Došli smo u fazu kada se Albanci plaše preokreta (video) - 28.12.2018, Sputnik Srbija\nDošli smo u fazu kada se Albanci plaše preokreta (video)\nU emisiji „Od četvrtka do četvrtka“ sa Dejanom Radenkovićem, poslanikom i članom Glavnog odbora Socijalističke partije Srbije analizirali smo koliko ima svrhe... 28.12.2018, Sputnik Srbija\nmultimedija, analize i mišljenja, politika, vesti, video\n21:03 28.12.2018 (Osveženo: 14:51 30.08.2021)\nU emisiji „Od četvrtka do četvrtka“ sa Dejanom Radenkovićem, poslanikom i članom Glavnog odbora Socijalističke partije Srbije analizirali smo koliko ima svrhe ponovno pokretanje dijaloga Beograda i Prištine, da li potvrđeni dolazak predsednika Rusije Vladimira Putina utiče na naše evrointegracije i kakvi su odnosi Srbije sa zemljama regiona.\nRadenković smatra da podizanje taksi od sto odsto nije mera koja je uperena protiv Srbije, već da prištinski zvaničnici pokušavaju da skrenu pažnju na Kosovo takvo kakvo jeste, koje sada zadaje probleme onima koji su ga i stvorili. On sugeriše da Zapad ne želi da odobri Kosovu viznu liberalizaciju, a da izgovor pronalazi u konfliktu Prištine i Beograda.\n„Špend Ahmeti, jedan od vođa prištinskog tima za dijalog sa Beogradom, čovek je koji je promenio skoro sve stranke u Prištini. Kosovsko društvo je ogrezlo u korupciji i postavlja se pitanje zašto im EU to sve dozvoljava. Zvaničnici u Briselu se uopšte nisu snašli u pregovaračkom procesu, jer ne poznaju stanje na terenu. Ko god se ogrešio o Srbe i Srbiju, to se kroz istoriju pokazalo kao loše“, objašnjava naš sagovornik.\n27 Decembar 2018, 20:16\nS obzirom na to da je često gost na panelima o KiM i da se susreće sa albanskim kolegama, Radenković primećuje da su oni u strahu da ne dođe do preokreta i da ne izgube podršku međunarodne zajednice ukoliko ne ublaže politiku prema Srbiji.\nOn smatra da je stav državnog rukovodstva da se u pregovarački proces uključe i svetske velesile — SAD, Rusija i Kina, kao i da laka rešenja nisu dobra.\n„U jednom trenutku, briselski zvaničnici su pomislili da mogu da ubrzaju proces rešavanja kosovskog problema, ali se postavilo pitanje šta bi se desilo nakon te njihove odluke? Svi znamo da bi najverovatnije bio ugrožen ceo region“, rekao je Radenković.\nNaš sagovornik smatra da je jedini izlaz iz ove situacije održavanje međunarodne konferencije koja neće imati vremensko ograničenje. Ali za sve to vreme, kaže Radenković, sa obe strane moraju da dolaze pomirljivi tonovi, a ne kao što je dosad bio slučaj, da ih čujemo samo iz Beograda.\n24 Decembar 2018, 22:20\nIako je naša zemlja na putu ka EU, poslanik vladajuće koalicije naglašava da Brisel treba da odluči da li nas želi ili ne.\n„Nije u redu da nam stalno ispostavljaju nove uslove. Da nam zameraju dobre odnose sa Rusijom, a da istovremeno te iste članice Unije sarađuju sa Moskvom u obimu u kom njima to odgovara. To je licemerno“, naglašava Radenković.\nOn dolazak Vladimira Putina u Srbiju vidi kao nastavak višedecenijskog prijateljstva dvaju naroda na koje trenutno niko na svetu ne može da ugrozi.\nNajnovije optužbe crnogorskog predsednika Mila Đukanovića da je Beograd svojim ponašanjem zaoštrio situaciju sa zemljama u okruženju, naš sagovornik kaže da ne razume.\n„Možda se zvanična Podgorica plaši svog naroda kada već neko vreme pokušava da prekraja istoriju. Uveren sam da im to neće poći za rukom, jer su porodične veze neraskidive“, rekao je Radenković.


Turski predsednik Erdogan je izjavio da je Trampu rekao da "Turska nikada neće proglasiti prekid vatre na severu Sirije".\nTurska je pokrenula vojnu operaciju na severu Sirije protiv Kurda koje smatra teroristima. Kurdi su se zajedno sa SAD borili protiv Islamske države.\n"Konfuzna i opasna situacija"\n"Situacija mora da se stavi pod kontrolu. Veoma, veoma je konfuzna i opasna za naše vojnike. Rizikuje dosadašnju borbu protiv Islamske države. Rizikuje da oko 10 hiljada zatvorenika pobegne iz zatvora", rekao je zvaničnik Stejt departmenta.\nIstakao je i da nema "masovnog bekstva iz zatvora" povezanih sa Islamskom državom. Kurdski zvaničnici su ranije saopštili da je od početka turske invazije na sever Sirije, pobeglo stotine zatvorenika.\nPredsedavajuća Predstavničkog doma Nensi Pelosi i lider demokrata u Senatu Čak Šumer objavili su nacrt dvostranačke rezolucije o protivljenju Trampovoj odluci koja se opisuje kao "bezobzirna i opasna po živote mnogih ljudi".


Startapi — popunite upitnik o uticaju pandemije na vaše poslovanje – Startit\nStartapi — popunite upitnik o uticaju pandemije na vaše poslovanje\n„Odgovori koje dobijemo pomoći će nam da bolje isplaniramo podršku ovom sektoru i da kvalitetnije branimo njegove interese pred donosiocima ekonomskih mera i politika”, navode u Inicijativi „Digitalna Srbija”.\nCOVID-19 je uticao na celu ekonomiju na različite načine i svi pokušavamo da se prilagodimo novonastaloj situaciji. Kako bi izmerila efekte na domaće kompanije i startape koji posluju u digitalnoj sferi, Inicijativa „Digitalna Srbija” je kreirala upitnik.\nPodaci koje dobijemo, pomoći će i nama da vas bolje podržimo u ovom periodu, ali i da svi zajedno kvalitetnije branimo njegove interese pred donosiocima ekonomskih mera i politika.\nAko sebe smatrate startapom, upitnik popunite ovde.\nAko ste kompanija iz digitalnog sektora, vaš upitnik je ovde.\nGlavni zaključci iz ankete će biti podeljeni javno, a podaci anonimizovani.


(Preusmjereno sa Huldrych Zwingli)\nUlrih Cvingli, švajcarski crkveni reformator, portret u ulju koji je 1531. izradio Hans Aspen. Danas se ovaj portret čuva u Muzeju umetnosti u švajcarskom gradu Vinterturmu.\nUlrich Zwingli (fonetski:Ulrih Cvingli), također poznat i kao Huldrych Zwingli (1. januar 1484—11. oktobar 1531) je bio vođa reformacije u Švajcarskoj. Rođen je u vreme kada se rađao švajcarski patriotizam i kada je kritikovan švajcarski sistem najamnika. Školovao se na univerzitetima u Beču i Bazelu, centrima humanizma. Dok je služio kao pastor u Glarusu i kasnije u Ajnsidelnu nastavio je da izučava dela humanista a na njega je naročiti utisak ostavilo delo Erazma Roterdamskog.\nReformacija se proširila Švajcarskom ali su se neki kantoni usprotivili ostajući verni katolicizmu. Cvingli je oformio ligu reformatorskih kantona koja je podelila Konfederaciju po verskom principu. Godine 1529. rat između dve strane je izbegnut u poslednjem trenutku. U međuvremenu Cvinglijeve ideje privukle su pažnju Martina Lutera u drugih reformista. Oni su se sastali na Marburškom sastanku ali nisu uspeli da se u potpunosti usaglase.\nGodine 1531. Cvinglijeva alijansa je izvela neuspešnu blokadu katoličkih kantona. Ovi kantoni su odgovorili napadom u trenutku kada Cirih nije bio spreman. Cvingli je poginuo u borbi kada mu je bilo 47 godina. Njegovo učenje odigralo je veliku ulogu u formiranju reformatorskih teoloških načela i danas je bitan element protestantizma.\nHuldrych Zwingli na Wikimedijinoj ostavi\n((en)) Biography of Anna Reinhard u časopisu Leben sa seminara Reformirane crkve u SAD\n((de)) Website of the Zwingli Association and Zwingliana journal\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Ulrich_Zwingli&oldid=40697324"\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 01:05, 2 april 2017.


Evo koga Kameleon večeras vodi na hit predstavu "Posljednja ljubav Hasana Kaimije" - Kameleon M&M\nEvo koga Kameleon večeras vodi na hit predstavu “Posljednja ljubav Hasana Kaimije”\nIgrali smo se i u saradnji sa NP Tuzla, dvije naše čitateljice vodimo na pozorišnu predstavu koja je oduševila sve one koji su je pogledali i koja je pokupila sve nagrade!\nOvaj put najviše sreće su imale\nSuzana Ostojić i\nPotrebno je da se javite na prodajno mjesto NP Tuzla, s identifikacijskim dokumentom i uz napomenu da ste osvojili 2 ulaznice u Kameleonovoj nagradnoj igri!\nDrage dame, uživajte večeras od 19:30 u pozorištu, u fenomenalnoj predstavi i u odličnom društvu! A slobodno nam možete javiti i vaše utiske – da li je, po vašem mišljenju, predstava opravdala sve hvalospjeve o kojima bruji grad, ali i region.\nREZULTATI NAGRADNE IGRE: Evo ko su dobitnice ulaznica za predstavu “Kako i zašto ubiti muža?”\nNAGRADNA IGRA: Vodimo vas na predstavu “Kako i zašto ubiti muža?”


Članice Ansambla “Vila” vicešampionke Vokalnog etno festivala mladih u Negotinu | NS Reporter\nČlanice Ansambla “Vila” vicešampionke Vokalnog etno festivala mladih u Negotinu\nNOVI SAD – Mlađa ženska pevačka grupa Folklornog ansambla “Vila” SKUD-a “Železničar” iz Novog Sada uz pratnju mladog instrumentaliste na tradicionalnim instrumentima Adreja Janke osvojila je drugo mesto na 8. Vokalnom etno festivalu mladih u Negotinu, obaveštavaju iz tog kulturno-umetničkog društva.\nOvaj festival održava se u organizaciji Kreativnog udruženja „Nego“, uz pokroviteljstvo Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije i Opštine Negotin i uz podršku Muzeja Krajine i Doma kulture „Stevan Mokranjac”.\nFestival je jedinstvena manifestacija međunarodnog karaktera u Srbiji i regionu, gde mladi učesnici izvode izvorne pesme a cappella ili uz instrumentalnu pratnju, tradicionalno ili u obradi, a gde je osnovni cilj očuvanje vokalne tradicije kroz zbližavanje mladih sa srpskim kulturnim nasleđem.\nNa dan velikog hrišćanskog praznika Uspenja Presvete Bogorodice, mlade „Viline” umetnice su se na ovom takmičenju nadmetale u kategoriji “tradicije” u okviru koje je nastupilo deset odabranih pevačkih grupa iz Srbije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Bugarske, a među kojima su bili i sastavi etnomuzikoloških odseka srednjih muzičkih škola iz Subotice i Sombora.\nIako je ovaj „Vilin” ansambl tek nedavno oformljen, devojke su izvele šest pesama iz raznih područja srpskog duhovnog prostora (Kosova i Metohije, Raške, Banata, Podgrmeča, Korduna i Timočke Krajine).\nNjihov autentičan i dobro pripremljen nastup koji je osmislila rukovodilac grupe dr Selena Rakočević, kao i zrelost u interpretaciji različitih vokalnih stilova izvedenih uz pratnju kavala, frule i dvoglasnih gajdi koje je svirao Andrej Janka je ocenjen kao odličan, te su „Viline“ članice ponele titulu vicešampiona ovog takmičenja odmah nakon izvanrednog sastava “Đude” iz Kolašina, koji čine starije i mnogo iskusnije devojke.\nMada je od njih sedam, čak tri prvi put javno zapevalo na ovom takmičenju, članice mlađe pevačke grupe Ansambla „Vila” su energijom i interpretacijom osvojile i publiku i stručni žiri koji su činili eminentni univerzitetski profesori tradicionalnog pevanja, sviranja i etnomuzikologije, kao i kompozitori i istaknuti izvođači tradicionalne pesme, istakao je Ostoja Kalaba.


Rešenje za kredite u “švajcarcima“ - BGnekretnine blog\nRešenje za kredite u “švajcarcima“\nNovosti 105 Feb 2013\nZA dve-tri nedelje građani mogu da očekuju rešenje za otplatu kredita u „švajcarcima“ - rekla guvernerka NBS Jorgovanka Tabaković. Ona nije želela da prejudicira kakvo će biti to rešenje, ali je naglasila da očekuje da će ono biti opomena da se nikada više ne uvede takav proizvod koji nosi negativnu reklamu za banku, a istovremeno stavlja NBS u negativnu konotaciju.\nGuvernerka je naglasila da se radi o kompleksnom problemu, i da ga ne treba rešavati „preko kolena“.\n- Ne mislim da država treba da snosi posledice pojedinačnih odluka, jer nepoznavanje zakona nikoga ne opravdava, kao što ni nepoznavanje elemenata ugovora za zasnivanje ugovornog odnosa, takođe, nikoga ne opravdava - rekla je Tabakovićeva.\nKako je ona objasnila, građani moraju da budu svesni toga da su oni ti koji pune budžet, i da kada uzmete iz levog džepa i stavite u desni, niste sebi mnogo pomogli.\nGuvernerka NBS je naglasila da u vreme individualnih sloboda punoletni građanin sam odgovara za sebe i donosi odluku, ali da, bez obzira na brojna sredstava informisanja, građane ne treba ostaviti bez pune informacije šta određeni bankarski proizvod - kao što je stambeni kredit u švajcarcima - znači na duži rok.\nGovoreći o problemu nenaplativih kredita u privredi, podsetila je da je najviše plasmana otišlo u trgovinu nekretninama, građevinarstvo i trgovinu, i danas kada se osećaju posledice krize te tri oblasti jesu najveći rizici za banke, jer je najveći procenat nenaplativih plasmana upravo u njima.\nTabakovićeva je rekla da mere NBS za vraćanje banaka kreditiranju kao osnovnom poslu već daju rezultate. Kako je napomenula Tabakovićeva, provizije banaka i kamate u Srbiji jesu vrlo visoke, i više nego u drugim zemljama, što je delom opravdano, ali kod nas postoje i brojni izgovori.


