Vladica i Vidojko overili vek fudbala - jugsport.net\nPirot. Neposedno po zavreštku svečane Akademije u čast sto godina fudbalske igre u Pirotu moji sagovornici su ljudi koji su na čelu Pirotskog fudbalskog saveza i Gradskog fudbalksog saveza . Prilala im je ta čast da kao predsdnici ova dva saveza stave tačku na sto godine postojanja fudbala i da nastave sa još boljim radom kako bi fudbal u ovom delu Srbie podigli na još veći nivo. Grad Pirot to zaslužuje i može s obzirom da ima na čelu ljude koji su kadri da to urade.\nOvog puta prednost smo dali predsedniku Pirotkog fudubskog saveza i zamenku gradonačenika Pirota Vidojku Panajotović koji je vidno raspožen što mu je pripala ta čast na početku rekao: Sama ova organizacij pripala je Gradskom fudbalskom savezu Pirota tako da mi je drago što sam deo te priče. I sam sam nekada bio fudbaler ove sredine. Recimo 1988 godine mi je pripala čast da budem izabran za najboljeg fudblera grada Pirota. Tako da me je ova manifestacija podsetila na ona lepa vremena kad je zasita bilo lepo. U to vreme svaki igrač je bio poštovan imao je zaposlenje. Igrali su iz ljubavi prema sportu, prema fudbalu. Sad se sve to promenilo ali mi moramo da se prilagođavamu u vremenu u kojem živimo. Tako da je Pirot uvek bio i ostaće fudbalski grad.\nNa pitanje dali očekuje bolje dane Pirotkog fudbala Panajotović sa zadovoljstvom i dozom optimizma nastavio rečima:\nKako da ne očekujem itekako. Radnički je u samom vrhu Prve ligeSrbije, naša pet zonaša su u samom vrhu tabele Zona –istok.Što moramo da priznamo da to niko nije očekivao. I ako ostane ovako kako treba trebalo bi da iduće godine imamo čak šest klubova u Zona-istok, što mi je posebno draga. Jer to je pokazatelj da se ovde u sport dosta ulaže za nejgov napredak i razvoj. Koristim priliku dase zahvalim rukovodstvu grada Pirota, gdesam i ja sam zamenik gradonačelnika grada Pirota. Jer verovatno da mi ne pomažemo pre svega u finansiskom smislu mnogi klubovi bi se u gradu ugasili. To nebi bilo dobro za fudbalski sport, za mlade ljude, jer nama je cilj da se što više mladih bave spotom, normalno i fudbalom pre svega jer radimo u njemu. Da samim tim imamo što više mladih i sposobnih ljudi u našem društvu.\nNa kraju jedno pomalo delikatno pitanje predsedniku Vidojku Panalotoviću šta je teže biti političar ili sportski radnik odgovor je sledio: U ovo vreme jedno bez drugo nemože i oba poziva su teška. Nažalost takva su sada vremena došla. Nekada je naša privreda u gradu bil vrlo jaka , gde se je u sportu ulagalo mnogo novaca, međutim da mi sad iz gradske kase ne pomažemo fubalski sport verovatno ga nebi ni bilo. Mi imamo to zadovoljstvo da volimo sport, ja sam bio dugodišnji fudbler pa fudbalski sudija, pa sad evo i predsenik Oružnog fudbalkog saveza, bio sam i predsednik Sudiske organizacije. Čovek koji voli sport posebno fudbal. Tako da smo uspeli da stvorimo nešto evo već 17 godina smo u vlasti. Pomažemo fudbalske klubove i sudisku organizaciju, kupujemo opremu, sređujemo stadione, radićemo to i dalje za dobrobit fudbala i svih mlaidh ljudi u Pirotu.\nIzmeđu razodora sa dva predsednika koji su poslednjih godina dali ton razoja fudbala dali smo reč gostu na ovoj svečanoj Akademiji Generalnom sekerataru Fudbalskog saveze regiona istočne Srbije gde se kao član nalazi i grad Pirot. Uvek spreman za razovor čovek koji svoj deo posla ovalja krajnje odgovorno i moglo bi se reći da je uz predsednika Novicu Tončeva stožar ovog dela fudbalskog regina Srbije. Naravno reč je o Ivanu- Hadzi Đorđeviću koji je sa zadovoljstvom istakao:\nBilo mi je zadovljstvo biti prisutan obeležavanju jedne ovakve manifestacije kao što je sto godina fudbala u Pirotu. Preneo sam utiske lično moje i preneo pozdarve predsednika FS-Ris-a Novice Tončeva koji je bio sprečen da bude prisutan kao i od celog rukovodstva ovog saveza. Značajan razoj fudbala u Pirotu dali su sami igrači, ali i rukovostvo saveza grada Pirota. Fudbalski savez grada Pirota i Fudbalski savez Pirotskog okruga su značajni faktori u FS-RIS-a, jer upravo njihovi čelnici zauzimaju značana mesta u FS-Ris-u, kao i u FSS , tako će i biti i dalje jer su oni naši sportski prijatelji. Na kraju cela ova minfestacija je bila veličanstvena . Sa moje starne iskrene čestitke i rukovodstva FS-RIS- i želim im dalje uspešan nastvak u radu. Kao što sam i rekao na zvaničnom obraćanju da ponovim na kraju Pirot je fudbalski grad bio i ostaće jer su za to garant ljudi koja trenutno vode fudbal i ovom gradu.\nNa kraju tao kako i biva reč smo dali onom ko je bio domaćin i čovek oko koga se je sve dešavlo oko pripreme za ovu manifestaciju koje je proteka izvanredno zahvaljujući njegovom entuzijazmu i radu u fudbalu gde jednostavno ulaže samog sebe. Naravno to je Vladica Tošić koji je nastavio samo lepu priču predhodnih sagorornika rečima: Bilo mi je čast i zadovoljstvo biti na čelu rukovodtsva grdskog fudbalkog saveza Pirota u godini jubileja kada obeležavamo sto godine fudbala . Prive zvanične utakmice odigrane su 1919 godine u dvorištu Pirotske Gimnazije , kad je prvi put doneta prava fudbalska lopta u Pirotu. Tako je fudbal počeo da pravi prve fudbalske korake u Pirotskom kraju.\nOba saveza i Gradski fudbalski savez i Fudbslkki savez Pirotkog okruka krenuli smo sa održavanjem niz aktivnosti vezane za ovaj jubilej. Otkrili smo spomen tablu gde su imena ljudi koji su utkali Pirtoski fudbalski ćilim . Tabla je postaveljena na zgradi Pirostke Gimnazije gde je upravo odigrana prva fudbalaka utakmica. , Gostovali smo na televiziji, održali Konferenciju za medije. Na kraju sve je to krunisalo lepom i veličanstvenom Akademiji gdesmo imali prilike da ugostimo sve sportske prijatelje bivše fudbalere, sportske radnike i ljude iz rukovodstva FS-RIS-a, predstavnike medija gde ste i Vi bili naš dragi gost. Posebno mi je drago što su naši gosti večeras bili i učenici Pirotske Gimanzije da podelimo zajedno tu emociju koju nosimo svi koji se bavimo fudbalom. Jer fudbale je pre svega za nas velika ljubav . tako se i zove svečana Akademija . Tako smo jedini Fudblski savez koji je na ovakav način obeležio jedan ovako dug i lep jubilej.\nNa pitanje dali kao predsednik gradskog saveza Pirota očekuje još bolje dane za fudbal kod nas, narvno i u gradu Pirotu čiji je predsednik odgovorio je rečima:\nNaravno da očekujem jer lokalna samouprava grada Pirota ulaže velika sredstva u rad fudbalskih klubova, svi zajedno se trudimo da domaćinski trošimo ta sredstva koja se odvajaju za fudbal. To je pokzatelj da Gradski savez iz godinu u godnu sve bolje i bolje posluje i postiže dobre rezulate. Radimo na razvoj bazičnog fudbala, podelili smo sportsku opremu klubovima. Imamo preko deset hiljada registovanih igrača, sudija,trenera, među njma i ženksi fudbalski klub Jedinstvo. Treba se boriti to fudbal zaslužuje da nebi došlo do krize u fudbalu jer su takva vremena. Upravo mi koji živimo za fudbal i sa fudbalom on je za nas najlepša sporedna stvar na svetu.\nJer da nije bilo fudbalskih entuzijasta fudbal u mnogo teža vremena nebi opstao na ovim prostorima. Preneli su nama mlađim generacijama da radimo i brinemo o fudbalu, jer upravo i sama Akadeimija je to pokazala daje tako. Da je Pirot bio i ostaće fudbalski grad bile su završne reči predhodnih mojih dva sagovornika, pa i samog predsednika Gradskog fudbalskog saveza Pirota Vladice Tošića.


Limun uništava ćelije raka!\nVeć vekovima je poznato da je južno voće jedan od najvažnijih saveznika našeg zdravlja, a sada naučnici trde da čak i najteže bolesti mogu da se spreče uz malu pomoć moćnih kiselih plodova\nOvo bi mogao da bude vaš najveći saveznik u borbi protiv raka\nKažu da ova superhrana može da se bori čak i protiv karcinoma!\nSnimak koji je "objavio rat" raku\nSaradnja Harvardskog, Edinburškog i univerziteta Džon Hopkins rezultirala je kompjuterskom simulacijom razvitka ćelija raka, koja će medicini pomoći da bolje razume i lakše pronađe način za...\nNaučnici otkrili proteine koji mogu da "obuzdaju" rak\nIzraelski naučnici otkrili su dva proteina za koje tvrde da mogu da obuzdaju rak i da kontrolišu rast i razvoj ćelija!\nRusi pronašli lek protiv raka kože\nUbijanje ćelija putem starenja leči rak?\nUmesto da se ćelije raka ubijaju toksičnim lekovima, naučnici su otkrili novi, molekularni način kojim se one primoravaju na starenje i odumiranje.


Cesid konačno: Boris Tadić 47,0, Tomislav Nikolić 49,8\nNa osnovu prebrojanih glasova sa svih biračkih mesta Tomislav Nikolić pobedio je s osvojenih 49,8 odsto glasova, dok je Boris Tadić dobio 47,0 odsto. Nikolić je pobedio u Beogradu sa 48,9 prema Tadićevih 47,4 procenata.\nOd danas novi brojevi telefona hitnih službi\nBEOGRAD - Hitne službe u Srbiji - vatrogasci, policija i hitna pomoć, od ponedeljka 21. maja imaćenove brojeve telefona, pa će ispred već poznatih pozivnih brojeva 92, 93 i 94 biti dodata jedinica.\nBEOGRAD - Predsednik Nove Srbije i nekadašnji ministar za kapitalne investicije Velimir Ilić svedočio je pred Specijalnim sudom u Beogradu na suđenju grupi optuženih za organizovani kriminal i korupciju u privredi, poznatoj kao "stečajna mafija", koja je pohapšena u aprilu 2006.\nVojnik se digao u vazduh, pobio stotinu drugova\nSANA - Najmanje 100 ljudi je poginulo u Sani u samoubilačkom napadu vojnika koji je aktivirao eksploziv među svojim kolegama dok su se pripremali za paradu, rekli su vojni izvori.\nU sredu dodela nagrade Beogradski pobednik\nBEOGRAD - Privredna komora Beograda u sredu 23. maja tradicinalno će dodelitu nagardu "Beogradski pobednik" koja se kompanijama i pojedincima koji su ostvarili značajne rezultate u privređivanju, razvoju i doprinosu uspešnosti privrede, najavila je komora.\nOtrovano šest orlova belorepana kod Vajske\nBEOGRAD - Šest orlova belorepana (Haliaeetus albicilla) otrovano je u ataru mesta Vajska u opštini Bač, saopštio je pokrajinski sekretarijat za zaštitu životne sredine i održivi razvoj.\nMiha pozvao četvoricu novajlija\nSTARA PAZOVA - Novi selektor fudbalske reprezentacije Srbije Siniša Mihajlović saopštio je danas spisak reprezentativaca na kome se nalaze četiri debitanta.\nSvetska štampa: Srbija preživela politički zemljotres\nUspešna poseta Beogradu čikaških učenika\nNikola Stevanović odbranio titulu\nI Đenova želi Nemanju Tomića\nAna napredovala za dva mesta\nKolaković: Igrači s klupe imaju sjajnu energiju\nČavić i Lenđer u finalu 50 metara delfin\nNadal preoteo Rim od Đokovića


Postignut dogovor o osnivanju Fonda za zapadni Balkan - Ekonomske Vesti\nPostignut dogovor o osnivanju Fonda za zapadni Balkan\n13. nov. 2015 Andrija Matić 0 Comments Balkan, Fond za zapadni Balkan, Jadranka Joksimović, Višegradska četvorka\nMinistar bez portfelja u Vladi Republike Srbije zadužen za evropske integracije Jadranka Joksimović izjavila je danas da je na sastanku Višegradske grupe i zemalja zapadnog Balkana u Pragu postignut dogovor o osnivanju Fonda za zapadni Balkan.\nJoksimović je istakla da je tokom dvodnevnog skupa bilo reči o svim najvažnijim temama – od daljeg proširenja EU, preko regionalne saradnje i migrantske krize, do izveštaja Evropske komisije (EK) o napretku zemalja kandidata i potencijalnih kandidata.\nMinistar je navela da bi Fond za zapadni Balkan trebalo da predstavlja dodatni okvir za civilna društva i građane, koji se često pitaju zašto je uopšte važno da se ide u Evropsku uniju.\nCilj ovog fonda, kako je objasnila, jeste da se unapredi kvalitet života stanovništva zapadnog Balkana i podstaknu evropske integracije kroz finansiranje projekata civilnog društva i pojedinaca u oblastima kulturne saradnje, razmene mladih, nauke, obrazovanja i održivog razvoja.\nPrema njenim rečima, Vlada Srbije je, uz Sporazum o osnivanju Fonda, priložila i tekst Deklaracije o statusnoj neutralnosti Kosova.\nJoksimović je istakla da je važno i to što su zemlje Višegradske grupe prepoznale potrebu da se proširenje vrati u fokus interesovanja EU i da taj proces ne bude zaboravljen zbog brojnih izazova koje ima sama Unija.\n← NBS: Devizne rezerve 10,6 milijardi evra\nIntenziviranje radova na izgradnji akumulacije „Arilje” →\n17. dec. 2014 Andrija Matić Komentari su isključeni na Malus: Srbija i Mađarska će se odupreti Briselu


