, a veruje i da konzervativci neće pobediti ni u Španiji.\n"To će nam pružiti mogućnost da dublje promenimo Evropu. Zato su nam potrebne snažne partije sa kojima ćemo raditi i u regionu," zaključio je on.\nU konferenciji u hotelu Metropol učestvovali su bivši italijanski premijer Masimo Dalema, Knut Flekenštajn, potpredsednik grupe socijalista i demokrata u EP iz nemačke SPD, Radmila Šekerinska, potpredsednica makedonske SDSM, Ranko Krivokapic, predsednik crnogorske SDP, gosti iz Hrvatske, Francuske i drugih zemalja istaknuti funkcioneri i članovi Demokratske stranke.\n« Izveštaj o napretku Srbije biće objavljen u utorak Srpski vojnici na vojnoj vežbi u Nemačkoj »


Stejt department: SAD podržavaju Minske sporazume - 27.04.2021, Sputnik Srbija\nStejt department: SAD podržavaju Minske sporazume\nSjedinjene Američke Države podržavaju Minske sporazume kao osnovu za rešavanje situacije na istoku Ukrajine, saopštili su u Stejt departmentu za Sputnjik. 27.04.2021, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, sad, ukrajina\n07:22 27.04.2021 (Osveženo: 17:02 06.08.2021)\nSjedinjene Američke Države podržavaju Minske sporazume kao osnovu za rešavanje situacije na istoku Ukrajine, saopštili su u Stejt departmentu za Sputnjik.\n„Nastavićemo da koristimo svaku priliku za učešće Sjedinjenih Američkih Država u diplomatskim naporima za (rešavanje) sukoba između Ukrajine i Rusije“, dodao je predstavnik Stejt departmenta, pozivajući Rusiju da odustane od svog navodno „beskompromisnog“ stava.\nU Stejt departmentu takođe su izrazili podršku suverenitetu Ukrajine.\nRanije je ukrajinski lider Vladimir Zelenski u intervjuu za „Fajnenšel tajms“ predložio reviziju Minskih sporazuma i proširenje sastava učesnika u pregovorima u „normandijskom formatu“, tako da uključuje i Sjedinjene Američke Države.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov naglasio je da se Minski sporazumi ne mogu menjati i nazvao izjavu ukrajinskog lidera „još jednim alarmantnim signalom“.\nSituacija u Donbasu pogoršala se u februaru ove godine: izvršen je pokušaj ubistva komandanta bataljona Narodne milicije DNR, ukrajinske snage pucale su iz minobacača na selo Gorlovka i predgrađe Donjecka, a borbe su se pojačale. Samoproglašene republike smatraju da Kijev priprema veliku ofanzivu, dovlačeći nove trupe na kontakt liniju. U martu je vrhovni komandant Oružanih snaga Ukrajine Ruslan Homčak nazvao ovaj scenario mogućim.


Na završnoj konferenciji projekata o pravima zaposlenih „Pravo u službi sindikata“, Zoran Marković, predsednik Samostalnog sindikata metalaca Srbije, ocenio je da je Zakon o radu daje samo osnov. Mali deo prava Zakon daje zaposlenima, a sva ostala su predata poslodavcima, rekao je, kako prenosi Politika, Marković.\n„Pokušavamo da putem kolektivnih ugovora obezbedimo prava naših zaposlenih i naših članova sindikata kako bi ona bila veća nego što su data Zakonom o radu“, kaže.\n„U realnom sektoru, gde mi radimo, vrlo je teško naterati poslodavca da prihvati veća prava zaposlenih“, kaže Marković. Kao primere navodi veći godišnji odmor od zakonskog minimuma od 20 dana, ili veći regres i topli obrok – (oni mogu da budu po jedan dinar).\n„Zato i mali broj zaposlenih u Srbiji dobija 13 platu. Po našim procenama, tu privilegiju je do sada imalo oko jedan odsto zaposlenih ili blizu 45.000 radnika“, kaže Ranka Savić.\n„Mali broj radnika u Srbiji ima 13. platu, a mnogo je više zaposlenih koji nikako da dočekaju i redovnu zaradu. Ima bar 200.000 radnika kojima i dalje plata kasni i ne primaju je redovno, pa je za njih priča o bonusima u javnim preduzećima neprihvatljiva. Zato se ti podaci i ne saopštavaju“, navode u sindikatima javnih preduzeća.\n„Zadatak našeg sindikata je da se kroz te promene, koje bi trebalo da idu kroz pristupanje EU, potrudimo da objasnimo da su prava radnika na prvom mestu. Svaka čast poslodavcima, ali radnici su tu da stvore nešto.“\n„Neverovatna stvar je da profiti rastu 100-150 posto, a zarade tri-četri posto. Znači da tu nije nešto u redu i da treba da se izbalansira u narednom periodu“, kaže.\n„Zato imamo nameru da pokrenemo inicijativu da se ta isplata ne oporezuje, kao što je to slučaj u Evropskoj uniji. Primera radi, 55 odsto nemačkih poslodavaca isplaćuje takozvane božićnjice. Kod nas zbog tih visokih nameta i strane kompanije, koje imaju u matičnim zemljama tu praksu, od nje odustaju jer bi za nju trebalo da izdvoje 64 odsto za državu“, kaže Ranka Savić.