Slepom čoveku vraćen vid: Kako se genetskom manipulacijom utiče na mozak /video/ - 07.06.2021, Sputnik Srbija\nSlepom čoveku vraćen vid: Kako se genetskom manipulacijom utiče na mozak /video/\nSlepom čoveku iz Francuske delimično je vraćen vid zahvaljujući visokotehnološkom tretmanu koji koristi optogenetiku, biološku tehniku koja uključuje genetsko... 07.06.2021, Sputnik Srbija\nFrancuska firma „Gensajt bajolodžiks“ objavila je u naučnom časopisu „Nejčr medisin“ rezultate koji pokazuju da čovek, koji je potpuno bio bez vida, posle tog tretmana može da prepozna različite objekte tokom laboratorijskih testova.To je prva objavljena studija primeni optogenetike na ljudima, kaže Ed Bojden sa Masačusetskog instituta za tehnologiju, jedan od ko-izumitelja te naučne tehnike, prenosi „Nju sajantist“.Optogenetika se široko primenjuje u laboratorijskim uslovima, jer omogućava preciznu kontrolu nad ćelijama mozga tako što ih modifikuje da reaguju na svetlosni nadražaj. To je dovelo do brojnih otkrića o mozgu kod životinja, ali je vladalo uverenje da je optogenetika teško primenljiva na ljudima u lečenju pojedinih moždanih poremećaja, jer bi dovođenje svetlosti do mozga zahtevalo imlantaciju optičkog kabla.Više grupa naučnika pokušava da razvije tretman za slepilo preko optogenetike, pošto su nervne ćelije preko oka izložene spoljašnjem izvoru svetlosti.Novom terapijom, u nervne ćelije je ubrizgan gen iz algi, koji ih podstiče da reaguju na žuti spektar svetlosti. Kako bi potom mogao da vidi, pacijent mora da nosi specijalne naočare sa kamerama i procesorima koji standardno svetlo pretvaraju u talasne dužine žutog svetlosnog spektra i pojačavaju signal, kako bi izmenjene ćelije reagovale.Prva osoba koja je prošla ovaj tretman, muškarac star 58 godina iz Bretanje u Francuskoj, posle godinu dana mogao je da vidi pruge pešačkog prelaza, a potom mu se stanje još popravilo, pa je mogao da prepozna objekte kao što su telefon, nameštaj ili vrata u hodniku. Tokom laboratorijskih testova, mogao je da prebroji i odredi poziciju objekata, ali nije mogao da prepozna lica.Naučnici veruju da bi njegov vid još mogao da napreduje, jer je mozgu potrebno vremena da se privikne na neuobičajene signale iz očiju, kaže Žoze Alen Sahel sa Instituta za vid u Parizu, koji je radio sa timom „Gensajta“.„Događa se remodeliranje veze retine i mozga“ kaže on i dodaje da je pacijentima potrebno prilagođavanje naočara i poseban trening kako bi im se vid popravio.Dvoje ljudi u Velikoj Britaniji takođe su podvrgnuti ovom tretmanu, ali zbog pandemije kovida-19 nisu imali neophodan trening, pa im se vid još nije popravio.Sahel kaže da je još četvoro ljudi dobilo veće doze genske terapije, pa se nadaju i da će stepen poboljšanja vida biti bolji.Inače, optogenetika je relativno nova metoda uticaja na nervne ćelije, kojom naučnici u milisekundi mogu da „uključe“ ili „isključe“ ćeliju uz pomoć pulseva laserskog svetla.Optigenetika nije jedina nova metoda kojom se genetskim manipulacijama utiče na nervne ćelije i mozak. Pored optogenetike, naučnici su razvili i hemogenetiku, u kojoj se koristi genetski modifikovani protein, aktiviran posebnim lekovima, i cilj mu mogu biti specifične ćelije.Ova tehnika nadmoćnija je od optogenetike i hemogenetike, jer su one invazivne. Kod optogenetike potrebno je uvođenje svetlosti u mozak kako bi nervne ćelije mogle da reaguju, dok je kod hemogenetike potrebno i vreme da ćelija reaguje na lek, objasnili su naučnici.Međutim, kada je u pitanju namagnetisani protein, tehnologija koja je pre nekoliko godina razvijena na Univerzitetu u Virdžiniji, uticaj na nervne ćelije je mnogo brži.Radi se o tehnici u kojoj se koristi protein, poznat kao TRPV4, osetljiv na temperaturu i rastezanje. Ta dva stimulansa otvaraju njegovu centralnu poru čime se omogućava protok električnih signala kroz ćelijsku membranu, a to izaziva nervne impulse koji putuju u kičmenu moždinu, a onda i u mozak. Na taj protein utiče i magnetna obrtna sila na isti način, pa se preko nje mogu aktivirati određene nervne ćelije ili grupe nervnih ćelija u mozgu.Pročitajte još:\nnauka, mozak, vid, živi svet i genetika, društvo\n20:20 07.06.2021 (Osveženo: 03:13 26.08.2021)\nSlepom čoveku iz Francuske delimično je vraćen vid zahvaljujući visokotehnološkom tretmanu koji koristi optogenetiku, biološku tehniku koja uključuje genetsko menjanje nervnih ćelija kako bi mogle da reaguju na svetlost.\nFrancuska firma „Gensajt bajolodžiks“ objavila je u naučnom časopisu „Nejčr medisin“ rezultate koji pokazuju da čovek, koji je potpuno bio bez vida, posle tog tretmana može da prepozna različite objekte tokom laboratorijskih testova.\nTo je prva objavljena studija primeni optogenetike na ljudima, kaže Ed Bojden sa Masačusetskog instituta za tehnologiju, jedan od ko-izumitelja te naučne tehnike, prenosi „Nju sajantist“.\nOptogenetika se široko primenjuje u laboratorijskim uslovima, jer omogućava preciznu kontrolu nad ćelijama mozga tako što ih modifikuje da reaguju na svetlosni nadražaj. To je dovelo do brojnih otkrića o mozgu kod životinja, ali je vladalo uverenje da je optogenetika teško primenljiva na ljudima u lečenju pojedinih moždanih poremećaja, jer bi dovođenje svetlosti do mozga zahtevalo imlantaciju optičkog kabla.\nViše grupa naučnika pokušava da razvije tretman za slepilo preko optogenetike, pošto su nervne ćelije preko oka izložene spoljašnjem izvoru svetlosti.\nJedno od oboljenja za koje se pokušava ovakav tretman je pigmentni retinitis, nasledno oboljenje u kom se mrežnjača postepeno degeneriše, a fotoreceptorske ćelije odumiru, te dovodi do slepila.\nNovom terapijom, u nervne ćelije je ubrizgan gen iz algi, koji ih podstiče da reaguju na žuti spektar svetlosti. Kako bi potom mogao da vidi, pacijent mora da nosi specijalne naočare sa kamerama i procesorima koji standardno svetlo pretvaraju u talasne dužine žutog svetlosnog spektra i pojačavaju signal, kako bi izmenjene ćelije reagovale.\nPrva osoba koja je prošla ovaj tretman, muškarac star 58 godina iz Bretanje u Francuskoj, posle godinu dana mogao je da vidi pruge pešačkog prelaza, a potom mu se stanje još popravilo, pa je mogao da prepozna objekte kao što su telefon, nameštaj ili vrata u hodniku. Tokom laboratorijskih testova, mogao je da prebroji i odredi poziciju objekata, ali nije mogao da prepozna lica.\nNaučnici veruju da bi njegov vid još mogao da napreduje, jer je mozgu potrebno vremena da se privikne na neuobičajene signale iz očiju, kaže Žoze Alen Sahel sa Instituta za vid u Parizu, koji je radio sa timom „Gensajta“.\n„Događa se remodeliranje veze retine i mozga“ kaže on i dodaje da je pacijentima potrebno prilagođavanje naočara i poseban trening kako bi im se vid popravio.\nDvoje ljudi u Velikoj Britaniji takođe su podvrgnuti ovom tretmanu, ali zbog pandemije kovida-19 nisu imali neophodan trening, pa im se vid još nije popravio.\nSahel kaže da je još četvoro ljudi dobilo veće doze genske terapije, pa se nadaju i da će stepen poboljšanja vida biti bolji.\nNaučnici navode da trenutno nisu stigli do stepena u kom bi slepi pacijenti mogli da progledaju dovoljno dobro da čitaju ili prepoznaju lica, ali da mogu da prepoznaju svetlost, objekte i pokrete.\nInače, optogenetika je relativno nova metoda uticaja na nervne ćelije, kojom naučnici u milisekundi mogu da „uključe“ ili „isključe“ ćeliju uz pomoć pulseva laserskog svetla.\nOptigenetika nije jedina nova metoda kojom se genetskim manipulacijama utiče na nervne ćelije i mozak. Pored optogenetike, naučnici su razvili i hemogenetiku, u kojoj se koristi genetski modifikovani protein, aktiviran posebnim lekovima, i cilj mu mogu biti specifične ćelije.\nTakođe, među novijim sličnim metodama je i ona u kojoj se koristi namagnetisani protein koji aktivira moždane ćelije brzo, neinvazivno i sa mogućnošću ponavljanja tog procesa. Tako se preko genetski modifikovanog namagnetisanog proteina daljinskim putem mogu aktivirati određene grupe nervnih ćelija u mozgu.\nOva tehnika nadmoćnija je od optogenetike i hemogenetike, jer su one invazivne. Kod optogenetike potrebno je uvođenje svetlosti u mozak kako bi nervne ćelije mogle da reaguju, dok je kod hemogenetike potrebno i vreme da ćelija reaguje na lek, objasnili su naučnici.\nMeđutim, kada je u pitanju namagnetisani protein, tehnologija koja je pre nekoliko godina razvijena na Univerzitetu u Virdžiniji, uticaj na nervne ćelije je mnogo brži.\nRadi se o tehnici u kojoj se koristi protein, poznat kao TRPV4, osetljiv na temperaturu i rastezanje. Ta dva stimulansa otvaraju njegovu centralnu poru čime se omogućava protok električnih signala kroz ćelijsku membranu, a to izaziva nervne impulse koji putuju u kičmenu moždinu, a onda i u mozak. Na taj protein utiče i magnetna obrtna sila na isti način, pa se preko nje mogu aktivirati određene nervne ćelije ili grupe nervnih ćelija u mozgu.


Beograd, 14. novembar 2021.\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali najavio je da sutra počinje prijava građana za 20 evra dodatne novčane podrške države na portalu Uprave za trezor, na adresi idp.trezor.gov.rs, i naglasio da za tu pomoć ne treba da se prijavljuju svi građani.\nMali je objasnio da građani koji su se u maju prijavili za novčanu pomoć u iznosu od dva puta po 30 evra, kao i korisnici penzija, primaoci novčane socijalne pomoći i lica u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija, ne treba da se prijavljuju za 20 evra dodatne pomoći države koji će im biti automatski isplaćena u decembru.\nOstali punoletni državljani Srbije sa prebivalištem na teritoriji Srbije i važećom ličnom kartom, koji se prethodno nisu prijavili, a žele da dobiju dopunsku novčanu pomoć u iznosu od 20 evra u dinarskoj protivvrednosti, kao i oni koji su u međuvremenu stekli pravo na pomoć, bilo da su postali punoletni ili dobili državljanstvo, prebivalište i ličnu kartu, mogu da se prijave na portalu Uprave za trezor u periodu od 15. do 30. novembra, naveo je on.\nNakon unošenja ličnih podataka biće im zavedena prijava čiji će status moći da provere na navedenom portalu. Nakon obrade prijave, prijavljeni građani će iznos dopunske novčane pomoći moći da podignu sa svog ili namenskog računa, precizirao je ministar.\nPrema njegovim rečima, ova mera je nastavak kontinuirane podrške građanima u cilju smanjenja posledica pandemije koronavirusa, a koja se dodeljuje u okviru trećeg paketa podrške privredi i građanima Srbije.\nOn je podsetio na to da je za samo tri dana u novembru isplaćeno više od 5,7 miliona građana koji su dobili po 30 evra.\nProšle godine sprovedena su još dva paketa podrške privredi i građanima Srbije, a sva tri paketa vredna su ukupno osam milijardi evra, napomenuo je Mali i dodao da su ti paketi spasili srpsku privredu i pomogli očuvanju životnog standarda građana.\nTri paketa podrške, kako je rekao, direktno su uticala na povećanje likvidnosti privrednih subjekata i olakšala im poslovanje. Istovremeno, kroz direktna davanja stanovništvu podstaknuta je domaća tražnja, čime se indirektno utiče na ekonomsku aktivnost.\nOn je napomenuo i da naši najstariji sugrađani mogu da očekuju još po 20.000 dinara u februaru naredne godine, što je predviđeno i budžetom za 2022. godinu, koji će se uskoro naći pred poslanicima Narodne skupštine.


Nove mogućnosti za razvoj filantropije | Nova Ekonomija\nZa dugoročnije efekte filantropskih inicijativa neophodno je strateško planiranje, kao i bolje povezivanje različitih društvenih aktera. Pored toga, uočava se potreba za sistemskim pristupom razvoju filantropije u Srbiji, koji bi podrazumevao uključivanje filantropskih tema u formalno obrazovanje\n„Nova realnost, kao posledica pandemije, osim izazova, donela je i nove mogućnosti za razvoj filantropije. Sve je više inovativnih rešenja, koriste se nove tehnologije, a pokrenute su i različite inicijative za unapređenje zakonske regulative”, izjavila je Marija Mitrović, direktorka za filantropiju i partnerstva u Trag fondaciji koja ove godine jubilarni, petnaesti put dodeljuje VIRTUS nagradu za filantropiju.\nŠta je u prethodnih petnaest godina najviše doprinelo razvoju filantropije u Srbiji?\nMožemo reći da je na razvoj filantropije u Srbiji uticalo više faktora. Među njima je dolazak velikog broja stranih kompanija, koje su sa sobom donele primere dobre prakse u vidu društveno odgovornog poslovanja, a koje su prihvatile i unapredile i mnoge domaće kompanije. Zatim, tu je i osnivanje većeg broja fondacija koje su tokom godina pokretale veliki broj filantropskih inicijativa i često sarađivale i sa domaćim i sa stranim kompanijama. Takođe, značajnu ulogu odigrali su i mediji, koji su izveštavanjem uticali na povećanje transparentnosti filantropskih akcija i informisali širu javnost o svim relevantnim aspektima dobrotvornih aktivnosti. Izveštavanje medija o primerima dobre filantropske prakse doprinelo je povećanju motivisanosti dodatnog broja, kako građana, tako i kompanija i preduzeća da se priključe takvim akcijama.\nZa dugoročnije efekte filantropskih inicijativa neophodno je strateško planiranje, kao i bolje povezivanje različitih društvenih aktera. Pored toga, uočava se potreba za sistemskim pristupom razvoju filantropije u Srbiji koji bi podrazumevao uključivanje filantropskih tema u formalno obrazovanje.


