SAD i Iran na ivici sukoba, nakon obaranja američke bespilotne letelice - Global Defence\nBespilotna letelica RQ-4 (foto: US Air Force)\n20/06/2019 Saša Radomirović 0\nU ranim jutarnjim časovima po lokalnom vremenu Iranska revolucionarna garda (IRGC) oborila je iznad tesnaca Hormuz američku izviđačku stratešku bespilotnu letelicu RQ-4A Global Hawk odnosno mornaričku varijantu BAMS-D (Broad Area Maritime Surveillance) za prikupljanje obaveštajnih podataka i izviđanje.\nKarakteristike RQ-4 (foto:AP)\nPojedini mediji, poput Fox News, preneli su da se radi o MQ-4C Triton, koja je prvi put od strane Američke ratne mornarice korišćena 2017. godine. Međutim, do sada nije poznato da je ova verzija uopšte locirana na Bliskom istoku. Njegovo prvo raspoređivanje planirano je da bude na ostrvu Gvam na Pacifiku.\nPrema snimku koji je objavljen u momentu pisanja ovog teksta, RQ-4 oboren je sa protivvazdušnim raketnim sistemom 3 Hordad, odnosno njegovom raketom Sajad-SD2C razvijenoj na osnovi američke rakete RIM-66.\nProtivvazdušni raketni sistem Hordad 3 (foto: Twitter)\nLansiranje rakete na američku bespilotnu letelicu, čija se vrednost procenjuje na oko 100 miliona dolara, predstavlja prvi direktan napad Irana na američke snage.\nKao razlog za obaranje Iran je naveo američko „kršenje“ vazdušnog prostora, dok sa druge strane SAD tvrde da je letelica bila u međunarodnom vazdušnom prostoru Persijskog zaliva, na nekih 34 km od granice sa Iranom.\nLokacije gde se RQ-4 nalazio u momentu obaranja. Plavi kružić po SAD, crveni po Iranu\nIRGC koja je po svojoj strukturi paravojna jedinica i koja odgovara direktno ajatolahu Ali Hameneju rekla je da se RQ-4 u momentu obaranja nalazio iznad okruga Kuhmobarak u južnom delu provincije Hormozgan, što je oko 1200 km jugoistočno od Teherana.\nOstaje nepoznanica, zašto je američka visoko sofisticirana bespilotna letelica bila u najmanju ruku u blizini granice sa Iranom. Dok SAD očekivano nisu želele da otkriju tačan zadatak ove misije, iranska IRGC iznela je tvrdnje da je poletanje RQ-4 izvršeno iz južnog dela Persijskog zaliva sa ciljem izviđanja luke Čahbahar blizu granice sa Pakistanom.\nRQ-4 u vazduhoplovnoj bazi Al Dafra u UAE (foto: U.S. Air Force photo by Airman 1st Class D. Blake Browning)\nS obzirom da su u nekoliko navrata od 2016. godine RQ-4 viđene u vazduhoplovnoj bazi Al Dafra u Ujedinjenim Arapskim Emiratima postoji verovatnoća da je RQ-4 upravo poleteo sa te lokacije.\nTakođe, ostaje pitanje da li je Iran pre odluke o lansiranju rakete poslao upozorenje bespilotnoj letelici, što je uobičajna praksa pre nego što se operateri na protivvazdušnom sistemu odluče za obaranje.\nPrema tvrdnjama američke vojske, Iran je već jednom prošle nedelje iznad Hormuza probao da obori bespilotnu letelicu, ali očigledno neuspešno.\nPočetkom meseca, 6. juna šiitska milicija Ansar Allah poznatija kao Huti oborila je iznad Jemena američku bespilotnu letelicu MQ-9 Reaper sa sistemom 2K12 Kub. Ovaj događaj potvrdila je i Američka centralna komanda, koja je pored Huta za ovaj napad optužila Iran zbog pomaganja ovoj miliciji, koja se već godinama bori u građanskom ratu u Jemenu.\nIran je i ranije tvrdio da je obarao američke bespilotne letelice. Najpoznatiji incident dogodio se u decembru 2011. godine kada je pod nerazjašnjenim okolnostima oborena RQ-170 Sentinel, upravljana od operatera CIA u cilju izviđanja iranskih nuklearnih postrojenja. Iran je kasnije na osnovu tehnologije dobijene od RQ-170 razvio svoju verziju pod nazivom Saekeh.