Laplje Selo: Novogodišnji pokloni od Delija za učenike | KoSSev\nSreda 13. januar 2016, 14:44\nDesetu godinu zaredom, uoči pravoslavne Nove godine, Fondacija Delije organizuje humanitarnu akciju za srpsku decu na Kosovu. Danas su u osnovnoj školi "Miladin Mitić" u Lapljem Selu podelili 140 novogodišnjih poklona za učenike predškolskog uzrasta i nižih razreda.\nJedan od navijača Crvene Zvezde iz Beograda, Nikola Stefanović, kaže da je Delijama zadovoljstvo da dođu na Kosovo i podele novogidšnje pakitće deci koja tu žive.\n"Ova deca ovde su zalog opstanka na Kosovu. Svake godine dolazimo, ove godine je to Laplje Selo, prošle godine je to bilo Prilužje. Činimo sve što je u našoj moći da pomognemo ljudima ovde. Za mene je to nešto najsvetije. Ovo je naše, odavde potičemo, odavde su nam koreni. Svaki dolazak na Kosovo je nešto posebno. Manastiri, pa i ovako kada je neka situacija sa decom nama je srce bude puno."\nOvo je samo jedna u nizu akcija navijača Crvene zvezde iz Beograda i sa Kosova i Metohije. Osim pomoći za decu, Delije organizuju humanitarne akcije i za srpske svetinje, za narod u Metohiji, zdravstvene ustanove na centralnom i severnom Kosovu.\n"Mi smo došli na ideju još pre četiri ili pet godina da sprovedemo ovu akciju južno od Ibra. Hteli smo da to bude u Gračnici jer se sve ranije dešavalo u Zvečanu i Kosovskoj MItrovici. Svaki put kada je neka podrška potrebna od humanitarnih akcija do ljudstva, oni (Delije) su tu za nas," kaže vođa Delija iz Gračanice Miroslav Ilić.\nU podeli novogišnjih poklona mališanima pridružili su se i članovi hip hop grupe THC-la familija koji večeras nastupaju na koncetu u Gračanici.\n"Ovo danas je poseban povod, da smo zajedno sa našom braćom iz Fondacije Delije podelili paketiće koje su oni organizovali, a večeras smo tu da se veselimo i da proslavimo pravoslavnu Novu godinu. To su naša braća, to su naši ljudi. Više puta smo rekli da je dolazak ovde za nas prirodna stvar i te veze između nas su jake," kaže član ove grupe Borko Vujačić.\nPre Lapljeg Sela, Delije su posetile manastir Visoki Dečani gde su prisustvovali jutarnjom službi.


Očekuju podršku poslanika koji ne žele da ugroze javne finansije | MINA\nNaslovnicaGlavna vijestOčekuju podršku poslanika koji ne žele da ugroze javne finansije\nOčekuju podršku poslanika koji ne žele da ugroze javne finansije\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Predlog izmjena i dopuna Zakona o akcizama ima velike prednosti i očekuje se podrška svih poslanika koji, uz povećanje plata i standarda građana, ne žele da ugroze javne finansije, saopštio je državni sekretar u Ministarstvu finansija, Branko Krvavac.\n„Kod akcizne politike smo vodili računa i predložili promjene samo za dio proizvoda koji mogu negativno da utiču na zdravlje građana, a novac od toga se usmjerava na zdravstvo“, naveo je Krvavac na svom Twitter nalogu.\nOn je objasnio da se ne ide na usklađivanje sa Direktivom EU odjednom, već do 2024. godine.\n„Ne može se porediti ovaj plan sa greškama iz prošlosti. Imaćemo predvidivu prosječnu ponderisanu cijenu, što je bio zahtjev uvoznika i distributera duvanskih proizvoda“, rekao je Krvavac.\nOn je dodao da Crna Gora nema akcize na duvan za žvakanje i da treba da se uvedu.\n„Omogućavamo da Vlada smanji akcizu na gorivo do 15 odsto u slučaju naglog skoka cijena na međunarodnom tržištu, a ubacujemo i povraćaj dijela plaćene akcize na gorivo za vanredni prevoz“, kazao je Krvavac.\nOn je podsjetio da akciza na mirna vina ostaje nula EUR, dok bi za ostala akoholna pića povećanje bilo pet centi po litru.\n„Ne možemo pričati o drastičnom skoku“, naveo je Krvavac na Twitteru.\nOn je kazao da se uvodi akciza na alkoholna pića koja je nijesu imala, kao i na proizvode od plastike za jednokratnu upotebu, u cilju zaštite životne sredine.


Ubijena 24 turska vojnika, Erdogan otkazao posetu Srbiji\nTurski komandosi su rano jutros upali u severni Irak kako bi se tamo obračunali sa kurdskim pobunjenicima, dok su premijer Tajip Erdogan i ministar spoljnih poslova Ahmet Davutoglu otkazali posete Kazahstanu odnosno Srbiji, javile su agencije.\nKurdski gerilci su prošle noći ubili 24 turska vojnika u jugoistočnoj Anadoliji, dok je 18 ranjeno.\nOvo je bio jedan od najkrvavijih napada pripadnika zabranjene Radničke partije Kurdistana (PKK), koja se godinama bori za autonomiju svoga naroda, dok je u Ankari optužuju za terorizam i separatizam. U poslednja dva meseca ubijeno je više od sto vojnika i civila.\nPrema privim izveštajima agencija, u severni Irak, gde kurdski gerilci imaju svoje baze, jutros su upali turski komandosi. Druge pojedinosti se zasad ne iznose, sem da su ušli nekoliko kilometara u susednu zemlju, mada bi to mogao da bude uvod u masovnu vojnu intervenciju pešadije, koja je već danima u stanju pripravnosti.


EESTEC Beograd kroz deceniju - Beograd, 19 - 21. novembar 2010. godine - Gradjevinarstvo.rs\n08.11.2010. | Gradjevinarstvo.rs\nUdruženje studenata elektrotehnike Evrope lokalni komitet Beograd (EESTEC – Electrical Engineering STudents’ European assoCiation) u periodu od 19. do 21. novembra ove godine obeležiće jubilarnih deset godina svog postojanja.\nU Svečanoj sali Građevinskog fakulteta 20. novembra, sa početkom u 12h, održaće se svečanost sa ciljem da na jednom mestu okupi veliki broj stranih i domaćíh studenata, predstаvnika kompаnijа, univerzitetа, ministаrstаvа i privrede i predstavi im razvoj Udruženja u proteklih 10 godina.\n„EESTEC Beograd kroz deceniju“ je trodnevni događaj koji će okupiti više od 200 mlаdih liderа, studenаtа elektrotehnike iz Srbije i drugih evropskih univerziteta. Centralni deo događaja predstavlja ceremonija u Svečаnoj sаli Grаđevinskog fаkultetа na kojoj se očekuje veliki broj prisutnih – predstаvnikа kompаnijа, univerzitetа, medijа, državnih institucija.\nOčekuje se i preko 150 studenata elektrotehnike i računarstva iz cele Evrope koji će doći da obeleže desetogodišnjicu postojanja EESTEC lokalnog komiteta Beograd. Prisutnima će se obratiti prof. dr Branko Kovačević, rektor Univerzitetа u Beogrаdu, Denis Rudonja, predsednik internаcionаlnog Uprаvnog odborа Udruženjа, kаo i Milena Nikolić, predsednica lokаlnog komitetа Beogrаd. Prezentovaće se razvojni put Udruženja, uspeh realizovanih projekata i partneri, a razmatraće se i uticaj EESTEC-a na lokalnu zajednicu i društvo u celini.\nDogađajima ovog tipa podstiče se učešće mladih inženjera na međunarodnim skupovima, kao i povezivanje sa studentima drugih zemalja kroz upoznavanje evropskih vrednosti i društvenih uređenja. Istovremeno, promovišu se vrednosti volonterskog rаdа u studentskim orgаnizаcijаmа i ističe se njegova vаžnost u rаzvoju društvа, kаo i ličnih osobinа sаmih volonterа.\nUdruženje studenata elektrotehnike Evrope, EESTEC (Istek) osnovano je 1986. godine u Ajndhovenu sa osnovnim ciljem da unapredi međunarodnu saradnju studenata, kao i da studentima elektrotehnike Evrope omogući saradnju sa privredom, učešće na takmičenjima, stručne prakse i ostale vidove stručnog usavršavanja. Po svojoj prirodi, EESTEC je apolitična, nezavisna, neprofitna studentska organizacija koja okuplja studente organizovane u 49 lokalnih komiteta iz 25 evropskih zemalja.\nEESTEC Lokalni komitet Beograd je punopravni član udruženja od 2000. godine i trenutno je jedan od najorganizovanijih i najbrojnijih lokalnih komiteta u Evropi. Tokom deset godina postojanja lokalni komitet Beograd razvio je i unapredio saradnju studenata elektrotehnike sa kolegama iz Evrope na više od 20 organizovanih međunarodnih seminara i radionica.\nViše od 700 studenata Elektrotehničkog fakulteta Univerziteta u Beogradu posetilo je mnoge gradove Evrope učestvujući u stručnim radionicama i razmenama, a približno isti broj stranih studenata imao je priliku da poseti Beograd i upozna se sa našom istorijom, tradicijom i kulturom.\nZnačaj ovog projekta prepoznat je od strane Univerziteta u Beogradu i Elektrotehničkog fakulteta.\nViše informacija možete pronaći na sajtu Udruženja http://eestec.etf.rs.\nElektrooprema Osvetljenje Liftovi, eskalatori Sistemi grejanja, ventilacije i klimatizacije


Microsoft želi da otme Discord gejmerima - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nPrema Bloomberg publikaciji, direktor Xbox ogranka, Fil Spenser, izjavio je kako se trenutno nalazi u pregovorima sa Discord platforom vezano za njenu potencijalnu kupovinu.\nIzvori su nešto ranije najavili da Discord razmatra prodaju vrednu nešto više od deset milijardi dolara, nakon što nekoliko potencijalnih kupaca nije uspelo da ispuni očekivanja, kao i to da je jedna strana potpisala svoju klauzulu ugovora, što samo sugeriše da je njegovo zaključenje veoma blizu. Međutim, prema svemu sudeći, konačana kupovina i dalje nije potpuno sigurna, jer informacije sa druge strane dodatno ističu da kompanija Discord najverovatnije želi javni izlazak na tržište u potrazi za svojim kupcima.\nBloomberg je predstavio Epic Games i Amazon kao kompanije koje su takođe bile u pregovorima sa Discord platformom u prošlosti.\nOva gejming platforma poseduje oko 140 miliona mesečnih korisnika i stvorila je oko 130 miliona dolara profita tokom prošle godine, kako je nedavno naveo The Wall Street Journal, ali uprkos svemu ova kompanija i dalje nije profitabilna. Njena poslednja procena iznosila je sedam milijardi dolara i to nakon što je finansijski krug generisao sto miliona prošlog decembra.\nDiscord softver besplatan je za većinu korisnika, ali kompanija koja stoji iza njega zarađuje putem Nitro korisnika, koji plaćaju 9,99 dolara mesečno kako bi uživali u naprednim karakteristikama kao što su veće rezolucije skrinšeringa, dodatna stiker pakovanja i veća ograničenja aplouda.


RTS :: Ruski brodovi stižu u Nemačku, nastavlja li se gradnja "Severnog toka 2"\nSvet Ruski brodovi stižu u Nemačku, nastavlja li se gradnja "Severnog toka 2"\nsubota, 05. dec 2020, 12:55 -> 12:57\nAmerički kongres preti novim sankcijama protiv firmi koje grade "Severni tok 2". No uprkos tome, Nemačka i Rusija izgleda su rešile da konačno završe ovaj divovski energetski projekat, piše "Dojče vele".\nKongres namerava da pooštri sankcije protiv firmi koje učestvuju u izgradnji rusko-nemačkog gasovoda "Severni tok 2".\nIpak, u dogovoru koji su postigle američke demokrate i republikanci, ostavlja se mogućnost da se konsultuje sa evropskim državama koje su povezane sa gradnjom gasovoda.\nDo sada Amerikanci prete sankcijama firmama koje učestvuju u gradnji gasovoda, a uskoro bi na meti mogle da se nađu i firme koje recimo grade ili osiguravaju brodove ili izdaju setifikate za upotrebu gasovoda.\nU konzorcijumu "Severni tok 2 AG" kažu da ne žele da spekulišu o "tekućoj proceduri" u SAD. "Podsećamo na saopštenja Evropske komisije u vladama država EU u kojima se sankcije SAD označavaju kao kršenje međunarodnog prava", kažu u firmi za Dojče vele.\nŠefica Evropske komisije Ursula fon der Lajen je u novembru označila američke sankcije kao "neprihvatljive".\nIpak, misteriozna najava krajem novembra podgrejala je nade da bi izgradnja mogla da se nastavi od ove subote. U jednom saopštenju nemačke Uprave za vodene puteve i brodski saobraćaj navedeno je da će "verovatno" između 5. i 31. decembra biti obavljano "podvodno polaganje cevi" u tom delu Baltika.\nU konzorcijumu "Severni tok 2" nisu želeli da se o tome podrobnije izjasne. No u subotu bi, prema izveštaju agencije DPA, u nemačku luku "Zasnic" trebalo da stigne i ruski brod "Akademik Čerski" opremljen za polaganje cevi. Tamo se već nalazi drugi takav specijalni ruski brod "Fortuna".\nNakon što su američke sankcije zaustavile projekat, ruski predsednik Vladimir Putin je obećao da će radovi biti dovršeni. U petak je iz Moskve stigla nova potvrda. "Naravno da ćemo štititi svoje interese", rekao je portparol Kremlja Dimitrij Peskov.\nKada dva paralelna cevovoda koji se nazivaju "Severni tok 2" budu gotovi, njihov kapacitet biće 55 milijardi kubnih metara gasa godišnje – istovetan kao i kod već postojećeg "Severnog toka 1" koji ide sličnom rutom.\nCena "Severnog toka 2" procenjuje se na 9,5 milijardi evra.\nZvanično, Vašington se protivi izgradnji plašeći se prevelike zavisnosti Evrope od ruskih energenata. U tome SAD imaju podršku Poljske i baltičkih zemalja. Kritičari pak kažu da SAD žele da osujete gasovod kako bi prodavale više svog tečnog gasa u Evropi .