Beograd, Novi Sad - Blic Online\nKažnjavati roditelje zbog dece huligana\nDeca mlađa od 14 godina ne odgovaraju za prekršaje na stadionima i van njih, što vođe navijača znaju i koriste ih kao svoju vojsku za prljave poslove, kaže za Blic predsednik Prekršajnog suda Milan Marinović.\nUspostavljen teretni saobraćaj na pruzi Beograd - Novi Sad\nTeretni železnički saobraćaj na pruzi Beograd - Novi Sad, koji je bio u prekidu od 8. januara, uspostavljen je jutros u četiri sata, dok se osposobljavanje pruge za putnički saobraćaj očekuje do srede, 19. januara, saopštile su "Železnice Srbije".\nI danas zatvaranje autoputa od Novog Sada do Beograda\nAutoput od Novog Sada do Beograda biće i danas, kao i juče, povremeno zatvaran za saobraćaj, zbog radova na mostu preko Dunava kod Beške, najavljeno je iz "Puteva Srbije".\nZatvaranje saobraćaja na autoputu Beograd-Novi Sad do 23. oktobra\nAutoput od Novog Sada do Beograda biće povremeno zatvaran za saobraćaj od sutra do 23. oktobra, zbog radova na mostu preko Dunava kod Beške, najavljeno je iz "Puteva Srbije".\nOd ponedeljka do srede zatvoren autoput Novi Sad-Beograd\nAutoput od Novog Sada do Beograda biće potpuno zatvoren za saobraćaj svakog dana u periodu od 6. do 9. septembra, u terminima od 9 do 10 časova i od 12 do 13 časova, zbog radova na mostu preko Dunava kod Beške, najavljeno je iz "Puteva Srbije".


Izgradnja aerodroma nije započeta, pre 18 godina započeti pripremni radovi | Kruševac Info\nU najboljem slučaju, vazdušna luka kraj grada na Rasini biće završena tek 2015. godine. Od 1995. promenjeno čak šest direktora objekta čija izgradnja nije ni započeta\nI posle 18 godina, nije se odmaklo dalje od pripremnih radova\nFinalni radovi na izgradnji famoznog aerodroma koji se, „na papiru“, gradi od 1995, u idealnoj situaciji, trebalo bi da budu završeni tek 2015. godine. Novi direktor JP „Aerodrom Rosulje“, Radiša Krstić, precizira da se tokom poslednjih godinu dana radilo na eksproprijaciji i otkupu zemljišta…\n– Obavili smo veliki posao i pribavili 99 odsto ukupne površine zemljišta potrebnog aerodromu, ali nam je ostao još 51 ar, pa verujem da će i to biti regulisano do kraja godine – kaže Krstić, precizirajući da je samo otkup prostora koštao 876.000 dinara.\nPostupak je, objašnjava nadalje, izuzetno složen i zahteva mnogo pravnih radnji. Istovremeno, započeta je i preparcelizacija zemljišta, kako bi 158 parcela na terenu bilo pretvoreno u jedinstvenu građevinsku i imovinsku celinu.\n– Dobili smo saglasnost Skupštine grada i uputili zahtev ministarstvima da se promeni granica katastarskih opština – pojašnjava Krstić, dodajući da se uporedo radi na izgradnji druge faze pristupnog puta, duge 340 metara, koja bi trebalo da započne čim budu prikupljene sve potrebne dozvole. I taj put je sam po sebi sporan, jer se proteže na četiri parcele…\nIspostavilo se, tako, da za proteklih 18 godina ništa oko aerodroma nije bilo jednostavno, iako je Vlada odredila javni interes za ovaj projekat.\n– Poseban problem je što vlasnici parcela imaju nerealne zahteve, pa su neki slučajevi u sudskom procesu – napominje Radiša Krstić.\nInače, po nekim procenama, izgradnja aerodroma mogla bi da košta oko devet miliona evra, a – od osnivanja preduzeća – 35 miliona dinara uloženo je samo u eksproprijaciju. Promenjeno je i šest direktora, a sagovornik „Novosti“, kao sedmi rukovodilac, na toj funkciji je od pre tri meseca. Dovoljno, saznajemo, da posvedoči kako ulaganja samo u ovoj godini premašuju 12 miliona dinara, a nisu okončani svi imovinsko-pravni odnosi – nužni za bilo kakav rad na terenu, odnosno početak izgradnje.\nI, zaista, od 1995. do 1999, pripremana je dokumentacija. Potom se ništa nije radilo do 2005, a od 2006. započelo se sa eksproprijacijom i naredna tri godine rađen je samo administrativni prenos. Neefikasni zakoni, njihova neodgovarajuća primena, kao i brojne greške u proceduri – pogrešno upisivanje parcela u katastar i propuštanje rokova za konverziju zemlje – te sudski procesi, u konačnom zbiru, uticali su na to da ni jedan avion sa aerodroma „Rosulje“ još nije poleteo.\nU Gradskoj upravi navode da je sat nemoguće vratiti unazad, kao i da za izgradnju aerodroma postoji računica. Planirano je da aero-klub „Mihajlo Živić“ – koji se, trenutno, sa svojom infrastrukturom nalazi na starom aerodromu, na Košijskom polju, preseli na novu lokaciju, čime bi se oslobodilo gradsko građevinsko zemljište. Tih 50 hektara, kažu, imaju tržišnu vrednost koja se kreće oko fantastičnih 25 miliona evra.\nAERODROM „Rosulje“ udaljen je oko pet i po kilometara jugoistočno od centra Kruševca i zauzima površinu od 40,39 hektara. Nalazi se na nadmorskoj visini od 235 metara, a poletno-sletna staza trebalo bi da bude na 60 metara iznad grada.\n« EKSKLUZINO: Dragi Nestorović novi gradonačelnik\nUtopila se dva mladića u bari kod Varvarina »


Nijedno otvoreno pitanje s Kinom, stize jos jedna investicija - BIGportal.ba\nNijedno otvoreno pitanje s Kinom, stize jos jedna investicija\n5 Februara, 2022 5 Februara, 2022 080\nSrbija i Kina nemaju nijedno otvoreno pitanje, već sarađuju u brojnim oblastima, istakao je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić posle sastanka sa kineskim predsednikom Si Đinpingom, i najavio jednu kinesku investiciju koja će doći u Niš.\n“Mi sa Kinom nemamo nijednu vrstu problema, nijedno nerešeno pitanje. Imamo veoma široko polje za nastavak izuzetne saradnje”, rekao je Vučić novinarima u Kini.\n“Ali, oni će dolaziti sve više, Kina raste neverovatnom brzinom. Verujem da će u politici “Pojas i put” koju Kina zagovara biti još investicija , pogotovo tamo gde su dobrodošli i gde nema političkih prepreka”, rekao je Vučić.\n“Nadam se da će se pandemija okončati pobedom čovečanstva, da možemo da radimo dalje, što je važno za dalji napredak. Gledaćemo sebe, negovati odnose sa prijateljima, i gledati da ih popravljamo sa onima sa kojima nismo imali najbolje odnose”, rekao je Vučić.\nDodao je da je Srbija kandidat za međunarodnu izložbu Expo2027, te da je i to pomenuto na sastanku sa Sijem, kako bi nam Kina pružila podršku, navodeći da će Srbija ponuditi najbolje uslove, izgraditi nove sajamske prostorije i postarati se da to bude još jedan korak da dobijemo organizaciju te manifstacije.\nAlbanija: Bivši ministar policije na robiji zbog saradnje sa mafijom\nSrušio se mali avion iznad geoglifa u Peruu, nema preživjelih


I Reddit počinje da liči na TikTok | PC Press\nPrva asocijacija na društvene mreže su već neko vreme sati izgubljeni u gledanju kratkih video snimaka, a sve zahvaljujući TikToku. I druge platforme usvajaju ovaj format, budući da se uspešni modeli vrlo brzo kopiraju.\nPoslednji u nizu onih koji su se okrenuli kratkim videima je Reddit koji je nedavno dodao video feed taster. Ova platforma je sve do sada bila poznata kao nešto najbliže prvim internet forumima, što bi uskoro moglo da se promeni. Novi taster se pojavio u iOS aplikaciji, ali još uvek nije stigao do svih korisnika, ali ni na Android uređaje.\nKada se klikne na novi taster, stiže se u feed koji prilično podseća na TikTok, a u pitanju su kratki video zapisi koji se otpremaju direktno na platformu. Veliki broj sadržaja su upravo TikTok videi, na kojima se vidi i vodeni žig platforme, a korisnici mogu da komentarišu kao i do sada, te da koriste upvote i downvote.\nSigurno je da će proći još neko vreme pre nego što Reddit algoritam bude mogao da se takmiči sa TikTokom, ali je novi taster još jedan korak ka svetu u kojem će se sadržaji konzumirati preko kratkih video zapisa.\nTagovi: Android, iOS, Reddit, TikTok\n← Google zabranio kompaniju za praćenje lokacije koja je prodavala podatke korisnika\nAmphicar: Vozilo za kopno i vodu na aukciji →


Velika zainteresovanost za ženski fudbal | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Velika zainteresovanost za ženski fudbal\nVIŠEGRAD – Sve veći broj djevojčica zainteresovan je za učlanjenje u Žensku omladinsku sekciju Fudbalskog kluba „Drina“ Višegrad, rekao je Srni predsjednik ovog kluba Nikola Pavlović.\nPavlović je naveo da u ovoj sekciji, koja je formirana krajem prošle godine, trenira 30 djevojčica.\n„Treninzi se održavaju tri puta sedmično, djevojčice su veoma zainteresovane za fudbal, i ovo je prevazišlo naša očekivanja“, istakao je Pavlović.\nOn je naglasio da Klub planira osnivanje i registraciju ženskog fudbalskog kluba, pa bi zvanične utakmice mogle da se igraju od septembra.\nPrethodni članakPonovo odgođena obustava transporta gasa\nNaredni članakZa podsticaje poljoprivredi 100.000 KM


MEDVEĐA: Održana prezentacija projekta „Da se bolje razumemo“ – Info Centar Juga\nNa konferenciji za novinare, koja je održana juče u prostorije opštine Medveđa, prikazana je prezentacija projekta „Da se bolje razumemo“ odobrenog opštini Medveđa od strane Saveta Evrope koji pruža podršku u osnaživanju prava pripadnika nacionalnih manjina.\n„Kroz ovaj projekat nabavili smo opremu za simultano prevođenje, obnovili računarsku opremu koja je neophodna za rad prevodioca a od danas kreće trodnevna obuka koju će održati Vladimir Pavlović, konferencijski i sudski prevodilac. U sklopu ovog projekta početkom marta meseca, u Domu kulture u Medveđi, biće odigrana i jedna multietnička predstava koja takođe nosi naziv „Da se bolje razumemo“ a tačan datum biće naknadno objavljen na zvaničnom sajtu opštine kao i putem medija“ – kazala je Marija Cvetković, koordinator projekta.\n„Ovo je jedan odličan projekat, pogotovo kada je reč o ovoj temi, osnaživanje prava pripadnika nacionalnih manjina. Pored svih prirodnih bogatsva u našoj opštini, koja su zaista velika, uvek ističem da su stanovnici Gornje Jablanice, bilo koje vere i nacije, naše najveće bogatstvo. Ovom prilikom zahavljujem Savetu Evrope za doprinos u jačanju zaštite pripadnika nacionalnih manjina. Opština Medveđa dobila je Oskara za kvalitet iz oblasti ljudskih resursa i uticaja na društvo, tom prilikom kazao sam da je naša zajednička vizija, da zadržimo mlade u našoj opštini i da će naši multietnički odnosi biti naše najveće bogatstvo. Ovim projektom nastojimo da sačuvamo jezičko nasleđe i identitet kao i očuvanje manjinskih i regionalnih jezika. Kroz nabavku nove opreme naša nova skupštinska sala biće zasigurno jedna od najmodernijih na jugu Srbije a možda i šire, tako da će taj multietnicitet i pravo na korišćenje izvornog jezika doći do izražaja kroz ovako modernu opremu. U sklopu ovog projekta, kao što je Marija već najavila, biće održana i jedna multietnička predstava u kojoj će učestvovati mešovita deca iz osnovnih škola a u saradnji sa Domom kulture i osnovnom školom Gornja Jablanica. Često me novinari pitaju, da li u Medveđi postoje posebni kafići za Srbe i Albance ali sa ponosom uvek mogu da odgovorim, da u Medveđi tako nešto ne postoji već smo svi jednaki i da su čak i za stolom u tim kafićima mešovite nacije i zbog toga Medveđa može biti samo primer drugim opštinama“ – kazao je dr Nebojša Arsić, predsednik opštine Medveđa.\nS obzirom da je Statutom opštine Medveđa definisano da je na teritoriji opštine Medveđa u službrenoj upotrebi pored srpskog jezika i albanski jezik, kroz obuku za simultani prevod podićićemo radni angažman zaposlenih, rečeno je na ovoj konferenciji.\nPolaznici će najpre biti upoznati sa opremom za simultano prevođenje, a zatim ovladavanjem samom tehnikom simultanog prevođenja. Na obuci će vežbati sposobnost istovremenog izvođenja tri radnje: slušanje, razumevanje, reprodukcija na jeziku prevoda. Polaznici će ovladati tehnikom brzog pamćenja i hvatanja beležaka. Kako bi polaznik bio spreman nakon završenog kursa za obavljanje poslova prevođenja, organizovaće se i praktičan rad sa polaznicima, koji je baziran na zadacima koji su koncipirani na osnovu realnih situacija u kojima se prevodilac može naći.\n„Komunikacija je najvažnija stvar u svakoj zajednici, komunikacija na svim nivoima. Nosač komunikacije je svakako jezik. Taj jezik koji nije samo sredstvo sporazumevanja između pripadnika različitih zajednica, ta komunikacija ima i druge funkcije kao što je i kreativna i umetnička. Vrlo je bitno da u jezičko mešovitoj zajednici se dobro razumeju. Čestitam vam na naslovu tog pozorišnog komada, koji će se održati početkom marta meseca, „Da se bolje razumemo“ što je i ključ razumevanja. Ne možete voleti nekoga koga ne razumete, ne možete biti u nekim dobrim odnosima sa nekim ko vam je potpuno ne razumljiv a na svu sreću je kod vas u ovoj opštini baš onako kako i treba da bude. Ova obuka podrazumeva i jedno elementarno upoznavanje sa prevođenjem, koje nije ni nauka a ni umetnost, govorim naravno o konferencijskom prevođenju, već jedna veština i to veoma plemenita jer omogućava suživot, mada ja više volim reč zajednički život jer suživot znači život jedni pored drugih a zajednički život znači život jedni sa drugim“ – kazao je Vladimir Pavlović, konferencijski i sudski prevodilac.\nJoš jedna od aktivnosti na projektu je i multitetnička pozorišna predstava „ Da se bolje razumemo“ kao dodatna aktivnost, koja se odnosi na podizanje svesti tj. promociju projekta u kojoj učestvuju osnovci. Pored sticanja osnovnog pozorišnog obrazovanja, predstava će deci ponuditi i iskustvo zajedničkog rada i učenja s vršnjacima iz drugih etničkih grupa i kako zajedničkim radom prevazići nacionalne podvojenosti. Radeći na predstavi, deca će postati prijatelji i pokazati da je to moguće bez obzira ko je koje nacionalnosti. Predstava se realizuje u saradnji sa Kulturnim centrom opštine Medveđa i osnovnom školom “Gornja Jablanica” u Medveđi. Izvođenje pozorišne predstave očekuje se početkom marta meseca.\nSvi putni pravci na teritoriji opštine Lebane prohodni