Održana tribina „Ante Godina – teror ustaške emigracije pre Drugog svetskog rata“ - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nOdržana tribina „Ante Godina – teror ustaške emigracije pre Drugog svetskog rata“\nTribina „Ante Godina – teror ustaške emigracije pre Drugog svetskog rata“ održana je u petak 31. januara u klubu „Tribina mladih“ Kulturnog centra Novog Sada. Autor i predavač bio je msr Ognjen Karanović, istoričar.\nKaranović je podsetio da je proteklih meseci poraslo interesovanje najširih slojeva javnosti za pojedine ličnosti iz ustaško-emigracionog pokreta. Nažalost, rekao je u nastavku Karanović, u pojedinim medijima oni su prikazani kao svojevrsni junaci, doduše negativni, ali ipak, bez potrebnog kritičkog otklona prema njihovoj istorijskoj ulozi.\nReč je o Anti Godini i njegovoj supruzi Stani koji su bili visoki funkcioneri ustaškog pokreta, posebno u periodu Drugog svetskog rata, a pre toga i aktivisti ustaškog pokreta u emigraciji. Na prostorima NDH, ustaške nacističko-fašističke tvorevine u Drugom svetskom ratu, vladalo je nezapamćeno kolektivno ludilo koje je rezultiralo strahovitim genocidom nad srpskim, jevrejskim, romskim narodom i svima koji se nisu slagali sa tom ideologijom.\nUstaški pokret nastao je iz krila Hrvatske stranke prava krajem 20-ih godina. To krilo HSP baštinilo je ideologiju Ante Starčevića koga današnja Hrvatska priznaje za oca svoje domovine. Početkom 1934. godine u okolini Skoplja radila je prava mala fabrika koja je prerađivala sirovi opijum koji je stizao preko tajnog prelaza na grčko-jugoslovenskoj granici. Iz Skoplja je prečišćeni morfijum prebacivan dalje, ka lukama na Jadranu, u ogromnim količinama, koje su bile basnoslovne vrednosti. Nabrajajući imena vođa švercerskog klana, spomenut je i Ante Godina, neposredni Pavelićev saradnik.\nZa Godinu se znalo da je rođen 1899. godine u Istri, da mu je otac bio Slovenac, a majka Hrvatica, te da je 1912. otišao u Ameriku gde je počeo saradnju sa ustašama. U Italiju je stigao 1931. godine i vrlo brzo postao ustaški funkcioner u logorima.\nNa saslušanju uhapšenog vlasnika fabrike za preradu sirovog opijuma u Skoplju izvučeno je njegovo priznanje da ta ogromna količina morfijuma zapravo odlazi u Čikago. Morfijum je prihvatan na dva punkta blizu jugoslovenske granice u Italiji, a šef tih „račvi“ bio je Godina, koji je vremenom postao treći čovek Glavnog ustaškog stana, odmah posle Pavelića i Eugena Dida Kvaternika.\nGodina, delegat ganga Al Kaponea, bio je poslat iz Amerike u Evropu da drži krijumčarski kanal preko Kraljevine Jugoslavije. Kapone i Godina bili su vrlo bliski, jer su im majke bile iz Rijeke i to je Godinu preporučilo da bude u najužem krugu telohranitelja Bigboja.\nPre hapšenja u oktobru 1931. Kapone shvata da se bliži kraj zabrane slobodne prodaje alkoholnih pića i čitavu svoju gangstersku organizaciju orijentiše na kocku, prostituciju i drogu. Zato šalje nekoliko poverenika svoga ganga u Evropu i Aziju. Šef skopskog punkta šverca droge, posle obećanja da će biti zaštićen od osvete čikaškog podzemlja, odaje jugoslovenskom obaveštajcu šifru za susret sa Godinom.\nGodina je bio lojalan saradnik, obaveštavao je o gotovo svim planiranim akcijama protiv Jugoslavije. Sredinom septembra 1934. javio je i da se sprema atentat na kralja Aleksandra. Na sam dan atentata u Marselju, odnosno osam sati pre ubistva Aleksandra Karađorđevića, uputio je načelniku Milićeviću u Pariz otvoreni telegram sa imenima atentatora. U Pavelićevoj državi Ante Godina je postao šef tajne policije i brinuo o bezbednosti svog poglavnika.\nO njegovoj sudbini posle rata postoje dve verzije: prva – da je završio u Argentini, gde je radio za policiju u Buenos Ajresu, i druga, da se sklonio kod svog gangsterskog prijatelja u Čikagu. Smatra se da je ova druga verovatnija.