Senat razmatra zakonski predlog za finansiranje vojnih operacija\nRat u Iraku i dalje dominira američkom unutrašnjom politikom, od kongresnih holova da početnih etapa kampanje za predsedničke izbore 2008. Nastavljajući koracima Predstavničkog doma, i Senat je počeo da razmatra zakonski predlog za finansiranje vojnih operacija u Iraku i Avganistanu. Demokrate traže da predlog obuhvati i krajnji rok za povlačenje američkih trupa iz Iraka, slično onom koji je prošle nedelje sa malom razlikom u glasovima usvojen u Predstavničkom domu. Taj predlog sadrži odrednicu kojom se traži povratak američkih snaga iz Iraka do septembra iduće godine. O tome je govorio i kongresmen iz Merilenda i vođa demokratske većine u Predstavničkom domu, Steni Hojer.\n«Niko od nas koji smo glasali za prvobitno ovlašćenje rata, nije glasao za upućivanje naših trupa u građanski rat. Niko od nas!»\nPredsednik Buš međutim traži da Kongres bezuslovno usvoji vanredni budžetski predlog za Irak do 15. idućeg meseca.\n«Demokrate u Predstavničkom domu, praveći politički teatar, glasale su da svojom procenom zamene procenu naših vojnih komandanata na terenu u Iraku.»\nKongresna rasprava o Iraku pokazuje da obe stranke imaju određene slabosti u pogledu rata. Demokrate su došle na vlast prošlog novembra velikim delom zahvaljujući tome što je javnost nezadovoljna ratom. Ankete i dalje pokazuju da oko 60 odsto Amerikanaca podržava određivanje krajnjeg roka za povlačenje američkih trupa iz Iraka tokom iduće godine. Ipak, kongresni lideri demokrata se opiru zahtevima liberalnih aktivista koji traže još skorije povlačenje trupa iz Iraka, kaže Tom Defrenk, šef vašingtonskog dopisništva njujorškog lista «Dejli njuz», prilikom gostovanja u Glasu Amerike.\n«Čak i među onima koji misle da je rat brljotina, ima dovoljno mudrih da shvate da bi Demokrate još više zabrljale ako bi presekle finansiranje.»\nLiberalni aktivisti koji se protive ratu nastavljaju da vrše pritisak na Kongres da ograniči finansiranje rata u Iraku. Oni takođe nameravaju da iduće godine zaigraju veću ulogu u bitci za predsedničku nominaciju Demokratske stranke, kaže Ričard Vulf, izveštač magazina «Njuzvik» iz Bele kuće.\n«Rekao bih da je jedan od problema koje imaju Demokrate to što moraju da nauče da žive sa ojačalom, glasnom i organizovanom bazom punom nove energije prvi put posle mnogo, mnogo godina i to je ono što vidimo da se ovde događa.»\nRat utiče isto tako i na politiku Republikanske partije. Bez obzira što većina Republikanaca generalno nastavlja da podržava predsednika, mnogi bi voleli da vide promenu strategije u Iraku. Džon Fortijer, politički analitičar iz Instututa «Enterprajz» u Vašingtonu, kaže da to što senator iz Arizone Džon Mekejn odlučno podržava rat u Iraku, može da mu umanji šanse da iduće godine osvoji predsedničku nominaciju Republikanske partije.\n«Biti toliko čvrsto vezan za Buša je s jedne strane dobro, jer je Mekejn bliži konzervativnoj bazi. Ali je to takođe nepovoljno, jer je predsednik izgubio podršku, a on je blizak predsedniku u pogledu ratne strategije, koja nije popularna, tako da je i sam izgubio nešto od svoje popularnosti.»\nPredsednik Buš je obećao da će staviti veto na svaki zakonski predlog kojim se određuje krajnji rok za povlačenje američkih trupa iz Iraka. Da bi se taj veto nadjačao, potrebna je dvotrećinska većina na glasanju u oba kongresna doma, što nije vereovatno s obzirom da Demokrate imaju sasvim malu većinu, naročito u Senatu.


Izvještaj EK: Tokom korone 13.000 novih nezaposlenih u BiH | Banja Luka 24 sata\nHome Vijesti Izvještaj EK: Tokom korone 13.000 novih nezaposlenih u BiH\nBANJALUKA, BRISEL – Uprkos posljedicama korona virusa, ekonomija BiH blago se oporavila u četvrtom kvartalu prošle godine, navedeno je u dijelu Ekonomskog izvještaja Evropske komisije o zemljama u procesu proširenja koji se odnosi na BiH.\n“Poreski prihodi su posebno bili pogođeni u aprilu i maju, kada su bili umanjeni od 25 do 30 odsto u odnosu na prethodnu godinu”, naglašeno je.\n“Maloprodaja pokazuje slične trendove, s izrazitim padom u aprilu gotovo za trećinu i djelomičnim oporavkom koji je uslijedio nakon toga”, naglašeno je. Ipak, kako je naglašeno, u novembru je prodaja na mjesečnom nivou bila niža za 7,3 odsto u odnosu na isti period prethodne godine.\n“Nezaposlenost mladih je dvostruko veća od ukupne stope i iznosi 38,6 odsto”, kažu.


KONCERT „MAMA MIA” – The Kiosk\nKONCERT „MAMA MIA”\nby adminin Aktuelnoon Posted on 20/12/2009\nUmetnički ansambl Ministarstva odbrane „Stanislav Binički”, pod dirigentskom upravom Vojkana Borisavljevića, održaće 21. decembra, u Domu sindikata, koncert pod nazivom „Mama mia”, na kome će izvesti hitove švedske grupe ABBA.\nPod pokroviteljstvom Amasade Švedske u Srbiji, kao vokalni solisti nastupiće naši poznati pevači i glumci Tijana Dapčević, Nada Pavlović, Maja Odžaklijevska, Jelena Jovičić, Milena Vasić, “OT bend”, Dejan Lutkić i Marinko Madžgalj.\nNjihove pesme dominirale su svetskim top-listama od sredine sedamdesetih do početka osamdesetih godina prošlog veka, a procenjuje se da su njihovi singlovi i albumi prodati u tiražu izmedju 100 do 500 miliona primeraka, što ih čini drugim najuspešnijim bendom na svetu, posle „Bitlsa”.\nABBA je osnovana 1972, a činili su je dva bračna para Bjorn Ulvaes i Agneta Feltskog i Beni Anderson i Ani-Frid Lingštad. Postali su poznati nakon pobede na „Evroviziji” 1974. godine sa pesmom „Vaterlo”.


Dani socijalne inkluzije u Zemunu: „Zaplovimo istom rekom“ – MAMIN SVET\nHome Brinite o sebi\tDani socijalne inkluzije u Zemunu: „Zaplovimo istom rekom“\nby Angelina Radulović 28. avgusta 2012. 0 comment\nUdruženje Roditelj, Udruženje „Evo ruka“ i „Prijatelji dece Zemuna“ pozivaju vas na interaktivne, inkluzivne radionice u utorak, 28. avgusta na Zemunskom keju na letnjoj pozornici /preko puta restorana Venecije/ sa početkom u 17 časova.\nInteraktivna i inkluzivna radionica je namenjena deci i roditeljima i deo je programa: „Dani socijalne inkluzije u Zemunu – Zaplovimo istom rekom“ .\nNaročita pažnja biće posvećena temi inkluzivnog rada i druženja roditelja i dece na aktivnostima koje će voditi stručnjaci,volonteri i roditelji.\n1. Kreativne radionice za decu (vodiće tim stručnjaka i volontera iz Centra za rani razvoj Udruženja RODITELJ )\n2. Radionica znakovnog jezika (Udruženje Pomoć porodici)\nPlanirane aktivnosti su deo šire inicijative: „Odgovorna zajednica na putu do socijalne sigurnosti dece sa smetnjama u razvoju“ koju su pokrenula tri udruženja: Udruženje RODITELJ, Prijatelji dece Zemuna i UG „Evo ruka“ a koju podržavaju kancelarija UNICEF-a u Srbiji i Balkanski fond za lokalne inicijative.\nCilj manifestacije je promocija mogućnosti, ali i potreba dece sa smetnjama u razvoju i njihovih porodicam, povezivanje sa lokalnom zajednicom i druženje. Takođe želimo da skrenemo pažnju na potrebu za razvojem socijalnih usluga za decu sa smetnjama u razvoju i njihove porodice kako bi im se olakšalo uključenje u život zajednice i unapredio kvalitet života.\n[box_info]Veoma je važno da se celo društvo uključi u rešavanje pitanja i problema ranjivih društvenih kategorija da bismo lakše i brže stigli do jednog inkluzivnog društva u kome su svi dobrodošli i koje prihvata različitosti, te neguje vrednosti kao što su tolerancija, solidarnost i razumevanje.[/box_info]\nDani socijalne inkluzije u Zemunu: „Zaplovimo istom rekom“ was last modified: 28 avgusta, 2012 by Angelina Radulović


Izvršitelji neće uterivati kredite | Kamatica\nPočetna > vest > Izvršitelji neće uterivati kredite\nTekst objavljen: 06.04.2015 14:28\nBankari će ostati bez "zelenog svetla" Narodne banke Srbije da prodaju zajmove građana. Po zakonu, potraživanja mogu da ustupaju samo drugim bankama.\nNaime, kako ističu u NBS, u periodu u kome je bankama bilo omogućeno da prodaju potraživanja od građana drugim preduzećima, pre 2011. godine, banke nisu pre toga obaveštavale korisnike o visini duga, niti o samoj prodaji, niti bi pre ustupanja iskoristile sva raspoloživa sredstva za naplatu potraživanja.\n- Takođe, banke su prilikom prodaje dugova stanovništva tim firmama davale kompletne kreditne dosijee korisnika. Na taj način ta preduzeća dolazila su u posed podataka o ličnosti korisnika protivno Zakonu o zaštiti podataka o ličnosti. S druge strane, građani nisu imali mogućnosti da od firmi kojima je ustupljeno potraživanje dobiju podatke o pravnom osnovu dugovanja, visini duga, njegovoj strukturi i periodu na koji se isti odnosi - navode u NBS.\nZakonom o zaštiti korisnika finansijskih usluga propisano je da banka potraživanja od korisnika - građana može ustupiti samo drugoj banci.\n- Imajući u vidu da je donošenje Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga imalo za cilj uređivanje zaštite korisnika finansijskih usluga - stanovništva, uključujući i zaštitu u slučaju ustupanja potraživanja, smatramo da ograničenje u vezi sa ustupanjem potraživanja banaka od građana treba zadržati.\nPROBLEMATIČNI krediti poslednjih godina u Srbiji su u porastu. Njihov iznos prema gruboj proceni je oko tri milijarde evra, a od toga građani ne mogu da vrate nešto ispod 400 miliona evra.\nVećina bankara nije za prodaju loših kredita građana.\n- Za nas prodaja nenaplativih kredita stanovništva nije od velike koristi jer mi takva potraživanja dajemo u bescenje - kaže jedan strani bankar. Prodaja loših zajmova specijalizovanim firmama nama donosi samo od 10 do 30 odsto novca od onoga što smo plasirali.\nAli, iznošenjem loših zajmova iz banke, odnosno čišćenjem bilansa oslobađamo novac koji moramo da izdvajamo za to.U Srbiji je velika nenaplativost odobrenih pozajmica. Pre svega kod privrede gde je zvanično oko 23 odsto. Po tome smo drugi u Evropi posle Rumuna. Bankari kažu da svaki treći kredit dat firmama ne mogu da naplate, dok su građani mnogo bolje platiše i njihovo kašnjenje je oko 10 odsto.\n- Može se očekivati da će monetarne vlasti lakše prihvatiti predložene modele ustupanja loših kredita koji se odnose samo na firme - kaže Branko Živanović, profesor na Beogradskoj bankarskoj akademiji.\n- Siguran sam da će država i centralna banka ostati na principu da nenaplative kredite građana ne bi trebalo na ovaj način ustupati, kako ne bi došlo do neprimerenog udara i neprijatnosti za zadužene. Zajmove koji građani ne mogu da se vrate ima znatno manje oko devet odsto u odnosu na privredu, manji je rizik i oni se kako tako naplaćuju.\nHTELI BI DA POSREDUJU\nFirme koje se bave otkupom loših kredita smatraju da i Srbija treba da krene sa ustupanjem dugova građana.- Ako analiziramo potraživanja preduzeća od banaka od 2008. godine do danas, otkupili smo 37.000 slučajeva sa dugom od 56 miliona evra, od čega se 37 miliona evra odnosi na dugove građana - kaže Jelena Jović, operativni direktor u "Eos Matriksu", firmi koja se bavi otkupom loših kredita.\n- Sve zemlje u regionu sarađuju sa nama i imamo pozitivna iskustva.\nNikolina se cenjkala sa bankom i uštedela 3.000 evra: Evo kako joj je to uspelo\nNBS ostavlja kamatnu stopu na istom nivou\nAdvokati tvrde: "NBS se meša u ugovore o zajmu sa stranim bankama"\nzakon o zaštiti korisnika finansijs nbs krediti sudski izvršitelji


Ankara: U prvoj etapi ulazimo 30 kilometara na teritoriju Sirije - 10.10.2019, Sputnik Srbija\nTurska vojska planira da uđe 30 kilometara na teritoriju Sirije, izjavio je ministar inostranih poslova Turske Mevlut Čavušoglu. 10.10.2019, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, ankara, vojna operacija u siriji, radnička partija kurdistana, mevlut čavušoglu\n20:25 10.10.2019 (Osveženo: 22:06 10.10.2019)\n„U prvoj etapi planiramo da stvorimo zonu bezbednosti dužine 120 kilometara, a zatim 400 kilometara. Širina je oko 30 kilometara, ne planiramo da je smanjujemo“, rekao je Čavušoglu za NTV.\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan je 9. oktobra objavio da na severu Sirije počinje operacija „Izvor mira“, usmerena protiv Radničke partije Kurdistana i terorističke organizacije DAEŠ.\nTurski lider je naveo da operacija ima tri cilja: zaštitu južne granice od terorista, zaštitu teritorijalne celovitosti Sirije i omogućavanje povratka sirijskih izbeglica koje Turska „ne može večno da drži“.\nPotez Ankare kritikovalo je nekoliko susednih zemalja, kao i Evropska unija.\nMinistarstvo odbrane Turske je saopštilo da su, prema poslednjim podacima, tokom operacije ubijena 174 pripadnika terorističkih organizacija. Damask je saopštio da je poginulo osmoro civila, a da je 20 ljudi ranjeno.