Stari novi Beograd - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Stari novi Beograd\nAh Neša 24. januar 2012. BG svaštara 2 komentara\nPogledajte radove Domino magazina na kojima je uklopljen stari u novi lepi Beograd, preciznije: neverovatne montaže starih fotografija u novom ambijentu prelepog Beograda.\nMožete da otkrijete koliko se srpska prestonica promenila u poslednjih sedamdeset godina kao i da su neke stvari zapravo ostale iste.\nNa ovoj slici su prikazani vojnici kako prelaze privremeni drveni most preko Save koji se nalazio odmah pored srušenog Mosta kralja Aleksandra. Tek 1942. godine Nemci počinju izgradnju novog Tramvajskog mosta koji i danas stoji. Ipak, panorama starog Beograda kojom dominira Saborna crkva skoro se uopšte nije promenila od tada.\nOvu fotografiju dobili smo ekskluzivno od Domino magazina, a ostale pogledajte na ovom linku.\nTagovibg svaštara domino magazin fotografije stari beograd\nPrethodni Prezentacija Beograda na Dunavskoj turističkoj berzi\nSledeći Dvorana Doma sindikata – repertoar za 24. i 25. januar


Moguća istraga protiv vodećih evropskih operatera? - Klix.ba\nMoguća istraga protiv vodećih evropskih operatera?\n14.3.2012. u 15:44\nOd njemačkog Deutsche Telekom, španske Telefonice SA (TEF) i još tri telekomunikacione kompanije zatraženo je da dostave informaciju regulatorima EU, koji istražuju razgovore o tehnološkim standardima između operatera.\n"Zahtjev za informaciju povezan je sa načinom na koji se obavlja standardizacija za buduće usluge u oblasti komunikacija mobilnih telefona. Ovi koraci, preduzeti radi utvrđenja činjenica, ne znače da u ovoj fazi postoji zabrinutost u kršenja pravila konkurentnosti, niti na neki način unaprijed nagovještavaju događanja", navodi Antoane Colombani portparol evropskog komesara za konkurentnost Joakina Almunije.\nKolombani je dodao da su preostale kompanije italijanski Telekom Italia SPA (TIT), francuski France Telecom (FTE) i britanski Vodafon group (VOD) te GMS ili udruženje mobilnih operatera širom svijeta.\nBritanski dnevnik Financial Times pisao je u današnjem izdanju da se najveće evropske telekomunikacione kompanije suočavaju sa prijetnjom istrage regulatora EU da li su njihovi čelnici na sastancima raspravljali o pitanjima vezanim za tu industriju.\nList navodi, pozivajući se na osobu upoznatu sa situacijom, da je na svakom sastanku prisustvovao advokat i da su zapisnici poslati evropskim vlastima.


Šef američke diplomatije Mike Pompeo optužio je u Senatu Parlamenta Češke Rusiju da podriva demokratije u Evropi pomoću dezinformacija, a Kinu za ucjenjivačke kampanje da bi stekla uticaj u svijetu, i pozvao Evropu da snažnije brani svoje demokratske principe i povede više računa o suverenitetu.\n"Trebalo bi da iskoristimo ovaj susret da Češka i Evropa počnu da stavljaju veći naglasak na to da brane svoje vrijednosti, svoje demokratske principe, da više vode računa o svom suverenitetu", kazao je Pompeo u govoru pred češkim senatorima.\n"Rusija neprestano nastoji da podriva vašu demokratiju i bezbjednost preko kampanja dezinformaisanja, cyber-napada, nastoji da prekroji vašu istoriju. Tu je i prijetnja kineske Komunističke partije i njene ucjenjivačke kampanje", kazao je Pompeo.\nO izlasku SAD iz WHO\nČeški senatori iskoristili su debatu sa američkim državnim sekretarom da kritikuju SAD i pitaju Pompea da objasni povlačenje SAD iz svjetskih institucija koje su važne, posebno Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), i to baš sada u vrijeme pandemije korona virusa.\nPompea je u srijedu, zajedno s češkim premijerom Andrejom Babišom, primio češki predsednik Miloš Zeman, a američka strana je taj sastanak s češkim predsjednikom koji je glavni zagovornik dobrih odnosa i saradnje Češke s Rusijom i Kinom, označila kao kurtoazni.


Početna Knjige Prirodne znanosti Geografija METOHIJA : naselja, poreklo stanovništva, običaji, 2\nDruga knjiga Biblioteke „Koreni“ posvećena Metohiji donosi studije sa antropogeografskim podacima o naseljima i stanovništvu predela severne Metohije: Podgor, Prekoruplje, Prekovode, Reke i planinska oblast Rugova. Klasična antropogeografs ka istraživanja ovih predela Metohije po metodologiji i uputstvima Jovana Cvijića nisu izvršena. Nedostatak antropogeografskih istraživanja severne Metohije delimično nadoknađuju onomastička istraživanja koja je u poslednjoj četvrtini HH veka sproveo Odbor za onomastiku SANU, pod rukovodstvom akademika Pavla Ivića, a u organizaciji Svetozara Stijovića, kada su onomastički istražena i srpska naselja Metohije. Zabeležena je srpska toponomastika i antroponimija. U ovoj knjizi fototipski donosimo delove iz studija koji se odnose na istorijat naselja, toponime, a od antroponima prezimena, uz koje je zabeleženo i poreklo porodica. Prikupljena je građa o 148 naselja u kojima je sredinom druge polovine HH veka još uvek živelo srpsko stanovništvo. Ta naselja administrativno, po teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije, pripadaju opštinama Dečani - 21 naselje, Istok - 42 naselja, Klina - 39 naselja, Peć - 42 naselja i Srbica - 4 naselja.


Zamjenik ministra vanjskih poslova BiH Josip Brkić predvodio delegaciju Bosne i Hercegovine na sastanku sa predstavnicima Evropske komisije u Briselu\nU povodu pripreme predstojećeg objavljivanja Privremenog izvještaja Evropske komisije za BiH, u Misiji Bosne i Hercegovine u Briselu je u ponedjeljak, 12. marta 2018.godine održan sastanak delegacije Bosne i Hercegovine sa predstavnicima Evropske komisije. Delegaciju Bosne i Hercegovine predvodio je zamjenik ministra vanjskih poslova BiH Josip Brkić. Delegaciju su činili: direktor Direkcije za evropske integracije BiH Edin Dilberović, direktor Direkcije za ekonomsko planiranje BiH Zoran Zeljko, sekretar Ministarstva pravde BiH Željko Bogut i pomoćnik ministra u Ministarstvu sigurnosti BiH Samir Rizvo.\nS obzirom na to da Evropska komisija priprema Mišljenje o aplikaciji za članstvo Bosne i Hercegovine u EU, nakon što je BiH predala odgovore na Upitnik Evropske komisije, ove godine će umjesto cjelovitog izvještaja o Bosni i Hercegovini, biti objavljen kraći Privremeni izvještaj s fokusom na osnovna politička područja, posebno vladavinu prava, osnovna ljudska prava, reformu javne uprave i ekonomski razvoj.\nTokom sastanka, razmatrani su najvažniji aspekti izvještaja. Prepoznat je napredak u pojedinim oblastima, posebno u pogledu usvajanja određenih zakona i strateških dokumenata (Zakon oakcizama, Strategija ruralnog razvoja). S aspekta makroekonomske stabilnosti, predstavnici Evropske komisije su takođe konstatirali da je prisutan stabilan ekonomski rast i povoljnija klima za strana ulaganja. Posebno značajnim ocijenjena je uspješna finalizacija i predaja odgovora na Upitnik Evropske komisije.\nDelegacija Bosne i Hercegovine prezentirala je aktuelno stanje u provedbi reformi u područjima obuhvaćenim izvještajem, čime je dat značajan doprinos finaliziranju Privremenog izvještaja Evropske komisije za BiH.\nZamjenik ministra vanjskih poslova BiH Josip Brkić se u svom izlaganju, između ostalog, osvrnuo na proces reformi u BiH, regionalnu saradnju u okviru Berlinskog procesa i Zapadnobalkanske šetorke (WB6) kao i značaj realiziranja projekata infrastrukturne saradnje u okviru Connectivity Agende. Istakao je da će reformski procesi biti nastavljeni u kontinuitetu te izrazio očekivanje da će i Evropska komisija sa svoje strane doprinijeti očuvanju dinamičnosti integracijskog procesa i što skorije pripremiti Mišljene o članstvu BiH u EU.


Kolovozi mjestimično vlažni @ InfoBijeljina \nKolovozi mjestimično vlažni\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH /FBiH/ kolovozi su jutros mjestimično vlažni, a poledice ima u višim predjelima, kao i na prilazu mostovima i tunelima.\nIz Auto-moto saveza upozoravaju na učestale odrone kamenja i zemlje na kolovoz.\nZbog izvođenja minerskih radova, danas od 11.00 do 16.00 časova, biće obustavljen saobraćaj na regionalnom putu Crna Rijka-Bjelajce, a za to vrijeme vozači mogu koristiti alternativne pravce: Mrkonjić Grad-Jajce i Mrkonjić Grad-Čađavica-Banjaluka.\nPoslije 16.00 časova na ovoj dionici puta, saobraćaj će se odvijati naizmjenično, jednom trakom, uz regulaciju semaforima.\nZbog izgradnje međudržavnog mosta na rijeci Savi, izmijenjen je režim saobraćaja na auto-putu Banjaluka-Gradiška, u zoni naselja Čatrnja i carinskog terminala.\nU toku je rekonstrukcija mosta kralja Aleksandra Prvog Karađorđevića u Zvorniku, zbog čega je izmijenjen režim saobraćaja na magistralnom putu Karakaj dva-Drinjača.\nRežim saobraćaja izmijenjen je zbog sancije i na magistralnom putu Modriča jedan-Vukosavlje /Jakeš/-Podnovlje-Šešlije-Johovac-Rudanka-Doboj-Karuša.\nNa dionici magistralnog puta Drinjača-Milići-Vlasenica u toku je rekonstrukcija kolovoza, zbog čega se saobraća jednom trakom.\nU toku je izgradnja kružne raskrsnice na spoju magistralnih puteva Dragotinja-Prijedor-Kozarac, Kozarska Dubica-Prijedor i Ulice 29. novembar u Prijedoru, zbog čega se saobraća usporeno.\nNa radilištu "Klakari Donji osam, 13 i 14", u opštini Brod, u toku je deminiranje terena zbog čega su na snazi privremene obustave saobraćaja na dionici magistralnog puta Brod-Odžak, i to radnim danima od 8.00 do 15.00 časova, u intervalima 30 minuta obustave i 10 minuta propuštanja.\nRežim odvijanja saobraćaja izmijenjen je na magistralnom putu Kotor Varoš-Obodnik, zbog izgradnje mini hidroelektrane.\nU toku je izgradnja male hidroelektrane "Krupac" na rijeci Željeznici, zbog čega se saobraćaj na dionici magistralnog puta Krupac-Bogatići, na području opština Istočna Ilidža i Trnovo, odvija naizmjenično, jednom trakom.\nZbog aktiviranih klizišta, jednom trakom, naizmjenično, saobraća se na regionalnim putevima Karanovac-Kneževo, u mjestu LJubačevo, Ukrina-Gornja Vijaka i Lopare /Mačkovac/-Čelić.\nZbog pokretanja klizišta, na lokalnom putu Svodna-Brezici, u opštini Novi Grad, saobraćaj se odvija jednom trakom.\nPreko planinskog prevoja Borova Glava na dionici Šuica-Livno, neophodan je oprez zbog izlazaka divljih konja na kolovoz, posebno u jutarnjim i večernjim časovima.\nNa graničnim prelazima nema dužih čekanja na prelazak granice.\nIz sigurnosnih razloga obustavljen je saobraćaj za teretna vozila i autobuse na graničnom prelazu Brčko-Gunja.\nDEMOS Bijeljina formirao izbornu listu, MILAN DAKIĆ nosilac\nTEŽAK ŽIVOT PREMINULOG KOŠARKAŠA Odžo je bio željan uspjeha\nPantelinski vašar traje više od 14 decenija...\nPomoć Vlade Srpske uzgajivačima tovne junadi i svinja je dobrodošla, ali je klju ...