\nOdnosi na ivici sukoba\nNakon poslednjeg slučaja sa RQ-4 možemo reći da su odnosi između Irana i SAD na ivici sukoba. Spirala ka potencijalnom konfliktu započela je prošlogodišnjim povlačenjem SAD iz nuklearnog sporazuma sa Iranom koji je potpisan 2015. godine. Nedavno na Bliski istok SAD su poslale strateške bombardere B-52H i nosač aviona Abraham Lincoln sa 70 borbenih aviona u pratnji krstarica i razarača.\nTanker u plamenu u Omanskom zalivu (foto:AFP)\nSituacija je dovedena do usijanja nakon što su japanski i norveški tankeri 13. juna napadnuti u Omanskom zalivu. Prethodno, 12. maja napadnuta su četiri tankera Emirata, Saudijske Arabije i Norveške blizu obale Fudžarjah u Omanskom zalivu.\nAmerički predsednik Donald Tramp optužio je Iran da stoji iza ovih napada, iako za to ne postoje jasni dokazi. Ko god da je odgovoran za napade, ono što je poznato jeste da se cena sirove nafte nakon poslednjeg incidenta podigla za 3%, pa je tako po barelu iznosila 64 dolara.\nKao odgovor na “neprijateljsko ponašanje” Irana, SAD odlučile su da pošalju dodatnih 1000 vojnika na Bliski istok. Prvobitne brojke iznosile su čak 120 000, koliko bi SAD mogle da pošalju u ovaj region. Zbog sve izraženijih tenzija sa SAD, iranski predsednik Hasan Rohani rekao je da će Teheran nastaviti sa nuklearnim obogaćivanjem, što po njemu ne znači napuštanje nuklearnog sporazuma.\nSAD su otišle i korak dalje, nakon što je New York Times objavio poverljive informacije u kojima se navodi da Kongres i Pentagon poseduju određene podatke koji ukazuju na veze Irana sa terorističkom organizacijom Al Kaida.\nSa tim u vezi, postoji opasnost da bi Trampova administracija mogla da iskoristi takozvani Akt o autorizaciji iz 2001. godine kako bi se napao Iran zbog veza sa ovom terorističkom organizacijom.\nTakođe, ne treba isključiti i mogućnost da Tramp veštački stvara tenziju kako bi za sebe obezbedio još jedan mandat uoči predsedničkih izbora 2020. godine.\nUprkos pojačanoj retorici sa obe strane, SAD i Iran sasvim sigurno ne žele da uđu u totalni sukob, koji bi mogao da ima ozbiljne posledice ne samo na Bliskom istoku već i šire. U svetu bi se to posebno odrazilo kroz nagli skok nafte s obzirom da kroz tesnac Hormuz godišnje prođe 20% transportovane nafte.\nUkoliko bi došlo do vojne intervencije, Tramp bi pre mogao da se odluči za ograničene vazdušne napade na vitalna vojna i strateška postrojenja Irana. Međutim, i za takav vid akcije, veliko je pitanje da li bi Tramp mogao da dobije podršku ne samo unutar zemlje, već i među evropskim državama koje pokušavaju da očuvaju nuklearnim sporazum postignut sa Iranom. U ovom momentu, čini se da bi takvu akciju jedino podržali Saudijska Arabija i Izrael koje tradicionalno imaju loše odnose sa Iranom.\nNema sumnje da ukoliko bi SAD napale Iran, Teheran bi u tom slučaju koristio sva raspoloživa sredstva u cilju samoodbrane. Tako bi se uključila ne samo regularna vojska i paravojne formacije u zemlji, već šiitske milicije u Iraku, Siriji, Libanu, pa i Jemenu koji bi mogli napasti ne samo američke položaje na Bliskom istoku, već i Saudijske Arabije i Izraela.\nIran je kroz intenzivnije naoružavanje svojih proksi grupa na Bliskom istoku video priliku da vodi ne samo ofanzivnu, već i defanzivnu strategiju u slučaju eventualnog napada na njenu teritoriju. Tako bi u slučaju potencijalne vojne intervencije, Iran prvenstveno raketama lako mogao simultano da odgovori ne samo sa svoje teritorije, već i iz zemalja u kojima se nalaze njegove šiitske milicije. To bi bez svake sumnje izazvalo nemerljive posledice po čitav region.\nEvropska unija, Rusija i regionalni igrač poput Omana pokušaće da smire uzavrele tenzije, kako bi se izbegao sukob koji bi imao nemerljive posledice po čitav region, a i svet u ekonomskom i geopolitičkom pogledu.