Kreiranje i distribucija shareware aplikacija (V deo) Kreiranje i distribucija shareware aplikacija (V deo) – Personal magazin\nJednom kada završite neki shareware softverski proizvod, morate poraditi na tome da on postane dostupan širokoj korisničkoj grupi Završetkom kreiranja shareware aplikacije za široko tržište, i implementacijom registracione procedure, nismo…\nZavršetkom kreiranja shareware aplikacije za široko tržište, i implementacijom registracione procedure, nismo završili sav posao. Jednom kada završite neki shareware softverski proizvod, morate poraditi na tome da on postane dostupan širokoj korisničkoj grupi – ili bolje rečeno, potencijalnim kupcima vašeg produkta.\nOno što je drastično olakšalo distribuciju ovakvog tipa softverskih proizvoda jeste sigurno Internet i mogućnost upload-ovanja na određene distribucione lokacije. Sa pojavom Interneta dobili ste mogućnost da upload-ujete vaše aplikacije na mnogobrojne online servise i BBS-ove, koji su imali ulogu fizičkog host-a (domaćina) vaših aplikacija.\nMeđutim, vremena su se promenila i sada većina ovih shareware web lokacija očekuje od vas da posedujete sopstveni sajt na kome i hostujete vaše programe, a njihov zadatak se svodi na linkovanje vaše web lokacije i pružanje informacije o vama drugima.\nIzuzetak od ovog pravila predstavlja lokacija Winsite (www.winsite.com). Ova lokacija, za razliku od drugih, i dalje omogućava fizički prostor za vaše fajlove na njihovim serverima.\nInače, kao Delphi programer imate dve solucije:\nMožete zaista kreirati web sajt koji će hostovati vašu shareware aplikaciju.\nMožete upload-ovati vašu aplikaciju na Winsite ili na Borland-ovu biblioteku programa (Borland’s CodeCentral).\nUkoliko se odlučite za CodeCentral biblioteku, trebaće da se pridružite Borland-ovoj zajednici da biste uopšte pristupili ovoj biblioteci i bili u mogućnosti da upload-ujete fajlove. Ako ste istinski Delphi programer, ako već niste ovo uradili, onda bi sigurno trebalo to da učinite.\nNa ovoj lokaciji inače možete pronaći ogroman broj korisnih programa i alatki, kao što su freeware komponente, korisne rutine i update-ovi. Ipak, pre same distribucije shareware aplikacije, potrebno je da odradite određene pripremne radnje, što će biti tema sledećeg priloga.\nKreiranje i distribucija shareware aplikacija (V deo) was last modified: May 18th, 2007 by Redakcija\nKreiranje i distribucija shareware aplikacija (IV deo)


Osim bogatog kulturno-historijskog naslijeđa, raznovrsne arhitekture i mnogih drugih zanimljivosti koje privlače domaće i strane posjetioce, grad Sarajevo je poznat i po nezaobilaznim gastronomskim užicima.\nJedna od najljepših poslastičarnica u Sarajevu, za čije kolače se već nadaleko čulo, je slastičarna Sendi. Osim ukusnih proizvoda i ljubaznog osoblja, ovaj objekat nudi iznimno ugodan, moderan i prozračan enterijer u kojem svakodnevno uživaju brojni posjetioci.\n“Za Ytong smo se odlučili zbog jednostavnije gradnje i raznih mogućnosti oblikovanja što je u našem slučaju bilo ključno. Izuzetno nam je bilo važno što smo u određenom periodu mogli obavljati svoju djelatnost, dok su se vršili radovi na postavljanju ploče”, poručili su iz slastičarne Sendi i dodali da su izuzetno zadovoljni izgledom i funkcijom dijelova objekta koji su građeni Ytong materijalima.\nOsim Ytong DESIGN i Ytong COMPACT ploča, za uređenje enterijera ovog objekta korišten je i Ytong bijeli strop za izradu stepeništa koje vodi na galeriju slastičarne. Ytong BIJELI STROP je polumontažna nosiva konstrukcija koja se koristi za izgradnju međuspratnih ploča, ravnih i kosih krovnih ploča, stepeništa, nadstrešnica, a mogu se koristiti u industrijskoj gradnji.\nUkoliko planirate izgradnju ili adaptaciju objekta, važno je znati da kompanija Xella BH u svom asortimanu posjeduje različite brendove za visokokvalitetnu gradnju. Najpoznatiji brend je svakako Ytong koji je uspio da objedini više prednosti u samo jednom bloku. Ekonomičan i lagan sa izvrsnim termoizolacionim osobinama, Ytong omogućava brzu i jednostavnu gradnju stambenih i poslovnih objekata, kao i energetski efikasnih kuća. Osim toga, prirodan sastav i njemačka receptura po kojoj se proizvodi, garantuju kvalitet i vrhunske performanse Ytong materijala.


Pavićević se povukao, RSCG ostao bez generalnog sekretara - Vijesti.me\nPavićević se povukao, RSCG ostao bez generalnog sekretara\nPavićević je o svojoj odluci sinoć obavijestio članove Upravnog odbora, ne ulazeći u detalje svoje odluke da napusti Savez.\nNekadašnji međunarodni sudija, danas međunarodni delegat, Predrag Pavićević nije više generalni sekretar Rukometnog saveza Crne Gore (RSCG), objavljeno je na zvaničnom sajtu te asocijacije.\nNavodi se da su Pavićević i RSCG, poslije šest godina saradnje, sporazumno raskinuli ugovor.\nPavićević je svojom odlukom sinoć iznenadio članove Upravnog odbora, na redovnoj 10. sjednici, ne ulazeći u detalje svoje odluke da napusti Savez.\n"Uvažavajući lične razloge, a istovremeno cijeneći njegov dosadašnji doprinos razvoju Rukometnog saveza, Upravni odbor izražava zahvalnost na dosadašnjoj saradnji", piše u saopštenju objavljenom na zvaničnom sajtu RSCG.\nPavićević je za generalnog sekretara RSCG imenovan početkom oktobra 2006. godine, a ostaće u Savezu do izbora novog generalnog sekretara, odnosno do završetka Svjetskog prvenstva za rukometaše u Španiji.


Prvoplasirana ekipa u elitnom rangu turskog fudbala u prvom meču na svom terenu je slavila sa 1:0 i izgledalo je da je mnogo bliža plasmanu u četvrtfinale. Međutim, tako nije milsio trećeplasirani tim druge lige, koji je ubedljivo pobedio i tako je napravio senzaciju.\nHataj je poveo peko Abdioglua u 12. minutu, čime je anulirao prednost protivnika, ali je samo sedam minuta kasnije poravnao nekadašnji vezista Partizana Miloš Jojić, koji je zatresao mrežu protivnika sa ivice šesnaesterca, posle čega je prolaz domaćih izgledao kao nemoguća misija.\nMeđutim, vera u podvig je živela kod domaćih igrača uprkos izjednačenju, pa su do kraja pogađali Ajdin (dva puta) i Ilgaz, čime su režirali ogromno iznenađenje.\nZa još jedno iznenađenje pobrinuli su se fudbaleri Umranijespora, koji su nakon pobede u prvom meču nad Fenerbahčeom sa 1:0, istim rezultatom trijumfovali i na meču u Istanbulu.\nFavorizovani Fener je bio bolji rival do 64. minuta, kada je Martin Škrtel dobio direktan crveni karton. Gosti su to iskoristili u samoj završnici, pošto su u 89. minutu preko Leandrinja došli do neočekivane pobede na stadionu "Šukru Saračoglu", te su trasirali sebi put ka četvrtfinalu.


► Veran Matić: Nastojaću da depolitizujem proces potrage za nestalim ljudima\n10.08.2018 | 18:31h ► 16:25h Beograd\nOn je kazao da mu je drago što će sarađivati sa hrvatskim specijalnim izaslanikom za pitanja nestalih Ivicom Vrkićem i najavio da će nastojati da depolitizuje proces potrage za nestalim lljudima, kao i da intenzivno rade na svom poslu bez obzira na dnevno političke odnose.\n"Cilj nam je da doprinesemo da se efikasnije primenjuju svi potpisani sporazumi i protokoli, pomognemo da saradnja između institucija koje se bave pitanjem nestalih bude efikasnija i unutar Srbije i Hrvatske, kao i da se unaprede kapaciteti institucija u čijim je nadležnostima potraga za nestalima", kazao je Matić.\n"Angažman specijalnog izaslanika za rešavanje pitanja nestalih sa Hrvatskom ne shvatamo kao zamenu za institucije, već kao dopunu njihovim dosadašnjim naporima i aktivnostima, sa dobrom voljom da se uspostave neophodni mostovi unutar institucija naše dve zemlje, nevladinog sektora i udruženja nestalih unutar Srbije i Hrvatske", dodao je Matić.\n"Očekujem da sve strane pristupe rešavanju problema nestalih sa istim uverenjima, bez bilo kakvih uslovljavanja", napisao je Matić.\nKao specijalni izaslanik predsednika Srbije, Matić će sarađivati s posebnim savetnikom hrvatske predsednice za pitanja nestalih, gradonačelnikom Osijeka Ivicom Vrkićem.\nVučić je nedavno na sastanku s ;Vrkićem rekao da je rešavanje pitanja nestalih najvažnije civilizacijsko i humanitarno pitanje za Srbe i Hrvate i da državni organi Srbije čine sve radi pronalaženja nestalih i rasvetljavanja njihovih sudbina.\nU saopštenju se podseća da u ;Deklaraciji o unapređenju odnosa i rešavanju otvorenih pitanja Srbije i Hrvatske koju su 20. juna 2016. godine u Subotici potpisali srpski predsednik Aleksandar Vučić, tada kao predsednik Vlade, i hrvatska predsednica Kolinda Grabar-Kitarović, rečeno je da su obe države saglasne da je potraga za nestalim licima prioritetno humanitarno pitanje i da će uložiti iskrene i maksimalne napore u traženju nestalih lica.\nPredsednik Komisije za istragu ubistava novinara uveren je da je rad te komisije doveo do valjane istrage i sudskog postupka, te da će presuda biti važna u zaštiti novinara ubuduće, ali da je...


Radnik koji je lažno alarmirao mislio da je pretnja stvarna\nPomorska vežba američkih snaga u blizini Havajima\nAmerička Federalna komisija za komunikacije (FCC) saopštila je danas da je radnik koji je greškom izdao upozorenje o balističkom napadu na Havajima to učinio zato što je pomislio da je pretnja stvarna.\nZvaničnici na Havajima su testirali sistem za uzbunu, ali je jedan od zaposlenih pomešao probu sa pravim upozorenjem na raketnu pretnju, navodi se u saopštenju i dodaje da je on potom uputio upozorenje građanima, bez odobrenja nadređenih.\nIme zaposlenog u Agenciji za krizne situacije na Havajima nije objavljeno. On je nastavio da radi u agenciji, ali više neće imati pristup sistemu za upozorenje.\nLažna uzbuna je 13. januara izazvala paniku među stanovništvom Havaja, a zvaničnicima je bilo potrebno 38 minuta da izdaju obaveštenje da se radi o lažnom upozorenju.\nUpozorenje je poslato televizijskim i radio stanicama na Havajima, ali i građanima u obliku tekstualnih telefonskih poruka.