Anđelković: Zna li Benet da je Gračanica za Srbe isto što i za Jevreje Zid plača - Kosovo Online\nAnđelković: Zna li Benet da je Gračanica za Srbe isto što i za Jevreje Zid plača\n7. Jul 2021. • 09:06\nSrbija bi trebalo da jasno stavi Izraelu do znanja da bi bilo kakvo učešće u akcijama povezanim sa srpskim spomenicima od Dečana do Gračanice pa nadalje bilo isto što i otmica Zida plača Jevrejima. Izraelci moraju da znaju da je to isto i da ćemo se mi postaviti kao da je to direktan akt agresije, komentariše istoričar Dragomir Anđelković obećanje izraelskog premijera Neftali Beneta kosovskom premijeru Aljbinu Kurtiju da će mu pomoći u očuvanju kulturnog nasleđa, piše Sputnjik.\nBenet je jedan od retkih koji je odgovorio na Kurtijevo pismo poslato još krajem maja, u kome premijer privremenih prištinskih institucija ističe „odlučnost kosovske vlade da zaštiti celokupno kulturno nasleđe, posebno manjinskih zajednica, poput pravoslavnih manastira i crkava“.\nIzrael nije spreman da pomogne otmicu srpskog Zida plača\nKurti je pismo poslao na adrese 56 šefova država i vlada, uključujući Beograd, a Benet je odgovorio da će Izrael „biti srećan“ što može da pomogne „u zaštiti spomenika od univerzalne kulturne vrednosti, kao i u pomoći da se na njih obrati pažnja, ali i u njihovo pretvaranje u turističku destinaciju. Imamo ogromno iskustvo sa našim kulturnim mestima u Izraelu, posebno u Jerusalimu i ono što u tom smislu znamo, podelićemo sa vama“.\nPrema Anđelkovićevim rečima, ovakav odgovor izraelske vlade je apstraktan, jer se iz pisma ne vidi na zaštitu čije kulturne se misli i da li je Izrael spreman da učestvuje u nečemu što bi se moglo nazvati otmica srpske kulturne baštine.\n„Mislim da Izrael nije spreman da ide toliko daleko da učestvuje u otmici srpskog kulturnog nasleđa ne samo zbog odnosa prema Srbiji, već zbog generalnog odnosa prema svetskoj kulturnoj baštini“, kaže Anđelković.\nNa Kosovu je uništeno i jevrejsko nasleđe\nPonuda izraelskog premijera Neftali Beneta premijeru Kosova Aljbinu Kurtiju u očuvanju kulturnog nasleđa je iznenađenje, jer se od Izraela prirodno očekuje povećana osetljivost na uništavanje, prisvajanje, falsifikovanje i negiranje bilo čijeg nasleđa i istorije, smatra novinar iz Gračanice Živojin Rakočević.\n„Dvadeset godina administracija u Prištini i kosovske institucije nisu uspele da pruže minimum zaštite srpskom kulturnom nasleđu i svima koji ne pripadaju albanskom etničkom korpusu. Nestalo je gotovo sve što je pripadalo drugima, a premijer Izraela trebalo bi da zna da u te druge na KiM spadaju i Jevreji, kojih je ovde ostalo tek nekoliko porodica. Jedva je zaustavljeno uništavanje jednog, dok su na drugom jevrejskom groblju u Prištini ispisivani kukasti krstovi“, kaže Rakočević.\nNaš sagovornik podseća na događaje iz 2007, kada su teški kamioni prvo srušili ogradu na jevrejskom groblju koje se nalazi u okviru pravoslavnog groblja u Prištini, a potom istovarivali ogromne količine šuta.\nDrugi incident dogodio se 2011, takođe u Prištini, kada su nadgrobne ploče drugog jevrejskog groblja „ukrašene“ kukastim krstovima.\nTu, prema Rakočevićevim rečima, nije bio kraj uništavanju jevrejskog kulturnog nasleđa na Kosovu - kada su saznale da će se 2011. vratiti u rodnu Prištinu, vlasti su piscu Nisimu Konfortiju, koji od agresije NATO-a na SRJ živi u Tel Avivu, porušile tri kuće, takođe zaštićene kao kulturno dobro i na njihovom mestu izgradile javni parking.\nIzrael je najverovatnije zavaran propagandom Prištine\nRakočević ne isključuje mogućnost da se u slučaju Neftali Beneta radi o odsustvu informacija i propagandi koja dolazi iz Prištine - u kojima se „Kosovo“ prikazuje kao multietničko i multikulturno društvo koje poštuje „evropske vrednosti“.\nMeđutim, sigurno je da niko ne može prevideti činjenicu da je na Kosovu u doba mira uništeno i oskrnavljeno 156 crkava i manastira, da su uništene gradske celine i objekti, da je uništeno i oskrnavljeno na desetine hiljada grobova, uključujući i jevrejska.\n„Takvim pristupom nije moguće ni pomisliti da se može doći do integralne kosovske kulture i kosovskog nasleđa. Taj kosovski administrativni model je propao, mi ovde imamo jasno vlasništvo i vrlo dobro znamo šta je srpsko, albansko, osmansko, jevrejsko, romsko, goransko kulturno nasleđe“, ističe Rakočević.\nO tome šta pismo izraelskog premijera znači na političkom planu, prema Rakočevićevim rečima, možemo samo da nagađamo - na terenu je stvar potpuno drugačija jer nema minimuma sloboda za druge i drugačije. Da ima, Nisim Konforti bi živeo u svom domu u Prištini ili bi mogao makar da ima pravo na svoju imovinu i imovinu svojih predaka koji su stradali u Holokaustu, zaključuje Rakočević.\nDragomir Anđelković Živojin Rakočević Srpska kulturna baština Gračanica Jerusalim Jevreji\nvi ste artificijali narod bez istorije svi znaju kad ste dosli iz karpate 8-9 veka preko rumanije kradili ste istoriju balkancima svima po malo vi ste begli od mongola khana ima filmove ima arhive dokumenata sve sad otvoreno su nema vise laz\nEpiskop Irinej uputio pismo savetniku predsednika SAD o progonu SPC na Kosovu\nEpiskop istočnoamerički Irinej uputio je pismo savetniku predsednika Sjedinjenih Američkih Država Džejku Salivanu, u vezi sa progonom Srpske pravoslavne crkve i srpskog naroda na Кosovu u kojem se posebno osvrnuo na aktuelne probleme manastira Visoki Dečani, saopštila je Eparhija istočnoamerička, navodi se na sajtu Srpske pravoslavne crkve.\nGervala: Kulturno nasleđe Kosova staro 3.000 godina, uz Grčku najstarije u Evropi\nPet principa za kulturno nasleđe


Veliki problem: Otpad ometa rad hidroelektrana "Đerdap" : Nadlanu.com\nVeliki problem: Otpad ometa rad hidroelektrana "Đerdap"\nObjavljeno 22. sep 2014. / 16:48:37\n"Elektroprivreda Srbije" je saopštila da se u hidroelektrani "Đerdap 1" povremeno zaustavljaju agregati radi čišćenja ulaznih rešetki od nanosa otpadnog drveta, plastike i drugih materijala, prenosi Beta.\nNa čišćenju su angažovane tri dizalice, veliki broj kamiona, dva plovila i više od 90 radnika, navodi se u saopštenju.\nU EPS-u su istakli da nema kvarova i da su agregati pogonski spremni, tako da je u poslednja 24 časa proizvedeno 19,7 miliona kilovat-sati struje.\nHidroelektrana "Đerdap 2" je potpuno normalizovala rad posle prodora vode u dodatnu elektranu, gde se nalaze agregati A9 i A10.\nVan pogona je samo agregat A5 na kome se otklanjanjaju posledice nanosa na ulaznoj rešetki, dok je agregat A1 u planiranom remontu.\nKako su meteorolozi ponovo predvideli obilne padavine, svi zaposleni su angažovani na zaštiti objekata od mogućih bujica i eliminisanja mogućnosti da ponovo voda prodre u mašinsku halu, dodaje se u saopštenju.\nKod sela Grabovica nastavljeno je ispumpavanje vode iz jezera koje se stvorilo od bujičnih voda sa okolnih brda i planine Miroč.\nTrenutno se ispumpava oko 2,5 kubnih metara u sekundi, što još nije dovoljno da se oko 200 poplavljenih domaćinstva poplavljenih nađe na suvom, tako da se traže rešenja da se obezbede pumpe većeg kapaciteta.


9. maj/svibanj, 2018.\nIljir Deda, poslanik u Skupštini Kosova\nSkupština Srbije odlučila je da povuče poziv na učešće kosovskim poslanicima na konferenciji 11. i 12. maja u organizaciji predsednika Odbora za evropske integracije Skupštine Srbije, Nenada Čanaka.\nNaime, na Međunarodnoj parlamentarnoj konferenciji na temu "Kroz ideju EU ka miru i razvoju" prvobitno su bili pozvali poslanici Skupštine Kosova Iljir Deda, Vjosa Osmani i Bljerta Deljiu – Kodra. Oni su međutim 8. maja od v.d. Generalnog sekretara Skupštine Srbije, Srđana Smiljanića dobili pismo u kojem se navodi da su oni zbog "veoma ozbiljnih administrativnih propusta" dobili pozivnicu za učešće na konferenciji.\n"Uzimajući to u vidu, budite informisani da niste pozvani da učestvujete na pomenutom događaju i da je vaša registracija nevažeća", dodaje se u pismu koje je objavio poslanik Skupštine Kosova, Iljir Deda.\nDeda je povodom toga kazao kako se baš na Dan Evrope pokazuje antievropsko lice srpskog rukovodstva.\n"Takvo delovanje je u suprotnosti sa izjavama o 'normalizaciji' odnosa sa Kosovom, o 'posvećenosti' evropskom putu Zapadnog Balkana", dodao je Deda u reakciji na socijalnim mrežama.\nVjosa Osmani upućuje i na nediplomatski jezik u odluci Skupštine Srbije da povuče poziv na učešće.\n"Država Srbije je putem ove odluke pokazala koliko je pod uticajima šovinista i ratnih kriminalaca kao što je Vojislav Šešelj", kazala je ona. Osmani je ipak pozdravila dobru volju Nenada Čanka.\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković je inače u utorak, odgovarajući da navode šefa radikala Vojislava Šešelja da su na događaju pozvani kosovski poslanici, kazala da o tome nema saznanja, ali dodala da će proveriti i garantovati da kosovski poslanici neće doći.\nŠešelj je inače zatražio smenu Nenada Čanka zbog toga što je pozvao poslanike Skupštine Kosova na konferenciju.


NATO menja fokus: Kad ne može Ukrajina, moći će Gruzija | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tNATO menja fokus: Kad ne može Ukrajina, moći će Gruzija\nNATO pojačava saradnju sa gruzijskim pomorskim snagama, pravdajući to zabrinutošću zbog ruskog vojnog prisustva na Crnom moru. Međutim, ruski politikolozi kažu da su Gruzija, kao i Ukrajina, od posebnog interesa za Severnoatlansku alijansu zbog teritorijalne blizine sa Rusijom.\nGeneralni sekretar Alijanse Jens Stoltenberg u sedištu NATO-a se sastao sa predsednicom Gruzije Salomom Zurabišvili, nakon čega je izjavio da Gruzija i NATO dele zabrinutost zbog vojnog jačanja Rusije u crnomorskom regionu i obelodanio je da će intenzivirati saradnju na moru. To se odnosi i na obuku gruzijske obalske straže i veću saradnju između pomorskih snaga Gruzije i NATO-a.\n— NATO i Gruzija su se takođe dogovorili da nastave sa pripremama te zemlje za članstvo u Alijansi, ali i da niko ne treba da se meša u taj proces, istakao je Stoltenberg.\nPrema njegovim rečima, Alijansa „nikada neće prihvatiti da velike zemlje, poput Rusije, pokušavaju da uspostave neku vrstu sfere uticaja, gde bi imale pravo da rešavaju šta susedi mogu i ne mogu da rade“.\nMeđutim, prema ustavnim dokumentima Alijanse, ulazak Gruzije, kao i Ukrajine, u NATO je nemoguć, zato što na teritoriji država koje stupaju u NATO ne sme da bude konflikata i ne smeju da imaju otvorena teritorijalna pitanja.\nRuski eksperti su saglasni da priče o ulasku Ukrajine i Gruzije u NATO, pre svega, nose „psihološki karakter“. S druge strane, takvom politikom one ne jačaju svoju bezbednost, već je naprotiv — ugrožavaju.\n„Gruzija, kao i Ukrajina, od posebnog su interesa za NATO zbog teritorijalne blizine sa Rusijom. Trenutno, dok saradnja Alijanse sa Ukrajinom izaziva mnoga pitanja, NATO se fokusira na Gruziju. Gruzija i Ukrajina su crnomorske države. Shodno tome, saradnja sa Gruzijom omogućava NATO-u da pronalazi razloge za slanje svojih, a samim tim i američkih vojnih brodova u gruzijske luke“, rekao je Igor Šatrov.\n„Ukrajina je, nakon što se Krim vratio u sastav Rusije, izgubila veći deo vojne, lučke infrastrukture na Crnom moru. Istovremeno, luke u Gruziji, posebno luka u Batumi, u stanju su da prime velike NATO brodove. Oni sada ulaze u gruzijske luke sa ciljem da ’pokažu svoju zastavu‘ i faktički sa ciljem da demonstriraju pritisak na Rusiju“, objasnio je Šatrov.\nU Gruziji će idućeg meseca biti održane i velike vojne vežbe „NATO-Gruzija“, na kojima će učestvovati 17 zemalja-saveznika.\nNajavljeno je da će istog meseca generalni sekretar NATO-a lično posetiti Gruziju.\nalijansaCrno moreGruzijaJens StoltenbergNATORusija


Partizan izgubio od Huventuda u Evrokupu\n► Partizan izgubio od Huventuda u Evrokupu\nFoto: Beta/Joventut Badalona/DAVID GRAU\nPartizan je imao 15 poena prednosti, ali je greškama u završnici ispustio pobedu na startu takmičenja.\nNajefikasniji u ekipi Partizana bio je Rašon Tomas sa 15 poena, osam skokova, četiri asistencije, a Nemanja Gordić i Ognjen Jaramaz postigli su po 12 poena. Kodi Miler-Mekintajer dodao je devet poena, uz šest skokova i tri asistencije, a Markus Pejdž, Nikola Janković i Uroš Trifunović po osam poena.\nHuventud je od početka poveo, bio je bolji u skoku i sigurniji u napadu. Sa druge strane, Partizan je imao problema i sa slobodnim bacanjima, ali je ipak deonicu završio zaostatkom od četiri poena, posle trojke Nemanje Gordića u poslednjim trenucima.\nDo kraja deonice Huventud je uspeo da smanji zaostatak na 10 razlike, a dobro je počeo i poslednju četvrtinu, pa je preko Dimitrijevića, Brodzijanskog i Morgana prišao na 72:73. Partizan je uspeo da odbije napade sa četiri vezana poena Tomasa, nakon čega je održavao prednost između tri i jednog poena.\nUtakmica je ušla u neizvesnu završnicu u kojoj je Partizan bio nesiguran, ali je i dalje čuvao prednost, sve do 42,3 sekunde pre kraja kada je Ribas poenima sa linije za slobodna bacanja doneo vođstvo Huventudu od 83:82. Partizan je odmah u narednom napadu izgubio loptu, neuspešan je bio i Huventud, ali su crno-beli ponovo pogrešili, a Jaramaz je napravio namernu ličnu grešku.\nFudbaleri Partizana pobedili su večeras na svom terenu Mačvu sa 2:0, u utakmici 13. kola Super lige Srbije.\nKošarkaš Žalgirisa zaražen koronavirusom\nKošarkaški klub Žalgiris saopštio je danas da je nakon novih testova na koronavirus u njihovoj ekipi zaražen igrač Rokas Jakubaitis, preneo je sajt Evrolige.