NIN / Jednaki ili isti\nJednaki ili isti\nJedan od va�nih i izvanrednih zakona �panske politi�ke tranzicije jeste i Zakon o verskim slobodama, donet pre dvadeset godina\nTim zakonom ne samo da se dr�ava i Katoli�ka crkva, do tada zvani�na vera, odvajaju ve� se svim religijama i svakom verniku u �paniji garantuju i izjadna�avaju prava bez obzira na to da li se ta prava i slobode iskazuju i u�ivaju u crkvi, sinagogi, d�amiji ili bilo kom drugom hramu. Dve decenije, vreme dovoljno za punu zrelost zakona, za uskla�ivanje njegovih normi sa �ivotom, i obrnuto, pa i za zbir onoga �to je �panskom demokratskom dru�tvu taj zakon uzeo i dao. No, iako mu se ne mo�e pore�i avangardna izuzetnost i isti takav doprinos ubla�avanju razlika u ovom, i ina�e, preosetljivom delu socijalnog tkiva, optere�enom koliko istorijom, toliko i zahtevima sada�njeg i budu�eg vremena, sude�i po nekim nedavnim izjavama visokih predstavnika religioznih zajednica, treba u�initi jo� mnogo kako bi stvarni duh ovoga zakona postao svakodnevna praksa. Da to nije tako, govore otvorene primedbe, posebno iz redova protestanata i muslimana, a ti�u se dr�avnih dotacija, verskog obrazovanja, pristupa vernicima u bolnicama, kasarnama i zatvorima. U svemu ovome, protestanti i muslimani smatraju da nisu jednaki sa katolicima iako su isti pred zakonom.\n"�ini mi se da u �paniji postoji dvostruka normativa u religioznim slobodama koja spre�ava jednakost. Ne samo da treba te�iti ka potpunoj akonfesionalnosti dr�ave ve� je potrebno izbe�i prikrivenu konfesionalnost i posti�i zajedni�ki autenti�ni status svih religija", ka�e Marijano Blaskes, izvr�ni sekretar Federacije evangelisti�kih religioznih zajednica koja zastupa oko tri stotine pedeset hiljada protestanata u �paniji, nezadovoljnih posebno normama sada�nje vlade koje "vra�aju u pro�lost".\nFederacija islamskih religioznih zajednica (oko �etiri stotine hiljada vernika) tako�e ima primedbi na svoj nejednak polo�aj u odnosu na Katoli�ku crkvu: "Ostvarivanje dogovorenog zahteva finansiranje od strane dr�ave, proporcionalno onome koje se pru�a Katoli�koj crkvi. Me�utim, ostale religiozne zajednice ne dobijaju ni�ta", tvrdi portparol ove federacije.\nPrimedbe imaju osnova ako se zna da je vlada od ove godine odobrila godi�nju dotaciju Katoli�koj crkvi od oko 247 miliona DEM. Osim ovoga, na platnom spisku dr�ave je i trinaest hiljada profesora katoli�ke veronauke. Zatim, jo� �etrdeset tri miliona maraka svake godine za slu�bu katoli�kih kapelana u dr�avnim bolnicama, kasarnama, zatvorima i za konzervaciju crkvene imovine. I na kraju, ali ne i poslednje, oko dve milijarde maraka na ime dr�avnih subvencija �kolskim ustanovama Katoli�ke crkve. Za ekonomsku sigurnost, za razvoj svojih programa, o�uvanje imovine i za sve drugo �to joj zatreba, Katoli�ka crkva, jasno je, nema nikakvih problema.\nReligiozne zajednice spadaju u kategoriju specijalnih asocijacija i kao takve su obavezne na registraciju u Ministarstvu pravde.\nDa bi im prijava bila odobrena a time i delatnost dozvoljena, du�ne su da dostave sve o svom nazivu, sedi�tu, religiji, broju �lanova vernika, vremenu i na�inu slu�be, zvani�nim predstavnicima, na�inu organizacije i dr. Privilegiju da sve ovo ne dostavi i da �ak i ne bude upisana u registar vera Ministarstva pravde, ima samo Katoli�ka crkva. To je jo� jedan od razloga za pritu�be drugih konfesija.\nTako po�inje tre�a decenija �ivota Zakona o verskim slobodama. Ho�e li i dalje biti primedbi na njegovu nedoslednu primenu ili �e one ubrzo prestati, zavisi�e od stava dr�ave, kao �to je to uvek slu�aj kada je o zakonima re�. "Dok dr�ava nije neutralna, slobode su pod pretnjom", ka�e Dionisio LJamasares, generalni direktor za verska pitanja u vladi socijalista 1991-1993. i dodaje da je dobro to "�to je dru�tvo vi�e sekularizovano od same dr�ave i prava". Jo� jedna od onih kockica u mozaiku koji govori o tome da �ivot ide br�e nego dr�avni zakoni.