DNS: Mjere moraju biti sveobuhvatne i sistemske, a ne prelomljene preko koljena – Novosti Plus\nDNS: Mjere moraju biti sveobuhvatne i sistemske, a ne prelomljene preko koljena\nDemokratski narodni savez podržava svaku mjeru Republičkog štaba za vanredne situacije koja će dovesti do smanjenja širenja virusa COVID-19, ali te mjere moraju biti sveobuhvatne i sistemske a ne prelomljene preko koljena što proizilazi iz jučerašnje izjave ministarke prosvjete i kulture Natalije Trivić koja je najavila obustavu nastave u školama od danas pa do 1. novembra, navodi se u saopštenju DNS-a.\n– Jedna takva mjera nije mogla biti donijeta kao hitna – danas za sutra, posebno jer ministarka tvrdi da u školama nema širenja virusa i da se nastava obustavlja isključivo u preventivne svrhe. Ministarka Trivić, kao resorni ministar, morala je imati u vidu da se većina roditelja manje djece ne može tako lako organizovati , pa danas ne otići na posao ili naći nekoga da im čuva djecu! Pri donošenju mjere o hitno obustavljanju nastave, ministarka Trivić je morala predložiti i prateća rješenja makar za porodice sa djecom koja imaju manje od 9-10 godina i ne mogu sama ostati kod kuće, stoji u saopštenju.\nIz DNS-a pitaju ministarku da li zna da mnoge porodice u kojoj su zaposlena oba roditelja, najčešće životare sa primanjima koja nisu veća od 1.200 KM i ne mogu sebi priuštiti da plate nekoga da im čuva djecu, a da ne govorimo o samohranim roditeljima? – Da li ministarka smatra da djecu mogu čuvati bake i deke, a do juče smo upozoravani da djecu treba držati dalje od starijih ljudi jer su djeca najčešći prenosioci virusa? I čemu tolika žurba kada ministarka uporno tvrdi da u školama nema širenja virusa, ili nam je krila informacije da su brojna školska odjeljenja u izolaciji? Ponavljamo, ovakvu jednu mjeru, poput zatvaranja škola, morala su pratiti i rješenja za zaposlene roditelje sa djecom mlađom od 9-10 godina. Zar je toliko teško pozvati poslodavce da jednom od roditelja iz takvih porodica omoguće rad od kuće ili, ukoliko to nije moguće, da im daju sedmodnevno plaćeno odsustvo koje će poslodavcima nadoknaditi Vlada Republike Srpske iz budžeta. Nažalost, izgleda, da je mnogim roditeljima jedino preostalo da djecu dovedu kod ministarke Trivić da ih ona pripazi ovih sedam dana čime bi konačno uradila nešto korisno za društvo, poručuju iz DNS-a.\n← ZDRAVLJE GRAĐANA NAJBITNIJE – Selak: Pridržavamo se preporuka Krizbog štaba\nKondić: Strah od neuspjeha ne opravdava vandalizam →\nRukovodstvo SPS-a razgovaralo sa predsjednikom Skupštine grada Beograda


Kfor se povukao sa Jarinja - Radio Goraždevac\nKfor se povukao sa Jarinja\nKfor (Foto: RTK)\nJedince Kfora zvanično su napustile prelaz na Jarinju, nakon dve nedelje.\nSrbi sa severa Kosova su 20. septembra postavili barikade na putevima koji vode ka prelazima Jarinje i Brnjak, pa je prelaze bilo moguće prelaziti samo pešaka.\nTo je bila reakcija na odluku Vlade Kosova da Srbiji uvede recipročne mere oko registarskih tablica, odnosno svi vlasnici automobila sa srpskim tablicama su morali da uzimaju probne tablice.\nOva mera je doneta u isto vreme kada je isteklo važenje statusno neutralnih KS (Kosovo) tablica. Naime, tehnički sporazum o slobodi kretanja između Kosova i Srbije iz 2011, finalizovan je u Briselu 14. septembra 2016. godine, kada je Kosovo prihvatilo da na još pet godina produžiti važenje statusno neutralnih KS tablica. Rok od pet godina istekao je 15. septembra 2021. godine.\nSporazumom o deeskalaciji koji je posredstvom Miroslava Lajčak postigut u Brisleu predviđao je i raspoređivanje jedinice Kfora na tačkama 1 i 31 na dve nedelje i koji će napustiti danas, 17. oktobra, kada se održavaju lokalni izbori na Kosovu.


Ruska vojska negira pogibiju četvorice ruskih vojnika u Siriji - Sputnjik Srbija\n05:35 16 Oktobar 2019\nRuska vojska negira pogibiju četvorice ruskih vojnika u Siriji\n08:04 02.05.2019 (osveženo 09:23 02.05.2019) Preuzmite kraći link\nMinistarstvo odbrane Rusije je negiralo medijske navode o pogibiji četvorice ruskih vojnika u sirijskoj provinciji Hami.\nRusija i Sirija: Ne verujte izjavama Vašingtona o izbegličkom kampu Rukban\n„U poslednje vreme na teritoriji Sirije nije poginuo nijedan ruski vojnik. Svi pripadnici Oružanih snaga Rusije koji se nalaze u Siriji su živi, zdravi i ispunjavaju postavljene zadatke“, navodi se u saopštenju Ministarstva odbrane.\nInformaciju o pogibiji četvorice vojnika Ministarstvo odbrane je ocenilo kao još jednu u nizu laži.\n„Nažalost, neki mediji objavljuju neistinite informacije koje militanti terorističkih organizacija specijalno šire po društvenim mrežama“, naglasilo je Ministarstvo.\nPoslednji put su mediji pisali o pogibiji ruskih vojnika krajem marta.\n00:34Erdogan: Turska nije protiv sirijske kontrole Manbidža\n15/10 22:54Putin: Nedopustivo da teroristi iskoriste situaciju u Siriji\n15/10 22:51SAD pozivaju Kinu da pomogne zbog Severne Koreje\n15/10 22:48Tramp šalje Pensa i Pompea u Tursku da zahtevaju primirje u Siriji\n15/10 22:42Novi sukobi demonstranata sa policijom na protestima u Barseloni (video)\nKineski moćni helikopter budućnosti — „Supervelika bela ajkula“ (foto, video)\nVeliki zaokret: Šta hoće Turska na Balkanu? (video)


LGBT i Srbija: Da li će izbori promeniti status istopolnih zajednica u Srbiji – GayEcho\nPred parlamentarne izbore u Srbiji, samo malobrojne stranke daju javnu podršku Zakonu o istopolnim zajednicama.\nIpak, jednim komentarom Aleksandra Vučića, predsednika Srbije, da ne bi potpisao zakon – od procedure se odustalo.\n„Mislim da je mandat buduće Vlade nešto što je realan rok da se taj skup prava stavi u zakonski okvir”, kaže Gordana Čomić, ministarka za ljudska i manjinska prava u tehničkoj Vladi Srbije, za BBC na srpskom.\n„Nije pitanje da li će Zakon o istopolnim zajednicama biti donet, već kada će biti donet.”\nDok se čekaju parlamentarni izbori i još jedan skupštinski saziv, Goran Miletić, direktor za Evropu Civil Rights Defenders, nevladine organizacije iz Stokholma za zaštitu ljudskih prava, kaže da „postoji ogroman raskorak između privatne podrške lidera i predstavnika stranaka i koalicija”.\n„Oni u privatnim razgovorima izražavaju prilično veliku podršku, koja u izjavama medijima često nije jasna”, objašnjava on.\nRedakcija BBC poslala je strankama i koalicijama, koji će učestvovati na parlamentarnim izborima, pitanje – da li bi, ako uđu u parlament, podržali Zakon o istopolnim zajednicama.\n„Stranke se stalno nešto kriju kada ih pitaju o zakonu, valjda da ne izgube glasove onih koji su protiv”, kaže Tanja, Beograđanka koja godinama živi u istopolnoj zajednici.\nTanja* se dobro seća 2010. godine, kada se u Srbiji pojavio prvi nacrt zakona, kojim su LBGT ljudima bila, kako kaže, „dočarana neka prava za budućnost”.\n„Iako je Srbija tada bila mnogo zatvorenija i desnica je bila jača, mi smo svi ipak mislili da će sve to sa zakonom trajati možda 6-7 godina”, kaže Tanja.\n„Evo, već je i duplo više od toga prošlo, a zakona još nema.”\nTanja kaže da se prošle godine zaista ponadala da će nacrt biti usvojen, ali da sada „ne veruje više nikom ništa”.\n„Toliko godina čekam na neke potpuno ljudske stvari – da znam da ću moći da nasledim penziju moje partnerke ili da je posetim u bolnici”, kaže Tanja.\nZakon o istopolnim zajednicama je „najvažniji zakon trenutno za LGBT zajednicu, a naročito za one koji žive u pravnom vakuumu dugi niz godina”, kaže Goran Miletić.\n„Usvajanjem ovog zakona niko neće ništa izgubiti niti će zakon koštati državu i građane, ali LGBT zajednici on znači rešavanje decenijskih problema”, dodaje on.\n„Istovremeno, odluka da se zakon ne usvoji znači da vlasti Srbije ne žele da poštuju minimum međunarodnih standarda koji se tiču LGBT zajednice.”\nUkazao je da „Vlada Srbije nikada nije ni formalno predložila zakon”.\n„Jedini predlog koji je ikada bio u Skupštini Srbije je model nevladinih organizacija koji su formalno predložili tadašnji poslanici Liberalno-demokratske partije, ali nije bilo čak ni rasprave o ovom predlogu zakona”, dodaje on.\nČITAJTE: Nedopustiv govor mržnje Sulejmana Ugljanina prema LGBT populaciji\n„Mislim da je došlo do političke kalkulacije vladajuće koalicije pred izbore”, kaže Šparavalo.\n„Verovatno su procenili da bi usvajanje zakona moglo da im oduzme neki procenat glasova krajnje desnice na izborima.”\nTanja kaže da možda zna „dve ili tri stranke ili pokreta u Srbiji koji su otvoreno za zakon”.\n„To je ponižavajuće”, kaže ona.\n„Nije dovoljno da predstavnici vlasti i stranaka pozivaju na toleranciju, govore da ‘ima mesta za sve’ ili da je važno da nasilja nema zbog ‘loše slike koju šaljemo u svet'”, kaže on.\n„Sve su to poruke koje se šalju jer je predstavnicima partija teško da budu eksplicitni u vezi sa pitanjima LGBT zajednice, kao da su to neki građani kojih se oni stide.”\nIpak, Miletić objašnjava da se klima u Srbiji promenila, jer su „protiv legalizacije istopolnih zajednica jedino ekstremno desne stranke, ali i oni menjaju stav”.\n„Sada nisu protiv legalizacije, već nameću ideju da sklapanje zajednice treba da bude kod notara, a ne kod matičara”, kaže on.\n„Međutim, to znači da čak i oni ne negiraju potrebu da se ova pravna praznina reguliše.”\nKao pozitivnu stvar, Miletić daje i primer da u Srbiji „postoji nekoliko stranaka koje u svojim redovima imaju osobe koji pripadaju LGBT zajednici”.\n„To jeste kvalitativna promena kada poredimo Srbiju od pre 15 godina i sada”, kaže on.\n„Zbog svega ovoga, broj stranaka i koalicija koje iskreno podržavaju LGBT zajednicu je relativno mali.”\n„Mislim da bi bilo dragoceno rešiti pitanje zakonskog statusa onih građana i građanki naše države koji žive u istopolnoj zajednici”, kaže Branko Ružić, prvi potpredsednik tehničke Vlade Srbije i član Socijalističke partije Srbije, koja je deo vladajuće koalicije, za BBC.\n„Na ovu temu treba gledati iz perspektive da su to naši sugrađani koji dele sve strahove i nade koje i mi imamo, vole državu u kojoj žive, plaćaju poreze i sve prinadležnosti kao i svi drugi građani.”\nRužić dodaje da je ovo „pitanje koje izaziva raspravu”, ali da je „za početak važno da tokom prošlogodišnje javne rasprave o Zakonu o istopolnim zajednicama nije bio prisutan govor mržnje već su se dominantno sučeljavali argumenti”.\n„Mogao bih naravno da budem i populista, pa da zagovaram ili davanje svih prava i izjednačavanje istopolnih zajednica sa brakovima, ili s druge strane da se protivim bilo kakvom zakonskom priznanju istopolnih zajednica”, kaže funkcioner SPS.\n„Međutim, mislim da odgovorno ponašanje podrazumeva jedino rešenje koje će omogućiti da što veći broj političkih i društvenih subjekata podrži LGBT zajednicu po ovom pitanju, a to je rešenje koje će biti rezultat kompromisa.”\n„Glasali bismo za Zakon o istopolnim zajednicama”, kažu iz Ne davimo Beograd za BBC.\n„To je samo prvi korak ka ostvarivanju jednakih prava i obezbeđivanju dostojanstvenog života za sve građane i građanke Srbije bez izuzetka.”\nIz Pokreta dodaju da smatraju da je „potrebno je da se država revnosnije obračuna sa nasiljem nad LGBT osobama i da napadi koji se svakodnevno dešavaju LGBT osobama dobiju sudski epilog u vidu ozbiljnijeg kažnjavanja počinilaca”.\n„Mislimo da je naredni korak obezbeđivanje prava za sve porodice, te da se istopolnim porodicama omogući usvajanje dece, kao i mogućnosti vantelesne oplodnje”, dodaju iz Pokreta.\n„Verujemo da država ima odgovornost prema svim porodicama, a ne samo tradicionalnim.”\nNapominju i da „sve porodice, bilo da su jednoroditeljske, LGBT porodice i druge treba da budu mesta gde se uči ljubav, solidarnost i briga i gde gradimo bolje društvo za sve”.\n„Apsolutno smo protiv istopolnih brakova”, jasni su iz Dveri za BBC.\nZa Dveri je „brak definisan kao zajednica muškarca i žene”.\n„Tako piše u Porodičnom zakonu, ali što je još važnije, to je prirodna zajednica kakva postoji od nastanka sveta”, dodaju.\n„Najnormalnije je da deca imaju mamu i tatu, a ne dva oca, dve majke ili roditelje jedan i dva.”\nPogotovo je opasno, tvrde, „nametanje jedne takve teme protiv čega je velika većina građana Srbije”.\nIz stranke dodaju da su često „optuživani za diskriminaciju LGBT ljudi”.\n„Mi nismo za javno propagiranje homoseksualnosti, ali svakako jesmo i bićemo čuvari svih prava koji ovoj zajednici i svakom pojedincu pripadaju”, dodaju iz Dveri.\nIz Dosta je bilo, koji predvodi Saša Radulović, kažu za BBC da bi „razmatranje takvog jednog zakona bilo direktno kršenje Ustava Republike Srbije”.\n„Pripadnici LGBT zajednice u Srbiji treba da uživaju sva ustavom garantovana prava jednako kao i svi ostali građani Republike Srbije i manjinske zajednice u Srbiji”, dodaju iz DJB, koji na izbore idu u koaliciji Suverenisti.\nIz Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini (DSHV) kažu za BBC da bi mogli da glasaju za zakon, ali da im odluka „zavisi od sadržaja”.\n„Samo u slučaju da se pitanja regulišu u domenu porodičnog prava”, kažu iz DSHV.\nNa pitanje – koja prava misle da bi LGBT zajednica trebalo da ima – odgovaraju da su to „sva građanska prava”.\nNosilac liste Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić upravo je u maju 2021. kao predsednik Srbije rekao da „Ustav upućuje na Porodični zakon koji brak definiše kao zakonom uređenu zajednicu muškarca i žene”.\n„Stoga, Zakon o istopolnim zajednicama ne bih mogao da potpišem i vratio bih ga Narodnoj skupštini”, dodao je.\nRekao je da je lični odnos prema tom zakonu pokazao „izborom Ane Brnabić za premijera”, ali da istovremeno nije „gorljivi zagovornik” istopolnih zajednica.\n„Posebno je zabrinjavajuće to što, ako umre jedan partner koji je radio ili imao penziju, a drugi koji nije radio ili nije imao penziju, nasleđuje njegovu penziju. To ne može”, rekao je Šešelj prošle godine.\n„Potencijalno najopasniji aspekt Čomićkinog zakona je onaj koji se odnosi na usvajanje dece”, rekao je on.\n„Toga u nacrtu vidljivo nema, a moralo bi da bude eksplicitno zabranjeno.”\nIz koalicije NADA, koju čine Demokratska stranka Srbije i Pokret obnove kraljevine Srbijesaopštili su pre godinu dana da je „potpuno neprihvatljivo uvođenje novog pravnog instituta tzv. istopolnih zajednica u pravni sistem Srbije na način kako je to predviđeno, jer se njima istopolno partnerstvo faktički ozakonjuje kao istopolni brak”.\nProtiv su bili i iz stranke Zavetnici, dok je Muamer Zukorlić, koji je preminuo prošle godine, a bio je predsednik Stranke pravde i pomirenja, 2021. rekao da se protivi Zakonu jer „određena rešenja imaju ambiciju da menjaju naš tradicionalni kulturni i etički obrazac”.\nDodatni problem je, objašnjava Šparavalo, što „političari malo znaju o tome šta u nacrtu zakona zapravo piše”.\nI Gordana Čomić, ministarka za ljudska i manjinska prava u tehničkoj Vladi Srbije, kaže da je „nacrt izazvao pažnju javnosti u pogrešnom tonu”.\n„Svi su pričali o brakovima LBGT ljudi, a jedino o čemu zakon ne govori su brakovi LGBT ljudi”, kaže ona.\nOna misli da je ovaj zakon jedan od procesa „koji se ne mogu zaustaviti, ali se mogu ubrzati”.\n2001 – Prva parada ponosa LGBT osoba u Beogradu bila je prekinuta zbog napada neonacističkih organizacija i fudbalskih navijača, među kojima su se našli i predstavnici Srpske pravoslavne crkve;\n2004 – Parada je otkazana posle martovskih nemira na Kosovu i paljenja džamija u Nišu i Beogradu;\n2009 – Srbija je donela Zakon o zabrani diskriminacije, kojim se zabranjuje diskriminacija protiv LGBT osoba;\n2010 – Na održanoj Paradi bilo je više od 150 povređenih i oko 250 privedenih zbog nereda u Beogradu, koje su izazvali pripadnici desničarskih organizacija;\n2012 – Usvojene su izmene Krivičnog zakona kojim je u zakon uvedena odredba o zločinu iz mržnje i obavezna otežavajuća okolnost za krivična dela učinjena iz mržnje zbog pripadnosti polu, seksualnoj orijentaciji ili rodnom identitetu;\n2014 – Održana prva mirna Parada ponosa u Beogradu, koja se zatim održava svake godine;\n2021 – Ministarstvo za ljudska i manjinska prava predstavilo predlog Zakona o istopolnim zajednicama.\nZakon će, nada se Goran Miletić, biti usvojen „u novom sazivu skupštine”.\n„Nadam se da će to biti na početku mandata, u 2022. godini”, dodaje on.\n„Kada zabetoniraju vlast na svim nivoima, verujem da će doći do usvajanja zakona”, kaže on.\n„Zakon je prošao sva mišljenja i naredni korak jeste da ga Vlada Srbije usvoji i pošalje u skupštinu.”\nIpak, dodaje, želi da se ogradi jer kaže da je „sve moguće”.\n„Sve je stalo kada se Vučić oglasio i rekao da ne bi potpisao zakon.”\naktivizamBBC Newsgej brakpolitičkiSrbijazakon\n« Bivša devojka Ilona Maska u vezi sa Čelsi Mening\nNedopustiv govor mržnje Sulejmana Ugljanina prema LGBT populaciji »