Most na Žepi: Za stabilizaciju nacionalnog spomenika uloženo 62.600 dolara - Klix.ba\n20.3.2017. u 17:56\nAmbasadorica SAD-a u BiH Maureen Cormack danas je posjetila Žepu i obišla nacionalni spomenik - Most na Žepi, na kojem su nedavno okončani radovi urgentne stabilizacije mosta.\nSredstva u iznosu od 62.600 američkih dolara donirao je Specijalni fond američkih ambasadora za očuvanje kulturnog nasljeđa, pri Ambasadi SAD-a u BiH.\nUz obilazak nacionalnog spomenika, organizovano je i postavljanje informativne ploče sa osnovnim podacima o ovom izuzetno vrijednom dobru.\nMost na rijeci Žepi nalazi se na Listi ugroženih spomenika BiH od 2005. godine zbog oštećenja konstrukcije, pukotina i deformacija koje mogu uzrokovati dalje propadanje.\nCilj projekta bio je dovođenje konstrukcije mosta u stabilno stanje sa dovoljnim nivoom sigurnosti, uvažavajući kriterije nosivosti, upotrebljivosti i trajnosti, te omogućiti implementaciju ostalih faza projekta restauracije kada se za to osiguraju sredstva.\nPartneri u implementaciji projekta bili su Mjesna zajednica Žepa, Opština Rogatica i Zavod za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog nasljeđa Republike Srpske.\nProjekat restauracije Mosta na Žepi, kao i ostali projekti rehabilitacije nacionalnih spomenika BiH su od izuzetnog značaja za cjelokupnu bosanskohercegovačku baštinu, a njihova implementacija predstavlja nastavak uspješne dugogodišnje saradnje Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH i Vlade SAD-a koja se odvija putem Ambasade SAD u Sarajevu.\nAmbasada SAD-a u BiH Maureen Cormack Most na rijeci Žepi


Logo televizije N1\nTeleviziija N1 i Udruženje novinara Srbije zatražili su reakciju nadležnih državnih organa zbog seksističkog napada urednika tabloida Informer Dragana J. Vučićevića na novinarku te televizije. U Koordinacionom telu za zaštitu ravnopravnosti osuđuju napad i pozivaju žene da prijave nasilje.\nN1 saopštava da "povladini mediji u Srbiji nastavljaju specijalni rat protiv novinara i novinarki N1 i čine sve da ih diskredituju".\n"Poslednji primer je kontinuirano i višenedeljno vređanje novinarke N1 Žakline Tatalović od strane urednika i vlasnika tabloida informer, Dragana Vučićevića, na njegovom nalogu društvene mreže Twitter. Divlje, neotesano i seksističko iživljavanje ovog čoveka, upereno protiv novinarke Žakline Tatalović, očigledno se događa uz prećutnu saglasnost države", piše na portalu N1.\nUdruženje novinara Srbije uputilo je protest zbog "objavljivanja neprimerene fotografije neimenovane novinarke i komentarisanje njenog izgleda" i zatražilo da se ta fotografija ukloni, uz ocenu da glavni\nurednik i vlasnik lista "Informer" Dragan J. Vučićević svojom objavom na Tviteru širi stereotipe o ženama i ugrožava rodnu ravnopravnost.\nTelevizija N1 zatražila je reakciju Koodrinacionog tela za rodnu ravnopravnost, premijerke Ane Brnabić i pravosudnih organa da zaustave ove napade.\nPredsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović u pisanoj izjavi osudila je svaki seksistički napad i slična ponašanja prema bilo kojoj ženi i pozvala žene da prijave nasilje.\n"Kao neko ko je osuđivao sve slučajeve nasilja nad ženama i ko je zbog toga i posla kojim se bavim bio izložen nasilju, često i bez ikakve zaštite u javnosti, osuđujem svako seksističko ponašanje i nasilje prema bilo kojoj ženi...Zato pozivam sve ugrožene žene da nadležnim institucijama prijave nasilnike koji na bilo koji način ugrožavaju njihovu ličnost i privatnost. To je nabolji način da se izbegnu svi pokušaji manipulacija ovim i sličnim slučajevima. Svako ko manulipuše nasiljem nad ženama nije ništa drugo nego takođe nasilnik", poručila je u pisanoj izjavi Mihajlović.\nI Poverenica za zaštitu ravnopravnosti pozvala je novinarku N1 da podnese pritužbu uz ocenu da su tvitovi urednika Informera "primer seksizma koji je apsolutno nedopustiv u javnoj komunikaciji"


4 11 Gerontološki centar\nponedeljak, 04 novembar 2019 16:19\n"Zdravstvena tribina" za kraj\n„Sunčane jeseni života“\nNa samom kraju manifestije „Sunčana jesen života“ koju svake godine tokom oktobra u svom prostoru održava somborski Gerontološki centar, u objektu ove ustanove na Prvomajskom bulevaru, priređena je značajna zdravstvena tribina posvećena promociji nekoliko stručnih knjiga otkrivačkog sadržaja.\nReč o knjizi „Osnovi gerijatrije“, koje je delo akademika univerzitetskog profesofa dr Rajka Igića, te „Kardio kuvar“, kao i „Srce“ porodočni informator o oboljenjima srca čiji je autor dr medicine Živojin Jonjev.\nNakon pozdravne reči direktora Zorana Drče, pažnja je najpre bila usredsređana delu dr Igića „Osnovi gerijatrije“ čiji je izdavač Fondacija „Veljko Petrović“ u Somboru. O profesoru Igiću i svestranosti njegove stvaralačke ličnosti govorili su dr Živojin Jonjev, istaknuti kardio hirurg iz Novog Sada, dr Ladislav Fekete, direktor somborske Gimnazije „Veljko Petrović“, a o konceptu, sadržaju i značenju ovog dela u oblasti gerijatrije čula se analitička reč Janka Drče, psihologa iz Novog Sada, kao i prof dr Jovan Vukobratov, univerzitetski profesor i osnivač katedre gerijatrije na novosadskom Medicinskom fakultetu.\nPažnju prisutnih u drugom delu tribine privuklo je veoma zanimljivo izlaganje dr Jonjeva o delima čiji je autor i koja su mnogo čemu jedinstvena i značajna za oblast zdravstva, posebno u kardiologiji.\nOvom događaju su, osim zaposlenih u oblasti zdravstva i socijalne zaštite iz Sombora, prisustvovali predstavnici gerontoloških centara iz Apatina, Kule i Vrbasa.


Nova poruka iz FSS, ovo su dresovi za meč sa Marokom! - Sportske.net\nZvanično - Druga garnitura Srbije, kida!Ko je od "Orlova" završio u Panini albumu?Nešto potpuno drugačije - Da li su ovo dresovi ''Orlova'' za Mundijal?Krstajić pojačao stručni štab pred MundijalProblem za Krstajića, debitant otkazuje zbog povrede?\nVest koja je danas privukla veliku pažnju jeste objavljivanje novih dresova našeg nacionalnog tima za Mundijal u Rusiji, ali srpske ''Orlove'' ćemo u novoj opremi videti već za četiri dana u prijateljskoj utakmici sa selekcijom Maroka u Torinu.\nTo je tokom dana i zvanično potvrđeno iz Fudbalskog saveza Srbije, a u prilogu možete da vidite u kojim će dresovima selekcija Mladena Krstajića nastupiti protiv Maroka.\nPodsetimo, četiri dana kasnije, naš nacionalni tim se seli u London, gde će odmeriti snage sa reprezentacijom Nigerije.\nTo će biti prve utakmice reprezentacije Srbije u ovoj kalendarskoj godini, u sklopu priprema za Svetsko prvenstvo u Rusiji.\nPodsetimo, ''Orlovi'' će se na Mundijalu takmičiti u grupi sa selekcijama Brazila, Švajcarske i Kostarike.


Vesti online / Sport / Tenis / Federer na šljaci posle 3 godine\nFederer na šljaci posle 3 godine\nŠvajcarski teniser Rodžer Federer igraće ove godine na Mastersu u Madridu, prvi put posle dve godine, zvanično je saopšteno.\nRodžer Federer, poslednji put na Rolan Garosu 2015. godine\nRodžer Federer planira da ovog proleća zaigra na šljaci nakon pauze od čak tri godine!\nOrganizatori mastersa u Madridu potvrdili su u sredu da se Švajcarac prijavio za turnir zakazan od 3. do 12. maja, na kome je osvajao titulu tri puta (2006, 2009, 2012) - najviše posle petostrukog šampiona Rafaela Nadala\nTridesetsedmogodišnji Federer nastupio je na mastersu u Rimu sredinom maja 2016, nakon čega je igrao samo turnire na tvrdoj podlozi i na travi.\nSvetski rekorder sa 20 grend slem trofeja napravio je zaokret jer želi da se pripremi za Rolan Garos, na kome ga nije bilo još od 2015. i poraza od Stena Vavrinke u četvrtfinalu.\nMasters turnir u Madridu igraće se od 3. do 12. maja, a očekuje se da ove sezone učestvuju prvi teniser sveta Novak Đoković, kao i Nadal.\nATP masters u Madridu\nTENIS Marej ima svog favorita za Rolan Garos\nTENIS Rolan Garos objavio imena učesnika, nedostaju samo dvojica iz Top 100\nTENIS Beker: Đokoviću pukao balon, ali može da okrene situaciju\nROLAN GAROS 2019. Novak prvi nosilac na Rolan Garosu, Đere i Lajović među 32


INOVACIJE I KREATIVNOST ZA SVE – IKS FAKTOR - Proaktiv\nPrevPrethodnoGrađani imaju moć – akcija u Leskovcu\nSledećeZanemarivanje OCD tokom izrade nacrta plana razvoja Grada Niša 2021-27 nedopustivoNext\nNa osnovama Strategije za brigu o mladima Grada Niša 2015-2020, najveći problemi mladih u lokalnoj zajednici jeste nedovoljan aktivizam, neiformisanost i nezaposlenost. Unapređenje ekonomske pozicije mladih povećanjem zapošljivosti i podrškom (samo)zapošljavanju mladih u privatnom sektoru kao preduslov za njihov kontinuiran profesionalan i ličan rast i razvoj, ali i ostanak u Gradu Nišu jeste jedan od strateških prioriteta.\nKako bismo doprineli ekonomskom osnaživanju mladih u Gradu Nišu, OCD Proaktiv kao nosilac projekta Inovacije i kreativnost za sve u partnerstvu sa organizacijom Dostignuća mladih u Srbiji, okupiće 640 mladih od 15 do 30 godina do 31. maja 2021. godine kroz 8 interaktivnih tribina za srednjoškolce i studente, 6 predavanja iz oblasti arhitekture, dizajna, fotografije, inovacija, IT-a i digitalnih industrija. Takođe, predstavićemo rad četiri mlada preduzetnika iz Deli prostora za kreativno delovanje i na taj način pokazati mladima kroz primere dobre prakse kako da započnu i održe svoj biznis. Dvanaest mladih polaznika imaće priliku da prođe dvomesečnu praksu iz jedne od četiri oblasti u Deli prostoru. Kako bismo pomogli i učeničkim kompanijama, pet učeničkih kompanija dobiće obuku iz oblasti javnog nastupa, pripreme i realizacije biznis plana i uspešnih načina prodaje proizvoda.\nZa podsticanje inovativnosti mladih organizovaćemo takmičenje (Hakaton), gde će se 25 mladih u 5 timova nadmetati tokom dva dana u pronalaženje mogućih rešenja konkretnog problema u Gradu Nišu zasnovanih na znanju i inovacijama.\nPrilikom implementacije projekta koristićemo različite pristupe i metode tokom realizovanja predviđenih aktivnosti u skladu sa potrebama ciljnih grupa i postizanja maksimalne efikasnosti u ostvarivanju očekivanih rezultata i ciljeva.\nOno što je takođe važno je da će realizacija projekta podstaći ekonomski i privredni razvoj Grada Niša kroz nove preduzetničke inicijative mladih zasnovane na znanju i inovacijama i tako imati strukturalni uticaj na čitavu lokalnu zajednicu.\nTrajanje projekta je 9 meseci i zbog specifičnosti ciljne grupe predviđeno je da se realizuje u skladu sa školskom godinom u periodu od 1. septembra 2020. do 31. maja 2021. godine.\nU skladu sa epidemiološkom situacijom, sva dešavanja koja mogu da se održe putem platformi za komunikaciju na daljinu – tako će i biti realizovana. Kada se steknu povoljniji epidemiološki uslovi, sva predavanja i događaji održaće se uživo.