MjuzNews | Vesti iz sveta muzike - Održana treća MasterCard X Factor VIP žurka - Muzicke zanimljivosti\nFinalisti na MasterCard VIP žurci\nOdržana treća MasterCard X Factor VIP žurka\nFinalisti napravili fenomenalan show\nSponzor X Factora Adria, kompanija MasterCard, organizovala je ovog ponedeljka (3. marta) za svoje partnere i saradnike, treću po redu MasterCard X Factor VIP žurku.\nNakon klubova Loft i Brankow treća lokacija ove sjajne zabave bio je klub Dragstor Play na savskom keju, a za dobru zabavu su kao i do sada, bili zaduženi finalisti X Factor-a: Tamara Milanović, Maid Hećimović, Daniel Kajmakoski, Lukijan Ivanović, Maja Novaković, Aleksandra Sekulić i grupe Doktori, 4U i H2O.\nEmina Jahović i Kristina Kovač, članice žirija, su bile među gostima, a specijalni gosti na događaju bili su korisnici PayPass kartica iz Srbije i Crne Gore, koji su zahvaljujući promotivnoj akciji kompanije MasterCard došli na snimanje „live“ emisije i imali priliku da se druže sa svojim favoritima.\nX Factor Adria, prvo regionalno izdanje popularnog svetskog muzičkog programa, se približilo kraju – pred nama je još samo super finale u Kombank areni u Beogradu 23. marta kada ćemo saznati ko zaista ima X Faktor. Pobednik ovog serijala će dobiti 10.000 EUR na MasterCard® PayPass™ kartici, što je nagrada koju dodeljuje kompanija MasterCard.\nKako je bilo na žurci pogledajte u galeriji na dnu teksta.\ndragstor play /\naleksandra sekulic /\nX Factor: sledećeg utorka bez H2O\nPogrešne numere, svađice i još po nešto!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Pad rejtinga očekivan zbog zatečenog stanja\n07. 03. 2021. 16:04 >> 16:03 1\nPad crnogorskog rejtinga je očekivan zbog lošeg zatečenog stanja u javnim finansijama, produbljenom covid krizom, saopštili su predstavnici Ministarstva finansija i socijalnog staranja i dodali da su izbjegli bankrot i skuplju pozajmicu.\n“Kreditna rejting agencija Standard & Poor's (S&P) snizila je ocjenu kreditnog rejtinga Crne Gore sa B+/B na B, uz stabilne izglede. Ovim je potvrđeno ono na šta se upozoravalo: da smo zatekli loše stanje u javnim finansijama, produbljeno covid krizom”, navodi se u saopštenju Ministarstva.\nPrema njihovim riječima, da se na vrijeme nije obezbijedio novac na međunarodnom tržištu za finansijsku stabilnost države, sada bi do njega teško došli, zbog čega bi kamatna stopa bila značajno veća.\n“Još jednom se potvrđuje da je bila uspješna emisija obveznica krajem prošle godine, po uslovima koji su najpovoljniji za jednu državu sa B kreditnim rejtingom", rekli su iz Ministarstva.\nU izvještaju je procijenjeno da je pad crnogorske ekonomije u prošloj godini iznosio 15,5 odsto, prvenstveno usljed značajnog pada u sektoru turizma. Analitičari te agencije smatraju da će u sektoru turizma doći do postepenog oporavka, uz globalni napredak u vakcinaciji.