Umetnost u doba seobe naroda I preromanike – Dan studio\nSeoba naroda-doba previranja i osvajanja, propadanja i uzdizanja, stalnih nemira i promena… Oslabljeno Rimsko carstvo, napadaju novopridošli narodi iz Azije, donoseći sa sobom i svoje shvatanje umetnosti, svoje teme, motive i ornamente…\nUmetnost ovog perioda, karakterišu dinamične i razigrane kompozicije, koje na čudan likovan način oslikavaju nemiran duh tog doba. Spajajući postojeće rimsko antičko nasleđe sa složenom ornamentikom i geometrijskim šarama, stilizovanim biljkama i životinjama, a sve to kroz hrišćansku temetiku, stvara se nova evropska umetnost.\nNeraskidivo vezana za hrišćanstvo, umetnost je nastajala za potrebe crkve ili vladara, a mali broj ljudi onog vremena imao je privilegiju da uživa u nekima od bogato ilustrovanih rukopisa, koje danas čuvamo kao predmete od neprocenjive vrednosti.\nUpravo ovi sačuvani rukopisi, daju nam pravi pečat i duh tog doba, fasćinirajući nas svojom bogatom dekoracijom.\nGelasijev molitvenik, VIII vek\nRaskošno ispisani i geometrijski ukrašeni inicijli i početna slova, često su upotpunjeni i stilizovanim prepletima bršljana ili vinove loze, stilizovanim pticama orlovima i paunovima, lavovima, ribama…tada već ustaljenim hrišćanskim simbolima.\nKnjiga Kelsa, IX vek\n(Knjiga Kelsa- Codex Cenannensis, jedan je od najlepših sačuvanih rukopisa ranog srednjeg veka. Nastao je u Irskoj u IX veku, sastoji se iz 4 jevanđelja, koja su bogato ilustrovana raznovrsnim motivima:ljudska figura, fantastična nestvarna bića, keltski simboli… Bogat intenzivan kolorit ilustracija, čini ih još življim i raskošnijim.)\nNaglašena geometrijska shema, mnoštvo motiva, bogat kolorit kao osnovni principi umetnosti ovog perioda, prihvatljivi su i primenjivi i u savremenom opremanju enterijera raznih namena.\nTekstili i tapete, najčešći su enterijerski elementi na kojima pronalazimo sličan pristup u kreiranju i pozicioniranju motiva i upotrebi boja… Njihova upotreba zahteva osmišljen, kreativan projekantski pristup svakom novom prostoru. Ovakvi materijali postaju dominantan motiv svakog prostora, daju specifičnu živost i ispunjenost prostoru, a vešto kombinovani sa ostalim materijalima i komadima nameštaja stvaraju prijatan ambijent.\nDnevni boravk postaje mesto za opuštanje i odmor, inspirativno mesto za razmišljanje i rad, uz dovoljno smelosti da se zidna površina pokrije nekom tapetom sa složenom floralnom ili geometrijskom dekoracijom.


Francuski ambasador uputio saučešće povodom smrti patrijarha - NOVA portal\nFrancuski ambasador uputio saučešće povodom smrti patrijarha\nPolitika Autor:Beta 20. Nov. 202018:46\nŽan Luj Falkoni Foto: TANJUG / DRAGAN KUJUNDZIC / bs\nAmbasador Francuske u Srbiji Žan Luj Falkoni, uputio je danas u svoje i u ime države koju predstavlja saučešće povodom smrti patrijarha Srpske pravoslavne crkve Irineja.\n“Upućujem vam u moje ime i ime vlasti Republike Francuske najiskrenije saučešće kao i sveštenstvu i svim vernicima Srpske pravoslavne crkve”, napisao je Falkoni u pismu poslatom na ime mitropolita dabrobosanskog Hrizostoma koji je privremeno na čelu SPC.\nFalkoni je napisao da je imao čast da upozna patrijarha Irineja i nekoliko puta sa njim da razgovara i da deli tugu i bol sa Crkvom i srpskim narodom.\nPodsećamo, patrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej, preminuo je danas od posledica koronavirusa. Ovu informaciju, najpre je objavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić na svom Instagram profilu, da bi potom informaciju potvrdila i SPC na svom zvaničnom sajtu. Sahrana će biti, kako je rečeno našem portalu, u nedelju u Hramu, a plan je da se proglasi trodnevna žalost zbog upokojenja poglavara Srpske pravoslavne crkve.\nPatrijarh se od se od 4. novembra lečio na VMC (Vojnomedicinskoj akademiji na Karaburmi). Iako se najpre činilo da patrijarhovo stanje ide ka izlečenju, njemu je u poslednja dva dana naglo pozlilo, a u poslednjim satima borbe sa bolešću bio je priključen na respirator.\nIrinejSrpska pravoslavna crkvaŽan Luj Falkoni


Predsednik Buš u Arlingtonu obeležio praznik Dan sećanja\nPredsednik Buš je odao poštu američkim palim borcima, na praznik Dan sećanja na pale borce, kad se Amerikanci prisećaju vojnika koji su dali živote u odbrani Sjedinjenih Država.\nPredsednik Buš je na Arlingtonskom nacionalnom groblju nadomak Vašingtona, gde je sahranjeno oko 300 hiljada pripadnika američkih oružanih snaga, položio venac na Grob neznanog junaka. Neposredno nakon toga, pod čistim plavim nebom, predsednik je rekao da je potreba da se brani sloboda večna i da su Sjedinjene Države blagoslovene što imaju gradjane voljne da se odazovu pozivu na oružje:\n«Činjenica da broj nadgrobnih spomenika ovde raste svakog Dana sećanja sveti je podsetnik na cenu koju plaćamo za slobodu. U svetu u kojem je sloboda stalno izložena napadima i u kojem se našoj bezbednosti pruža izazov, radosti slobode često plaćamo žrtvama onih koji služe za stvar veću od njih samih.»\nPredsednik Buš je dodao da američki vojnici ne uživaju u razornim efektima rata, ali isto tako nikada ne ustuknu pred opasnostima. Ovaj praznik označava sedmu godinu za redom da je Amerika angažovana u borbama u inostranstvu. Više od 4000 američkih vojnika poginulo je u Iraku od kako su Sjedinjene Države 2003.godine započele invaziju sa ciljem obaranja Sadama Huseina sa vlasti. Više od 500 ih je poginulo u Avganistanu od kraja 2001.godine.\nU poredjenju sa time, Sjedinjene Države imale su preko 400 hiljada vojnih žrtava tokom Drugog svetskog rata i preko 100 hiljada tokom Prvog svetskog rata. Neke američke vojne kampanje bile su popularnije kod kuće od drugih. Medjutim, Amerikanci su gotovo jednoglasni u podršci pripadnicima američkih vojnih snaga i zahvalni za žrtve koje oni podnose, bez obzira na to kako javnost gleda na pojedine vojne konflikte.