Novasloboda | miting u Sarajevu\n13°C blaga naoblaka\nArticles Tagged: miting u Sarajevu\nHome • Posts tagged "miting u Sarajevu"\nLana Pudar, Petra Pezer i Joško Rozić najbolji plivači na mitingu u Sarajevu\nProteklog vikenda na Olimpijskom bazenu „Otoka“ u Sarajevu, održan je međunarodni plivački miting “V Bosna PICCOLO CUP 2018”, u organizaciji Plivačkog kluba “Bosna” iz Sarajeva, za plivače rođene 2006. godine i mlađe. Na ovom mitingu ...\nPlivači „Orke“ sa 43 medalje drugi na „Sharks kupu 2018“\nNa Olimpijskom bazenu „Otoka“ u Sarajevu u organizaciji Plivačkog kluba „Sharks“ u subotu je održana 4. međunarodni plivački miting „Sharks kup 2018“. Na ovom mitingu, koje je ujedno i prvo takmičenje u novoj plivačkoj sezoni, pravo nastupa ...\nPlivači „Orke“, sa 61. medaljom, drugi na mitingu u Sarajevu\nProteklog vikenda, na olimpijskom bazenu „Otoka“ u Sarajevu održan je VIII međunarodni plivački miting „Cup Novi Grad“, u organizaciji plivačkog kluba „Novi Grad“. Plivačice i plivači Kluba vodenih sportova „Orka“ iz Mostara, njih ukupno 52., u ...\nČlanovi PK Velež na mitingu „Sarajevu s ljubavlju“ osvojili 11 medalja\nČlanovi Plivačkog kluba Velež, koji su proteklog vikenda učestvovali na 15. jubilarnom Međunarodnom plivačkom mitingu „Sarajevu s ljubavlju“, u konkurenciji 450 plivača iz 28 klubova i 5 zemalja, osvojili su 11 medalja. PK Velež predstavljali su ...\nPlivači „Orke“ na mitingu u Sarajevu osvojili 36 medalja\nPlivači Kluba vodenih sportova „Orka“ proteklog vikenda učestvovali su na VII međunarodnom FINA plivačkom mitingu „Sarajevo Aquatics 2016“, a što je bilo i ujedno prvo takmičenje kluba u 2016. godini. Klub je predstavljalo 35 plivača, koji su ...\nPlivači Veleža na mitingu u Sarajevu osvojili 7 medalja\nPlivački miting „Bosna Piccolo Cup 2015“ se održao u subotu, na Olimpijskom bazenu „Otoka“ u Sarajevu. Plivački klub Velež predstavljalo je 18 plivača, koji su u veoma jakoj konkurenciji osvojili 7 medalja. Elena Zovko (2006.) je osvojila jednu ...\nNa mitingu u Sarajevu, plivači „Orke“ osvojili 32 medalje\nProteklog vikenda plivači Kluba vodenih sportova „Orka“ iz Mostara učestvovali su na Međunarodnom plivačkom mitingu „V Cup Novi Grad 2014“ u Sarajevu. U konkurenciji 25 klubova iz BiH i Srbije, sa preko 550 plivača, „Orka“ je u ukupnom plasmanu ...\nPlivači „Orke“ na mitingu u Sarajevu osvojili 7 medalja\nNa Olimpijskom bazenu Otoka od 17. do 19. oktobra održao se Međunarodni plivački miting „Mladi za mlade 2014, na kme je učestvovalo 39 klubova iz Bosne i Hercegovine, Albanije, Hrvatske, Mađarske, Slovenije, Srbije, Bugarske, Crne Gore i Velike ...


Presuda za ubistvo Ćuruvije pred Apelacionim sudom\n23. okt 2019.\nAna Matić, advokatica Milana Jovanovića: Dokazi nedvosmisleno terete okrivljene. Očekujem presudu u februaru\nPropao još jedan pokušaj opstrukcije suđenja za paljenje kuće novinara Milana Jovanovića: Odbačen zahtev odbrane za izuzeće sudije\nPonovo opstrukcija suđenja za paljenje kuće novinara. Milan Jovanović: Ne znam da li ću ikada dočekati kraj suđenja\nBeli luk, rakija i slanina: Mediji između znanja i šarlatana\nBrankici Stanković prete zbog slučaja Miroslava Aleksića\nTanjug | 23. okt 2019.\nU Apelacioni sud u Beogradu stigle su žalbe na prvostepenu presudu kojom su, zbog učešća u ubistvu vlasnika i novinara "Dnevnog telegrafa" Slavka Ćuruviju 11. aprila 1999. godine, na ukupno 100 godina zatvora osuđena četvorica tadašnjih pirpadnika Državne bezbednosti.\nSlavko Ćuruvija (foto: Peđa Mitić)\nPredmet je stigao u Apelacioni sud i u skladu sa procedurom prosleđen je Apelacionom tužilaštvu na izjašnjenje, rekla je za Tanjug portparol suda Mirjana Piljić.\nNakon izjašnjenja Apelacionog tužilaštva, sud treba da odredi datum održavanja javne sednice za razmatranje žalbi i presude Specijalnog suda od 5. aprila.\nPrvostepenom presudom tadašnji šef Resora državne bezbednosti Radomir Marković osuđen je na 30 godina zatvora zbog podstrekavanja na ubistvo Ćuruvije.\nKao saizvršioci koji su pripremali ubistvo novinara, osuđeni su tadašnji šef beogradskog centra DB Milan Radonjić na 30 godina zatvora, a pripadnik rezervnog sastava DB Miroslav Kurak i operativac DB-a Ratko Romić na po 20 godina zatvora.\nPrema presudi Ćuruviju je ubilo NN lice, a DB-ovci su za to pripremili „teren“.\nŽalbe na ovu presudu su izjavili svi optuženi, osim Kuraka, koji je u bekstvu, svi branioci optuženih, kao i tužilaštvo za organizovani kriminal.\nApelacioni sud presudu može da potvrdi, da je preinači ili da je ukine i naloži ponavljanje suđenja.\nRomiću i Radonjuću u izrečenu kaznu, prema presudi, uračunava se vreme koje su proveli u pritvoru od januara 2014. do jula 2017. godine i kućnom pritvoru u kojem se i dalje nalaze uz elektronski nadzor.\nMarković u zatvoru izdržava kaznu od 40 godina zatvora zbog četvorostrukog ubistva na Ibarskoj magistrali u oktobru 1999. godine, a kako se u sprskom pravnom sistemu kazne ne sabiraju, on ostaje osuđen na jedinstvenu kaznu od 40 godina zatvora.\nKurak je osuđen u odsustvu jer se nalazi u besktvu i za njim je na snazi crvena poternica Interpola.\nPrvostepena presuda koja im je izrečena, nije doneta jednoglasno, već preglasavanjem sudija u tročlanom veću odnosnom 2:1.\nOva presuda optuženima je izrečena nakon tačno 20 godina od ubistva Ćuruvije i to je prva presuda za ubistvo jednog novinara, dok ostala ubistva, među kojima i Dade Vujasinović i Milana Pantića, nisu još ni rasvetljena.\nTokom suđenja za ubistvo Ćuruvije saslušano je više od 100 svedoka i održano je preko 90 glavnih pretresa.\nNasuprot presudi, optužnica tvrdi da je Ćuruviju 11. aprila 1999. godine ubio Miroslav Kurak, a da mu je saučesnik bio Ratko Romić, koji je drškom pištolja udario u glavu Ćuruvijinu prijateljicu Branku Prpu.\nKako se navodi u optužnici, Ćuruvija je ubijen zbog „javnog istupanja u zemlji i inostranstvu i kritike nosilaca političke vlasti, mogućnosti da utiče na javno mnjenje i delovanje opozicionih društvenih snaga, radi očuvanja postojeće vlasti“.\nĆuruvija je ubijen na Uskrs, 11. aprila 1999. godine, u dvorištu ispred ulaza u zgradu, gde su se nalazile prostorije marketing službe „Dnevnog telegrafa“, a sa njim je tada bila Branka Prpa.\nOtkrivamo: Zašto je pala presuda u slučaju Ćuruvija\nFinale suđenja za ubistvo Ćuruvije: Šta će biti sa ključnim dokazima i svedocima?\nMatić: Govorili smo i o Jovanoviću i o Ćuruviji\nPobeda straha: Okrećemo glavu od žrtava progona, otupeli smo i na fizičko nasilje oko nas\nNovinarstvo u doba korone: Ni Vlada se pred novinarima ne pridržava mera zaštite koje je propisala\n← Direktor „Pančevca“: Nema medijskog slučaja u vezi sa kolegom Gligorićem\nNUNS: Kaićev sramni tekst u službi propagande Vučićevog režima →


Program je pokrenut krajem prošle sezone, a učestvuju solisti, pijanisti i članovi Orkestra Opere Narodnog pozorišta u Beogradu. U Galeriji BW (Ul. Karađorđeva 48), i u saradnji sa Belgrade Waterfront i Human Districts, biće održani kamerni koncerti 1. i 8.oktobra.\nTakođe, u organizaciji sa Opštinom Stari grad održaće se koncerti i na sledećim lokacijama: Skver kod Palmotićeve 27, Koste Stojadinovića i Milutina Bojića, 2. i 3.oktobra - pored Fakulteta likovnih umetnosti.\nPoseban događaj biće gala koncert u otvorenom amfiteatru Doma Kulture Studentski grad na Novom Beogradu 10.oktobra,na kome će nastupiti kompletan ansambl Opere, solisti, Hor i Orkestar Narodnog pozorišta u Beogradu.\nopera Narodno pozorište Opera Narodnog pozorišta u Beogradu „Opera u vašem kraju“


GDE JE SRBIJA U POLITIČKOJ KLACKALICI SAD I IRANA? Mogli bismo da prođemo bez posledica samo ako se držimo ovog MIROTVORCA\n"Ispod radara": tako u najkraćem sagovornici "Blica" objašnjavaju kako u bi Srbija, u političkom domenu, trebalo da "pliva" kada je reč o eskalaciji sukoba Irana i Sjedinjenih američkih država.\nOdnosi Srbije sa dve zemlje u poprištu ekonomsko-političkog sukoba kroz istoriju su se značajno menjali. Ipak, najvažnije, smatraju naši sagovornici, je da se u svemu ovome držimo našeg puta, odnosno puta Evropske unije.\nIstorija odnosa SAD i Irana\n- Odnosi sa Iranom se mogu opisati kao korektni, moglo bi se reći ni previše hladni, ni previše topli. Ipak, smatram da u situaciji kakva jeste je najvažnije je da ostanemo koliko je moguće neutralni - objašnjava za "Blic" doktor Neven Cvetićanin predsednik Foruma za strateške studije IDN.\nOn ističe da je politička neutralnost u ovom trenutku izuzetno važna zbog problema koje imamo na svojoj teritoriji i u regionu: Kosovo, odnosi sa Crnom Gorom po pitanju Srpske pravoslavne crkve, pa prema njegovom mišljenju, sada nije momenat da se srpski tas na svetskoj političkoj vagi stavi na bilo koju stranu.\nPoruku o značaju neutralnog stava i diplomatiji naglasili su i neki svetski lideri. Tako, na primer, predsednici Turske i Rusije, Redžep Tajip Erdogan i Vladimir Putin, u zajedničkoj izjavi pozivaju SAD i Iran da se uzdrže od dalje eskalacije sukoba, a predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen smatra da je očuvanje nuklearnog sporazuma sa Iranom „važnije nego ikada pre".\n"Tampon zona" koja treba da nas vodi\nI ta strana EU u ovom trenutku je nešto čega bi trebalo da se držimo, što zbog naših interesa, što zbog samog stava za koji se zalažu, a koji je, kako ocenjuju stav "zdravog razuma".\n- Trebalo bi da pratimo tok Evropske unije, jer je to put kojim idemo i naš stav ni u jednom trenutku ne treba da bude "revolucionarno" drugačiji od onog što oni zagovaraju - ocenjuje vojni analitičar Aleksandar Radić objašnjavajući da u tom kontekstu Srbija nema alternativu.\nSa njim se slaže i Cvetićanin koji smatra da osim što je naš interes Evropska unija kao forma kojoj težimo, sama EU je pokazala jedan mirnodopski stav prema celoj situaciji.\n- Evropska unija se, čemu svedočimo prethodnih dana, postavila kao "tampon zona" između zaraćenih strana, kao neko ko želi da nuklearni sporazum ostane na snazi, iako je to u ovom trenutku sa iranske strane sasvim obustavljeno - kaže Cvetićanin.\nUpravo je Evropska unija bila ta koja je Srbiju oštro kritikovala ranijih godina zbog zbližavanja sa Iranom.\nBezvizni režim i sve kontroverze\nIran je 2017. godine dobio bezvizni režim od Srbije, što je izazvalo mnoštvo "packi" od Evrope: ta nam je odluka donela mnogo više štete nego koristi za nas.\nIranski državljani su njom dobili blanko mogućnost da preko Srbije ilegalno odlaze u zemlje EU. Nakon ponovnog ukidanja, postavilo se pitanje šta će biti sa ne tako davno uvedenom direktnom avio linijom Teheran-Beograd koja je, upravo zbog bezviznog režima, bila dupke puna.\nUkidanje viza za građane Irana prošlo je manje-više nezapaženo, sve dok nekoliko meseci nakon toga Evropski savet u svom izveštaju nije “zapretio” Srbiji da bi trebalo da se “uzdrži od skretanja od zajedničke vizne politike, te da nova praksa sklapanja sporazuma sa trećim državama izaziva zabrinutost”. Tada su i počele spekulacije u javnosti o razlogu za ukidanje viza za građane ove zemlje.\nDok je jedan deo javnosti Kosovo video kao glavni razlog za ovakav potez, drugi su imali racionalnija objašnjenja, poput povećanja broja turista. Nesporno jeste da je od ukidanja viza (avgust 2017. godine) do kraja juna 2018. broj iranskih državljana u Srbiji porastao, i da ih je u tom periodu bilo nešto više od 16.000.\nIran je jedna od brojnih islamskih zemalja koja nije priznala Kosovo. U političkom smislu i u diplomatskoj borbi za što jaču pregovaračku poziciju vlasti smatraju da je važno negovati dobre odnose sa državama koje ne priznaju kosovsku nezavisnost.Pojedini evropski zvaničnici, doduše neformalno, smatrali su da je Srbija ukidanjem viza zapravo želela u tom trenutku da nagradi države koje nisu priznale Kosovo.\nMada su srpski ministri između redova to tada delimično i potvrdili, u izjavama za medije govore da Kosovo nije glavni motiv uvođenja bezviznog režima Iranu i drugim zemljama.\nEkonomija - uprkos naporima, skromna\nKada je Srbija ukidala vize bilo je dosta reči o tome da će se na taj način produbiti ekonomska saradnja Srbije sa iranom. Ipak, to je daleko od značajnog. Robna razmena je veoma niska i iznosi oko 22 miliona dolara, što je daleko od ekonomskih ugovora i projekata koje imamo sa Amerikom.\n- Kroz istoriju mi nije poznato da smo nekada imali značajniju ekonomsku saradnju sa Iranom, naročito zato što je Iran vrlo često pod različitim sankcijama, pa je sama saradnja često bila i time ometana - objašnjava za "Blic" profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu Ljubodrag Savić.\nPolitički odnosi - Gojković sa hidžabom\nOsim povremenih susreta srpskih i iranskih ministara, utisak je da su i politički odnosi Srbije i Irana na niskom nivou. Mada u Skupštini Srbije postoji poslanička grupa prijateljstva sa tom državom, njeni članovi tvrde da saradnje nema.\n- Ne sećam se da smo se sretali sa iranskim poslanicima - navodeo je ranije za "Blic" Marko Đurišić (SDS), član poslaničke grupe prijateljstva sa Iranom.\nOno što, ipak, pamtimo je odlazak Maje Gojković, predsednice Skupštine, u dva navrata u Iran. Prvi put je zaprepastila javnost u Srbiji, jer je u pokušaju da oda poštovanje domaćinu, prilikom susreta sa iranskim kolegom nosila hidžab. Ona je kasnije rekla da je sama donela odluku šta će da obuče.\nDrugi put, kada je gostovala na inauguraciji predsednika Irana, nije ponovila istu grešku, ali je ipak obukla pantalone i glavu pokrila maramom.\nSAD i pomeranje fokusa\nSa druge strane, odnos Srbije prema SAD-u je vrlo turbulentan, imajući u vidu da je ova zemlja bila prvi zagovornik NATO bombardovanja naše zemlje, a u potonjim vremenima pogotovo zbog nedvosmislene podrške nezavisnosti Kosova i negovanjem prijateljstva sa prištinskom vladom.\nIpak, ona u ovom sukobu ima ulogu nadmoćnije sile.\n- Srbija je ipak zapadna civilizacija, ali je mala zemlja i u ovom odnosu najbolje da gleda svoje interese, a oni su u ovom trenutku na strani nadmoćnih sila. Predsednik Srbije nedavno nije otišao u Iran, što se u ovom trenutku može pokazati kao dobra odluka - istiće Radić objašnjavajući da su interesi Irana daleko od nas u pvom trenutku,ali da dugoročno gledano ipak ne bi trebalo da raskidamo korektne odnose sa njima, budući da se trenutna situacija može vrlo lako promeniti, budući da smo u nekoj, sada već daljoj prošlosti, bili svedoci da su Amerikanci i Iranci bili saveznici tokom rata u Bosni.\nCela situacija, koja u ovom trenutku deluje da je na ivici rata, ima i,uslovno rečeno, povoljnosti po Srbiju.\n- Jako dugo je Balkan "crna tačka" na svetskoj mapi i glavno krizno područje. Ovaj sukob sada seli fokus sa Balkana. Istorija se seli u Aziju i tu treba da vidimo svoju prednost - zaključuje Cvetićanin.\nDA LI ĆE SE IKADA SASTATI VUČIĆ I ĐUKANOVIĆ Već dve godine otvoreni pozivi sa obe strane su na STALNOM ČEKANJU, a ovo je razlog