U opštini Bela Crkva započeo projekat "Norveška za Vas" (VIDEO) - Radio Bela Crkva\nPočetna > Vesti > Društvo > U opštini Bela Crkva započeo projekat „Norveška za Vas“ (VIDEO)\nGoste su primili predsednik opštine Bela Crkva Darko Bogosavljević i predsednik Skupštine opštine Marjan Aleksić, nakon čega je održan radni sastanak, na kome su prisutni bili i predstavnici Kancelarije Ujedinjenih nacija za projektne usluge u svojstvu implementatora projekta, kao i članovi lokalne kancelarije za ekonomski razvoj opštine Bela Crkva.\nProjekat koji finansira Kraljevina Norveške preko svoje ambasade u Srbiji ima za cilj da doprinese ujednačenom socio-ekonomskom razvoju 91 lokalne samouprave u nerazvijenim područjima Srbije, kroz povećanje mogućnosti za zaposlenje, podršku socijalnoj koheziji i unapređenju infrastrukture. Posebna pažnja posvećena je mladima, ženama i drugim ranjivim grupama. Pored toga, Projekat će uspostaviti okvir za informacionu bezbednost za elektronsku upravu u Srbiji.\nOpština Bela Crkva je prva opština koja je odabrana za početak realizacije projekta „Norveška za Vas“ rekao je predsednik opštine Darko Bogosavljević i zahvalio se Ambasadoru Kraljevine Norveške i ministru Ružiću na ovoj poseti.\n„Razgovarali smo o projektu „Norveška za Vas“ i opština Bela Crkva će svakako biti dobar partner na projektu. Realizacija projekta u opštini Bela Crkva je od velikog značaj za sve građane kao i za lokalnu samoupravu naše opštine. Na sasatanku je bilo reči i o projektu razvoja industrijske zone i zaštite životne sredine, u stvaranju boljih uslova, kako za razvoj privrede, tako i o pomoći našim sugrađanima koji potiču iz marginalizovanih društvenih grupa. Bela Crkva će ovim projektom dobiti obuke za zapošljavanje, za otvaranje novih preduzeća, start-ap podršku, a svakako ćemo pokušati da u vezi infrastrukturnih projekta predložimo ono najbolje što imamo i što nam je prioritet“ – rekao je predsednik opštine Darko Bogosavljević.\nOvo je samo još jedan u nizu zajedničkih projekata u kome je Kraljevina Norveška prepoznala fokus potreba u Republici Srbiji i u lokalnim samoupravama, istakao je Ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić:\n„Smatram da je veoma značajno što ovaj projekat „Norveška za Vas“ obuhvata lokalne samouprave iz treće i četvrte kategorije razvijenosti. Dakle, vodi se računu o stepenu razvijenosti i o potrebama lokalnih zajednica. Projekat zapravo počinje danas i ja pozivam sve lokalne samouprave koje pripadaju trećoj i četvrtoj kategoriji da apliciraju sa projektima koji se mogu svrstati u tri grupe. Pored infrastrukturnih projekata, tu su i projekti za zapošljavanje najranjivijih grupa koji uključuju edukaciju kao i pomoć određenim privrednim aktivnostima, malim biznisima, optimizaciji tih biznisa, otvaranju novih radnih mesta. Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave ove godine obezbedilo je 320 miliona dinara u fondu za lokal, iduće godine očekujem da to bude i 500 milona, uradili smo dosta projekta sa lokalnim samoupravama i imamo uvek visok stepen zadovoljstva u situaciji kada raspolažete sa 320 miliona dobijete urađenih projekta vrednosti od 2 milijarde. Svaka pomoć je dobrodošla i zato koristim još jednom prilikom da se zahvalim njegovoj ekeselenciji ambasadoru Kraljevine Norveške i Kraljevini Norveškoj na sredstvima za realizaciju projekta“ – rekao je Ministar Ružić.\nSrbija se razvija brzo, ali postoje i oni koji su u zaostatku. Kroz ovaj projekat, pomoćićemo onima kojima je to najpotrebnije – nezaposlenima da pronađu posao, a lokalnim samoupravama da unaprede svoje usluge – rekao je ambasador Norveške u Srbiji.\n„Projekat „Norveška za Vas“ je namenjen kao pomoć stanovnicima u nerazvijenim opštinama u Srbiji. Ljudima je potrebno zaposlenje, potrebna im je dodatna obuka i mi se nadamo da ćemo im u tome pomoći. U pitanju su mali projekti, kojima želimo da pomognemo što većem broju ljudi, i nadamo se da će ove fondove koristiti ljudi koji će se samozaposliti. Siguran sam da će nakon realizacije projekta biti fizički vidljivih rezultata i nadamo se da će on pomoći ljudima da promene svoj život nabolje. Ovo je prva faza, prvi poziv, projekat će trajati još tri naredne godine, stoga izražavam svoje očekivanje da bude što više programa zapošljavanja, kako bi se što više ljudi zaposlilo. Želimo da obezbedimo osnovne javne servise za stanovništvo i u tom smislu želimo da imamo što više opština kao partnere u projektu. Želim da se zahvalim domaćinima, rukovodstvu opštine Bela Crkva i Vladi Republike Srbije, posebno ministru Ružiću i njegovom ministarstvu na dosadšnjoj saradnji“ – dodao je Ambasador Kraljevine Norveške Arne Sanes Bjornstad.\nKraljevina Norveška kroz projekat „Norveška za vas“ odvojila je milion evra za finansiranje ovih projekata, a pravo učešća ima 91 lokalna samouprava u Srbiji iz treće i četvrte kategorije razvijenosti. Kroz ove pozive, lokalne samouprave moći će da konkurišu za pomoć Norveške za finansiranje najmanje osam projekata za unapređenje uslova života i razvoj lokalne infrastrukture i da obezbede treninge za najmanje 250 korisnika iz ranjivih grupa, čime bi se omogućilo zapošljavanje za najmanje 100 osoba.\nDruštvoArne Sanes Bjornstad, Bela Crkva, Branko Ružić, Norveška za vas, projekat, sastanak, zapošljavanje


Saradnja svih nadležnih zaustavlja šverc cigareta -\nSaradnja svih nadležnih zaustavlja šverc cigareta\nPODGORICA, BANJALUKA – Bolja saradnja svih nadležnih institucija unutar država, kao i saradnja između zemalja, preduslov su za suzbijanje nezakonite trgovine, poput ilegalne prodaje cigareta i ostalih duvanskih proizvoda.\nO suzbijanju nelegalne trgovine nedavno je, u organizaciji AmCham Srbija i AmCham Crna Gora, održana i regionalna konferencija, koja je u Crnoj Gori okupila glavne aktere u ovoj borbi.\nIspred BiH, na konferenciji su učestvovali Miro Džakula, direktor Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH, i Zoran Galić, dire-ktor Granične policije (GP) BiH, koji ističu da ove institucije bilježe značajne rezultate u ovoj oblasti.\n“Uprava za indirektno oporezivanje zadnjih godina bilježi sve značajnije rezultate na su-zbijanju crnog tržišta duhana i duhanskih proizvoda. Samo u prošloj, 2021. godini službenici sve četiri grupe za suzbijanje prekršaja i krijumčarenja u UIO spriječili su nezakonito prometovanje cigareta i duhana vrijednosti od 5,5 milijuna KM”, rekao je Džakula za “Nezavisne novine”.\nPrema njegovim riječima, imali su zaista mnogo uspješnih akcija, posebno u saradnji sa Tužilaštvom BiH i Državnom agencijom za istrage i zaštitu (SIPA).\n“To je ujedno rezultiralo činjenicom da smo u prošloj godini imali porast broja izdanih trošarinskih markica, i to prvi put čak od 2009. godine, od kada je počelo usklađivanje trošarinske politike u BiH sa legislativom EU. Dodatno ohrabruje i podatak da i u ovoj, 2022. godini i dalje bilježimo rast broja izdanih trošarinskih markica za obilježavanje cigareta i duhana, i to za oko 30 odsto”, naveo je Džakula.\nIz UIO BiH navode da, shodno Programu ra-da UIO i UO UIO za 2022. godinu, ali i kao po prethodnim programima rada UIO, Se-ktor za sprovođenje propisa kontinuirano sprovodi aktivnosti u oblasti identifikacije i eliminacije svih oblika nezakonitog obavlja-nja djelatnosti usmjerene u pravcu suzbijanja krijumčarenja, sive ekonomije i poreske evazije.\nU okviru ovih aktivnosti se, dodaju, sprovodi nadzor nad primjenom propisa iz oblasti in-direktnih poreza u cilju otkrivanja, istraživanja i procesuiranja prekršaja i krivičnih djela, posebno na suzbijanju nelegalnog prome-ta robe bez porijekla na teritoriji BiH, sa posebnim akcentom na nedozvoljenom prometu akciznih proizvoda, prvenstveno duvana i duvanskih prerađevina, što, između ostalog, predstavlja i jedan od prioriteta u radu ovog sektora.\n“Od posebnog je značaja saradnja sa drugim agencijama za sprovođenje zakona (Državna agencija za istrage i zaštitu – SIPA, Granična policija BiH, entitetski MUP-ovi, Policija Brčko distrikta BiH i drugi organi), koja utiče na smanjenje sive ekonomije i povećanje priliva sredstava u budžet”, naveli su iz UIO BiH.\nIz Granične policije BiH su rekli da kontinuirano sprovode niz preventivnih i represi-vnih mjera na suzbijanju svih oblika prekograničnog kriminaliteta.\n“Pripadnici GP BiH su tokom 2021. godine privremeno oduzeli 157.359 kutija cigareta ukupne tržišne vrijednosti 446.757 KM i 588 kilograma rezanog duhana tržišne vrijednos-ti 103.702 KM”, naveo je Galić.\nKao jedan od najnovijih primjera iz GP BiH ističu onaj od 10. juna 2022. godine, kada su pripadnici Jedinice granične policije BiH Doljani spriječili krijumčarenje 2.999 kutija cigareta bez akciznih markica na međunarodnom graničnom prelazu Zvirići, na izlasku iz BiH.\nKako dodaju, Granična policija BiH u cilju zajedničke borbe protiv prekograničnog kri-minaliteta razvija izuzetnu saradnju s agencijama za sprovođenje zakona u BiH, kao i sa susjednim zemljama.\nOva saradnja se, dodaju, odvija na osnovu brojnih potpisanih sporazuma i protokola između mjerodavnih institucija BiH, Hrvatske, Srbije i Crne Gore, ali, što je još važnije, i na osnovu uzajamne podrške, povjerenja i uvažavanja.\n“Svaki vid saradnje, naročito razmjena informacija i unapređivanje postojećih propisa, doprinose sigurnijem okruženju, pa je tako i spomenuta konferencija doprinijela jačanju saradnje sa susjednim zemljama u regionu. Između ostalog, razmijenjena su različita is-kustva te predloženi novi mehanizmi koji mogu doprinijeti prevenciji i borbi protiv ilegalne trgovine. GP BiH, kao i dosad, nastavit će da bude još uspješniji u borbi protiv prekograničnog i organiziranog kriminala te ostati pouzdan partner svim agencijama za provedbu zakona na tom području, kako u nacionalnom, tako i u međunarodnom okvi-ru”, ističe Galić.\nInače, AmCham Srbija i AmCham Crna Gora okupili su glavne aktere u borbi protiv nele-galne trgovine na Regionalnoj konferenciji o suzbijanju nelegalne trgovine, koja je održana od 30. maja do 1. juna u Crnoj Gori.\nTeme konferencije bile su da li se zemlje regiona suočavaju s istim izazovima kada je u pitanju borba protiv nelegalne trgovine, koje su specifičnosti nelegalne trgovine preko interneta, da li je rješenje u međuresornoj i međudržavnoj saradnji, kao i saradnji sa privredom i koji su potencijali daljeg razvoja i unapređenja u ovom domenu.\nKonferencija je okupila predstavnike inspekcijskih organa, carinskih organa, kao i policijskih organa i drugih resornih aktera u čijoj su nadležnosti suzbijanje nelegalne trgovine i zaštita prava intelektualne svojine, kao i predstavnike privrede iz četiri države: Srbije, Crne Gore, BiH i Hrvatske.\nRazmijenjene su najbolje prakse u sprovođenju i koordinaciji nadzora nad sivom ekonomijom, podijeljena iskustva javno-privatne saradnje na putu suzbijanja nelegalne trgovine, kao i razmotreni potencijali daljeg razvoja međudržavne saradnje.\n“Bolja saradnja između državnih organa, kao i države i privrede regiona s ciljem suzbijanja nelegalne trgovine jedan je od prioriteta ka kreiranju stabilnog poslovnog okruženja neophodnog za uspešnu realizaciju postojećih i privlačenje novih investicija”, naglasila je Amalija Pavić, zamjenica izvršne direktorice AmChama Srbija.\nDodala je da je ova konferencija bila odlična prilika da se razmijene najbolje prakse između nadležnih organa, da se oni povežu i da se istaknu svijetli primjeri saradnje države i privrede, koji daju odlične rezultate.\nMarko Miročević, izvršni direktor AmChama Crna Gora, rekao je da je ova konferencija bila odlična prilika da se razmijene najbolje prakse između nadležnih organa, da se oni povežu i da se istaknu svijetli primeri saradnje države i privrede, koji daju odlične rezultate.\n“AmCham Srbija i AmCham Crna Gora su ponosni na činjenicu da smo okupljajući nadležne institucije iz regiona dali zamajac njihovoj bližoj saradnji”, rekao je Miročević.\nZoran Miljanić, ministar bez portfelja u Vladi Crne Gore, naveo je da je rješavanje problema nelegalne trgovine jedan od prioriteta nove Vlade Crne Gore jer će se to direktno odraziti na finansijsko zdravlje ove države i nova radna mjesta.\n“Drago mi je da je Crna Gora izabrana da bu-de domaćin ove značajne regionalne konferencije, koja okuplja predstavnike državnih organa iz četiri države i vjerujem da će zaključci ove konferencije doprinijeti operativnim poboljšanjima u borbi protiv nelegalne trgovine i boljoj zaštiti prava intelektualne svojine kod nas i u regionu”, naveo je Miljanić.


Smanjenje budžetskog deficita na 0,5 odsto do 2019. ostvarljivo\nBeta\t 21. jula 2016. 17:15\nOdbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava Skupštine Srbije prihvatio je danas Finansijski plan Agencije za energetiku Srbije (AERS) za 2016. i Izveštaju o radu Fiskalnog saveta za prošlu godinu i uputiće ih parlamentu na usvajanje.\nNa sednici tog odbora koja je trajala više od četiri sata član Fiskalnog saveta Vladimir Vučković kazao je da je plan smanjivanja budžetskog deficita na 0,5 odsto bruto društvenog proizvoda (BDP) do 2019. ostvarljiv i da je potreban da bi nivo javnog duga, koji je sad daleko iznad zakonske granice od 45 odsto počeo da se kreće silaznom putanjom.\nOn je kazao i da je niži deficit potreban, jer država dosta izdvaja na kamate, oko 3,5 odsto BDP.\nPrema njegovim rečima, Fiskalni savet smatra i da je važno da se istraje i u zamrzavanju plata i penzija, odnosno plata i u narednoj godini, a penzije i u 2018, kako bi deficit pao na nivo od 0,5 odsto BDP-a.\nČlan Fiskalnog saveta Nikola Altiparmakov kazao je da su osnovne stvari na kojima je savet u prošloj godini radio bila borba protiv sive ekonomije, jer se procenjuje da ona čini 2,5 odsto BDP-a, problemi decentralizacije, dok je velika pažnja posvećena i problemima privrednog rastra.\nPoslanik Srpske napredne Stranke (SNS) Veroljub Arsić kazao je da je Izveštaj o radu Fiskalnog saveta u prošloj godini bolji od svih dosadašnjih, dodavši da je potrebno da se prekine više sa praksom “apokalpitičnih predvidjanja za Srbiju i njene gradjane”.\nPoslanik Srpske radikalne stranke (SRS) Zoran Krasić imao je zamerke na rad Fiskalnog saveta, a jedna od najznačajnijih je bila da to telo nije ulazilo u strukturu nijednog zajma koji je Skupština prihvatila.\nKrasić je imao i zamerke na Finasijski plan AERS-a precizirajući da ta agencija koristi državne pare i da mora biti uključemna u javne finasije, što to sada nije slučaj.\nOn je kazao i da nikome nije krivo što su troškovi AERS-a kako su izneti u planu za 2016, procenjeni na 226 miliona dinara i to što to telo traži dozvolu da zaposli 13 novih ljudi, jer je 10 zaposlenih otišlo, već je naglasio da je potrebno da se jasno kaže da to telo “košta državu”.\nPrema njegovim rečima, interes da se formira i da AERS ovako radi imaju “samo oni koji su bacili oko na energetske kapacitete Srbije”.


Delegacija Ambasade Ruske Federacije ne može u Potočare – Kakanj-X\nDelegacija Ambasade Ruske Federacije ne može u Potočare\nNa 26 jun, 2018 215\nRukovodstvo i službenici Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari uskratiće doček delegaciji Ambasade Ruske Federacije.\nTo je na sjednici odlučio Upravni odbor nakon što je razmotrio najavu posjete delegacije te ambasade Memorijalnom centru. Odluka o ograničenju pristupa i uskraćivanju dočeka nije donesena zbog ambasadora Petra Ivancova lično, već zato što bi predstavljao državu čiji zvanični stavovi počivaju na negiranju genocida u Srebrenici, navedeno je u saopštenju koje je potpisao predsjedavajući Upravnog odbora Nisvet Mujanović.\n“Upravni odbor Memorijalnog centra nema mandat da zabranjuje bilo kojem posjetiocu koji dolazi s iskrenim namjerama da izrazi sućut prema žrtvama genocida u Srebrenici, pa tako ni gospodinu Petru Ivancovu čija lična osjećanja Upravni odbor nije razmatrao niti osporavao na svom zasjedanju.”\n“Upravni odbor podsjeća da zvanični stav institucija Ruske Federacije o Srebrenici počiva na negiranju genocida i osporavanju pravosnažnih presuda Međunarodnog krivičnog tribunala za bivšu Jugoslaviju i Međunarodnog suda pravde, kojima je utvrđeno da je u Srebrenici počinjen genocid”, citat je iz saopštenja.\nIstiče se da su naglašeno aktivnu ulogu i inicijativu u negiranju genocida u Srebrenici i osporavanju presuda međunarodnih tijela pravde, institucije Ruske Federacije poduzele su u julu 2015. godine, na 20. godišnjicu genocida u Srebrenici, kada je Rusija kao stalna članica u Savjet bezbjednosti Ujedinjenih nacija uložila veto i onemogućila usvajanje rezolucije o Srebrenici, koju je predložila Velika Britanija, a kojom se osuđuje srebrenički genocid.\n“Aktivnom kampanjom negiranja istine o genocidu u Srebrenici zasnovane na činjenicama iz presuda Međunarodnog krivičnog tribunala za bivšu Jugoslaviju, institucije Ruske Federacije su uskratile saosjećanje i nanijele uvredu žrtvama genocida te stvorile dodatnu bol porodicama žrtavama”, navedeno je u saopštenju.\nUpravni odbor Memorijalnog centra izražava žaljenje zbog takvog ponašanja koje narušava principe temeljnih akata Ujedinjenih nacija i nada se da će institucije Ruske Federacije početi s poštivanjem presuda međunarodnih sudova i zasnivati svoje zvanične stavove na pravnoj i istorijskoj istini o izvršenim zločinima i na saosjećanju sa žrtvama, čime će ne samo u Memorijalnom centru nego i u svim drugim institucijama koje štite sjećanje na zločine genocida, osigurati sebi status kakav Ruska Federacija očekuje i kakav dolikuje članici Ujedinjenih nacija, navedeno je.\n“Upravni odbor Memorijalnog centra Srebrenica – Potočari ima mandat da štiti sjećanje na žrtve genocida, istinu o genocidu i osjećanja porodica žrtava te je uz konsultacije s udruženjima porodica žrtava, koje su dale punu podršku stavu Upravnog odbora da se ne dopušta pristup delegacijama koje negiraju i ne priznaju genocid, donio odluku o ograničenju pristupa i uskraćivanju dočeka delegaciji Ambasade Ruske Federacije u Memorijalnom centru”, navedeno je takođe u saopštenju.


Egipatske sigurnosne snage ubile 83 militanta u Sjevernom Sinaju za mjesec dana - SAHAR Balkan\nEgipatske sigurnosne snage ubile 83 militanta u Sjevernom Sinaju za mjesec dana\nNov 04, 2019 16:28 Europe/Sarajevo\nSaharTV - Egipatske sigurnosne snage ubile su 83 osobe za koje se sumnjalo da su tekfirijski teroristi i uhapsile desetine kriminalaca u regiji Sjevernog Sinaja tokom prošlog mjeseca, objavila je armija.\nPrema saopštenju egipatske armije u ponedjeljak, osobe osumnjičene za terorizam ubijene su u antiterorističkim operacijama u centralnom i Sjevernom Sinaju između 28. septembra i 4. novembra.\nU saopštenju se ne navodi ime terorističke grupe, ali Velajat Sinaj, grupa koja je dala prisegu ISIL-u 2014.god, preuzela je odgovornost za većinu napada širom Egipta. Grupa je nakon objave o smrti lidera ISIL-a objavila da je prisegnula novom vođi ove terorističke organizacije.\nSigurnosne snage pritvorile su i preko 60 osumnjičenih za kriminal, a tokom operacija poginula su tri člana vojnog osoblja.\nU istom periodu, egipatske zračne snage uništile su 14 skrovišta terorista, 115 terenskih vozila, 33 automobila, 93 motocikla, dva tunela za krijumčarenje i 376 improvizovanih eksplozivnih naprava postavljenih na tom području.\nU februaru prošle godine, egipatska armija pokrenula je sveobuhvatnu vojnu operaciju protiv terorizma pod nazivom Sinaj 2018, na naredbu predsjednika Abdel Fataha El-Sisija, nakon što je u terorističkom napadu na džamiju u Sjevernom Sinaju poginulo više od 300 osoba.


Kante na Radijalcu uklonjene jer su sugrađani u njih bacali kućni otpad | (Vesti - 24. 11. 2017) Subotica.com\nKante na Radijalcu uklonjene jer su sugrađani u njih bacali kućni otpad\n24.11.2017. u 00:00h\nDuž Aleje Maršala Tita nema kanti za smeće, u koje bi sugrađani odlagali sitan otpad. Poslednja od njih uklonjena je pre 15 dana, a iz Mesne zajednice Dudova šuma kažu da su se na taj potez odlučili jer su pojedini sugrađani u njih odlagali komunalni otpad iz domaćinstva.\n- Ako ste pešak i krenete od sredine ulice Dimitrija Tucovića (tačnije nakon prodavnice Hungaricum), pa krenete prema Radijalcu, Alejom, takođe desnom stranom iz pravca centra grada, nećete naići ni na jednu kantu za smeće sve do mesta gde ulica Miloša Obilića seče Aleju! Već mesecima je neko demontirao više kanti za smeće koje su ranije bile postavljene, ali kante nisu vraćene - napisala je juče jedna naša sugrađanka u rubrici "Pištaljka".\nMeđutim, iz Mesne zajednice Dudova šuma kažu da su kante za smeće uklonili na inicijativu sugrađana, a potom i rukovodstva ove Mesne zajednice, jer su pojedini stanari zgrada u njih odlagli komunalni otpad iz domaćinstva.\n- Tražili smo od komunalne inspekcije da se na pomenutoj lokaciji poskidaju sve kante za smeće koje su postojale, zato što su se one pretvorile u kante za kućni otpad, jer su nesavesni sugrađani odlagali isti u njih. Radnici ''Čistoće i zelenila'' su dva puta dnevno praznili kante, jer su bile prepune kućnog smeća - objašnjava Dragan Rudović, predsednik Saveta Mesne zajednice Dudova šuma.\nIako kontejnera ima pored svake zgrade i u dovoljnom broju, prema rečima Rudovića, pojedini stanari nisu odlagali otad u njih, već u kante koje su se nalazile ispred zgrada jer im je tako bilo lakše.\nKante koje su privremeno skinute\n- Molili smo ih dva ili tri puta da to ne rade, ali kako mi uputimo apel, oni se još gore ponašaju. Kada to nije pomoglo, skinuli smo kante i sada više nema smeća na Radijalcu, a uklonjene kante smo prefarbali, popravili i postavlili u okolini pijace i škole na Trgu Jakaba i Komora - dodaje predsednik Saveta Mesne zajednice Dudova šuma.\nNa pitanje da li je ovo samo privremeno rešenje i da li će vratiti kante za sitan otpad, Rudović odgovara potvrdno, dodajući da će se postaviti kante manjeg obima, kako bi se sprečilo da se u njih odlaže komunalni otpad, kao i da će o tome sugrađani biti blagovremeno obavešteni.\nNa Radijalcu, pogotvo na centralnom šetalištu, generalno ima dosta kanti za sitni otpad i redovno se prazne, baš kao i veći kontejneri za domaćinstva, kojih ima u dovoljnom broju.\nVraćene kante za sitan otpad na Radijalcu, sređuju se sportske sprave u Dudovoj šumi\nKante za sitan otpad nisu mesto za odlaganje kućnog smeća\nGde su nestale kante za smeće?\nmz dudova šuma kante za smeće\npre 17 sati 6 minuta


Grčka i Iran odobrili prelet ruskih aviona u Siriju | WebTribune\nHome U FOKUSU Grčka i Iran odobrili prelet ruskih aviona u Siriju\n„Pres-služba Ambasade Rusije potvrđuje da je dobila odobrenja grčkih vlasti za prelet ruskih aviona preko vazdušnog prostora Grčke“, rekao je „Interfaksu“ predstavnik ruske diplomatske misije u Atini.\nTako je on odgovorio na pitanje da li je ruska strana dobila odobrenje od grčkih vlasti za prelet ruskih aviona sa humanitarnom pomoći.\n„Odobrenje je izdato na osnovu instrukcija Ministarstva inostranih poslova Grčke od 31. avgusta ove godine“, dodao je sagovornik agencije.\nI Teheran ne pravi problem ruskim avionima sa humanitarnom pomoći za Siriju, izjavio je ambasador Rusije u Iranu.\n„Ruska ambasada dobila je danas odobrenje za sve zatražene letove ruskih aviona koji se spremaju za odlazak u Siriju za dopremanje humanitarne pomoći“, rekao je pres-ataše ambasade Rusije u Teheranu Maksim Suslov.\nPres-sekretar predsednika Rusije Dmitrij Peskov izjavio je nakon odbijanja Bugarske da otvori vazdušni prostor za ruske avione da Moskva proučava alternativne puteve za isporuku humanitarne pomoći Siriji.\n„Ako se ne varam, upravo danas je u Ministarstvu inostranih poslova saopšteno da postoje alternativni putevi isporuke humanitarne pomoći koje će izučavati, i koristiti ruska strana“.


Jeftini letovi iz Srbije za Burkinu Faso - Avionske karte Srbija Burkina Faso - eSky.ba\nLetovi iz Srbije za Burkinu Faso\nPretražite letove iz Srbije za Burkinu Faso\nProvjerite najbolje ponude letova iz Srbije za Burkinu Faso\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Srbije za Burkinu Faso na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Srbije za Burkinu Faso?\n✔ Ako rezerviram let iz Srbije za Burkinu Faso, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Srbije za Burkinu Faso?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Srbije za Burkinu Faso uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Sedam policajaca povređeno na protestima u Skoplju, 25 građana privedeno | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 18.06.2018 / 08:52\nEkipa hitne pomoći je, na poziv policije, pomogla gradjanima povredjenim na protestima protiv današnjeg makedonsko-grčkog dogovora o rešavanju spora oko naziva Makedonije, ali za sada nema zvanične informacija o broju povredjenih gradjana, dok mediji govore o troje.\nSpecijalna jedinica policija je prethodno šok-bombama i suzavcem rasterala učesnike nasilnog protesta.\nProtest, organizovan preko društvenih mreža, eskalirao je kada je deo demostranata koju se okupili u centru Skoplja, ispred Sobranja Makedonije, počeo da baca kamenje i navijačke baklje, pokušavši da probije policijski kordon.\nMediji su preneli da su se pozivu navijačke grupe "Komiti" odazvali gradjani nezadovoljni dogovorom i politikom Vlade Zorana Zaeva, koji su uzvikivali da "ne daju ime Makedonije" i pevali patriotske pesme, tražeći i "Vešala za Zaeva".\nUčesnici su nosili zastave Makedonije i Rusije, a tokom nereda se lider vanparlamentarne stranke "Jedinstvena Makedonija" Janko Bačev popeo na jedno od oklopnih policijskih vozila, podižući zastavu Rusije i nekadašnju zastavu Makedonije, sa "suncem iz Vergine".\nNa protestu su bili i članovi rukovodstva male, nedavno osnovane stranke "Glas za Makedoniju" i predsednik udruženja "Svetski makedonski kongres" Todor Petrov.\nMinistri spoljnih poslova Makedonije i Grčke, Nikos Kocijas i Nikola Dimitrov su danas na pograničnom jezeru Prespi potpisali dogovor o rešavanju dvoipodecenijskog spora oko naziva i o strteškom partnerstvu dve susedne zemlje.\nTim dogovorom je predvidjeno da Makedonija promeni ustavni naziv u "Republika Severna Makedonija", uz promenu Ustava i referendum, a da Grčka prestane da sprečava prijem Makedonije u NATO i otpočinjanje pregovora o pristupanju EU.\nSporazum čijem su potpisivanju prisustvovala dvojica premijera Zoran Zaev i Aleksis Cipras, pozdravile su EU, NATO, SAD i druge zemlje, medju kojima i Rusija.\nTagovi: protrsti u Skoplju, Makedonija, Zoran Zaev, Republika Severna Makedonija