Nikolić: Nikada neću biti predsjednik u Prištini - tportal\nNikolić: Nikada neću biti predsjednik u Prištini\nŠTO JE KOSOVO ZA SRBIJU?\nZadnja izmjena 10.07.2012 13:23\nObjavljeno 10.07.2012 u 11:24\nPredsjednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio da više nikada neće biti predsjednik u Prištini i da treba vidjeti do kojih granica Srbija može stajati na Kosovu\nIstaknuo da je Srbiji potreban konsenzus o Kosovu, što znači zauzimanje zajedničkog stava o pitanju do koje mjere privremene institucije na Kosovu mogu obavljati vlast, i koje su granice iza kojih država može stajati.\n'Mislim da više nikada neću biti predsjednik u Prištini, a ni predsjednik privremenih vlasti u Prištini nikada neće biti predsjednik u Kosovskoj Mitrovici', poručio je predsjednik Srbije.\nPrema njegovim riječima, neophodno je da se postigne konsenzus o tome 'što je Kosovo' i kako će se država ponašati prema Kosovu i kako će reagirati ako dođe do nekih neugodnih incidenata koji bi pokazali da prištinske institucije žele da provesti svoje nadležnosti na teritoriju cijele pokrajine.\nNikolić je dodao da treba vidjeti i u kojem obliku prema prištinskim institucijama mogu biti Srpska pravoslavna crkva na Kosovu, enklave u kojima su Srbi većina, četiri općine na sjeveru i što Srbija zastupa na međunarodnim skupovima, pod kojim uvjetima sudjeluje, a pod kojima ne.\nTreba utvrditi, dodao je, 'da je Kosovo njihovo i da imaju jedinstven stav vlasti i pozicije, jer tek tada mogu biti snažni'.\nUpitan postoje li novi uvjeti vezani za Kosovo, Nikolić je kazao da se ne moraju očekivati novi uvjeti kada postoje stalno u zraku želje da Srbija uspostavi dobre odnose sa susjednom državom Kosovom.\n'Dalje od toga ne moraju ništa da nam crtaju ni govore', podvukao je. Želja onih koji su priznali nezavisnost je da ta nezavisnost bude potpuna, ukazao je Nikolić, dodajući da je 'želja njih koji to ne prihvaćaju, a koje je narod izabrao, da se to nikada ne ostvari'.\n'Ako budemo ostali kilometrima udaljeni jedni od drugih, a pregovaramo, od tih razgovora neće biti ništa', ocijenio je dodajući da je bitno da se sjedne za stol i pokuša približiti stavove.


Predsjedništvo BiH 4. i 5. decembra u zvaničnoj posjeti Sloveniji\nProtokolom posjete predviđen je i susret s predsjednikom Slovenije Borutom Pahorom, predsjednikom Državnog zbora Republike Slovenije Dejanom Židanom i predsjednikom Vlade te zemlje Marjanom Šarecom\nAlma Djekovic | 03.12.2019\nPredsjedavajući i članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić, Šefik Džaferović i Milorad Dodik će 4. i 5. decembra ove godine boraviti u zvaničnoj posjeti Republici Sloveniji, javlja Anadolu Agency (AA).\nU srijedu, 4. decembra, u čast dolaska članova Predsjedništva BiH, na Kongresnom trgu u Ljubljani s početkom u 10.00 sati, biće upriličena ceremonija svečanog dočeka s vojnim počastima, gdje će ih dočekati predsjednik Republike Slovenije Borut Pahor.\nU 10.40 sati u Predsjedničkoj palati biće održan susret članova Predsjedništva BiH s predsjednikom Republike Slovenije.\nZvanični sastanak delegacija Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije je u 11.30 sati, nakon čega ke planirana konferencija za novinare. Medijima će se obratiti predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić i predsjednik Republike Slovenije Borut Pahor.\nProtokolom posjete predviđen je i susret s predsjednikom Državnog zbora Republike Slovenije Dejanom Židanom.\nČlanovi Predsjedništva BiH će posjetiti Međunarodni fond za razminiranje i pomoć žrtvama mina (ITF) i razgledati izložbu fotografija "Deset godina rada ITF-a u Bosni i Hercegovini na polju deminiranja". U večernjim satima biće održana svečana večera koju u čast predsjedavajućeg i članova Predsjedništva BiH priređuje predsjednik Republike Slovenije.\nU četvrtak će na Novoj univerzi biti održana predavanja članova Predsjedništva Bosne i Hercegovine, te predsjednika Republike Slovenije Boruta Pahora i članova akademske zajednice na temu "Pogledi/stajališta na ustavnopravna pitanja Bosne i Hercegovine".\nGrčka: Od ponedeljka zabranjen ulaz u zemlju pozitivnima na koronavirus\nCOVID-19 u Japanu: Paket pomoći restoranima povećan na 12 milijardi eura\nBroj zaraženih koronavirusom u svijetu premašio 66 miliona


Pevačica progovorila o trenutnoj situaciji\nCeca Ražnatović, pojavila se juče u Palati pravde zbog suđenja sa jednom pevačicom, a nakon završenog ročišta, novinari su joj postavljali razna pitanja.\nPročitajte još: Dragiša Simić se pojavio u sudu i novinarima uputio NESVAKIDAŠNJI POZIV: Šta će LJUPKA REĆI?! (FOTO)\nIako je nedavno imala nastup u Lucernu, Ceca je i dalje u neizvesnosti kada su nastupi u pitanju:\n- Prosto ni mi sami ne znamo, situacija se menja iz časa u čas, iz dana u dan. I kada je Lucern bio u pitanju 10 dana pred koncert, jedan dan idemo, drugi dan ne. Jednostavno takva je situacija i nikad se ne zna - rekla je Ceca i otkrila da li priprema nove pesme:\n- Melodije se još uvek dorađuju, ne žurim. Te četiri su izdvojene, još uvek nisu urađeni tekstovi, videćemo, sve zavisi i od Marininog zdravstvenog stanja, ona mora da bude dobro, da bude koncentrisana na rad tako da polako - zaključila je pevačica.\nPročitajte još: Ana Franić novim OBNAŽENIM fotografijama poslala jasnu poruku (FOTO)\n- Pa i jesu ugroženi. Nema šta, ja sam sve rekla u nekim poslednjim intervjuima, šta da vam kažem. Estrada nekim ljudima izgleda kao mi postojimo samo da zabavimo ljude, a s druge strane, to je naš posao kao što neko svaki dan od sedam do tri ide na svoje radno mesto. Tako i mi imamo naše poslove i potpuno je okej da se i nama nešto desi, i svesni smo situacije da je sada estradi najteže. Estrada nisu samo pevači, tu su i glumci, sve je to usko povezano, sve što je vezano za javni život - zaključila je Svetlana.


Utisak nedelje: Marinika Tepić, Pavle Grbović i i Mladen Mrdalj - NOVA portal\nEmisije Autor:Bojana Milovanovic22. Sep. 202008:00 > 16:2111 Komentara\nGosti Olje Bećković u "Utisku nedelje" bili su potpredsednica Stranke slobode i pravde Marinika Tepić, Pavle Grbović iz Pokreta slobodnih građana i politikolog Mladen Mrdalj. Pokrenute su brojne intrigantne teme, od afera koje prazne budžet do toga živimo li u mafijaškom ili fašističkom režimu.\nPotpredsednica Stranke slobode i pravde Marinika Tepić obznanila je da je firma “Aseko”, čiji je direktor brat Ane Brnabić, u poslednje dve godine od EPS-a dobila 20 miliona evra naših para i da se sve to desilo otkako je Ana Brnabić postala premijerka.\nPavle Grbović iz Pokreta slobodnih građana se osvrnuo na poslednje slučajeve nasilja i obračune u Srbiji, pa se postavilo i pitanje – živimo li u mafijaškom režimu. On je konstatovao da to i živimo “u fašistiskom režimu, a da ta linija podele nije po nacionalnoj nego stranačkoj pripadnosti”.\nGrbović je govorio i o propustima u Tužilaštvu, pa je izneo i svoje iskustvo iz te institucije gde je kratko vreme volontirao.


Hapšenja na globalnim protestima\nSukobi u Rimu tokom jučerašnjih protesta\nPolicija je u Njujorku juče uhapsila više od 70 demonstranata, od kojih desetine na Tajms skveru, u okviru jednomesečnih globalnih protesta protiv – kako učesnici kažu – korporativne pohlepe.\nPolicija u specijalnoj opremi i na konjima, pokušala je da potisne demonstrante sa trga. Jučerašnji protesti u Njujorku su bili deo pokreta koji se proširio po Sjedinjenim Državama i svetu – uključujući i Vašington - inspirisanog pokretom „Okupirajmo Vol strit“.\nU Rimu, policija je upotrebila suzavac i vodene topove kada se manji deo od stotina demonstranata na ulicama, odvojio od mase i počeo da razbija izloge i pali automobile. U Londonu, policija se sukobila sa stotinama demonstranata koji su se okupili u blizini Katedrale svetog Pola.\nDemonstracije su održane i u mnogim drugim zemljama, uključujući Australiju, Novi Zeland, Španiju, Nemačku i Francusku, gde se u Parizu održava skup predstavnika Grupe 20 finansijskih sila, na kojem se razmatra evropska ekonomska kriza.\nMnogi demonstranti protestuju zbog nejednakosti između bogatih i siromašnih, nazivajući sebe „99 odsto“, u odnosu na „1 odsto“ ljudi koji prema tvrdnjama demonstranata kontrolišu najveći deo svetskog bogatstva.


Reciklažna industrija, naknade za prerađen otpad\nUgovori za dodelu sredstava za prerađen otpad u drugom, trećem i četvrtom kvartalu su potpisani, ali ona još uvek nisu isplaćena, kazala jepredsednica Udruženja Ana Petrović Vukićević.\nSredstva za prvi kvartal u 2013. godini su isplaćena, za ostale kvartale nisu, a konkurs za dodelu sredstava za 2014. godinu još nije objavljen.\nPetrović Vukićević je rekla da su predstavnici udruženja u stalnom kontaktu sa Ministarstvom energetike i da su dobili obećanja da će sredstva biti isplaćena nakon rebalansa budžeta.\n„Dobili smo uveravanja da će i konkurs biti raspisan, ali se to i dalje nije dogodilo, što ambijent za poslovanje čini jako nepredvidivim i rizičnim„, dodaje ona.\nPrma njenim rečima, reciklažne firme su suocene sa problemom nelikvidnosti, i samim tim su „pod lupom“ banaka koje postojeće plasmane ka reciklerima smatraju visokorizičnim.\nIako su predstavnici udruženja u više navrata ukazivali da može doći do gašenja pojedinih firmi to se nije dogodilo, ali je u pojedinima smanjen broj radnika i obustavljene su planirane investicije.\n„Situacija je i dalje jako teška i krajnje nepredvidiva„, upozorila je Vukićević.\nReciklažna industrija je u protekloj godini preradila otpad u vrednosti 1,8 milijardi dinara. Predstavnici reciklera su i ranije ukazivali da je važno da se što pre objavi konkurs o dodeli podsticajnih sredstava za tretman otpada u 2014. godini, upozorivši da ako do toga ne dođe reciklažna industrija će „raditi u apsolutnom minusu“.\nOsim višemesečnih neisplaćenih naknada reciklerima, problem je predstavljalo i sporno tumačenje Pravilnika o porezu na dobit pravnih lica u vezi plaćanja PDV-a za sirovine u periodu od 1. januara do 28. avgusta prošle godine.\nPredstavnici reciklažne industrije već duže vreme predočavaju da jako teško dolaze do sredstava koja su im potrebna za rad, da je sakupljačka mreža loša i da zbog toga imaju problem sa nelegalnim tokovima otpada.