\n"Osim toga, procjenjuje se da će neto dug opšte države iznositi u prosjeku nešto ispod 80 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) u srednjem roku, dok je po navodima ove agencije procijenjeno da je deficit prošle godine iznosio 10,5 odsto BDP-a i da će se postepeno smanjivati na tri odsto BDP-a do 2023. godine", kazali su iz Ministarstva.\nStabilni izgledi zemlje odražavaju stav analitičara te agencije da, uprkos ograničenom fiskalnom prostoru Crne Gore usljed pandemije, neće biti neposrednih pritisaka na rast duga tokom narednih 12 mjeseci.\nTakođe, u izvještaju se navodi da je Crna Gora akumulirala značajne novčane rezerve putem pretfinansiranja i procjenjuje se da su one dovoljne za pokrivanje svih predstojećih isplata po osnovu duga u ovoj godini.\n"Stabilni izgledi zasnivaju se i na pretpostavci da će uspješna distribucija vakcina u Crnoj Gori i Evropi ove godine omogućiti postepeno ponovno otvaranje sektora turizma u Crnoj Gori, koje bi trebalo da podrži ekonomski oporavak u srednjoročnom periodu", dodaje se u saopštenju.\nIstovremeno, povoljan odnos Crne Gore sa međunarodnim finansijskim institucijama i trenutno velika likvidnost države drže pod kontrolom kratkoročne pritiske u kontekstu njenih sve većih potreba za finansiranjem.\n"Crna Gora ostaje izložena rizicima u vezi sa platnim bilansom i deficitom tekućeg računa. Tokovi stranih direktnih investicija (SDI) pokazali su elastičnost u prošloj godini, sa značajnim SDI od deset odsto BDP-a, podržavajući tekuće investicije", navodi se u saopštenju.\nOčekuje se da će SDI u prosjeku iznositi deset odsto BDP-a godišnje u periodu od ove do 2023. godine, u skladu sa istorijskim trendovima.\nU izvještaju je navedeno da bi do poboljšanja rejtinga moglo doći ako se fiskalni izgledi Crne Gore poboljšaju u poređenju sa očekivanjima u osnovnom scenariju te agencije.\n"To bi mogao biti slučaj ako se u turističkom sektoru postigne brži oporavak i podstakne veći rast, uz jačanje budžetskih rezultata Crne Gore i platnog bilansa", zaključuje se u saopštenju.


'Kup prijateljstva' u Tirolu\nSrpskaDijaspora\t14.07.2016 20:47\nSrpska pravoslavna omladina Inzbruk – SPOJI, uspešno je organizovala prvi po redu humanitarni turnir u malom fudbalu pod nazivom 'Kup prijateljstva'. Kup je održan 3. jula u Insbruku a igralo se za bolesnu decu u Tirolu i socijalno ugroženu decu na Balkanu.\nSPOJI je „Kup prijateljstva“ u prvom planu pokrenuo kao humanitarni integracioni turnir, čije je održavanje planirano svake godine pred početak letnjeg školskog raspusta u Tirolu.\nPrvo izdanje ovog jedinstvenog turnira u pokrajini Tirol okupilo je 16 ekipa sa igračima i gostima iz preko 25 različitih zemalja porekla – Austrije, Srbije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Rumunije, Nemačke, Grčke, Španije, Turske, SAD, Bolivije, Sirije, Iraka, Irana, ali i iz drugih azijskih i afričkih zemalja.\nHumanitarni turnir u malom fudbalu pokrenut je kako bi u sklopu sporta motivisali mlade ljude da čine dobra dela i da tako pomognu ljudima u nevolji.\nPremijerni „Kup prijateljstva“ otvoren je počasnim početnim udarcem koji je izveo mr Gerhard Fric, predsedavajućeg Skupštine grada Inzbruka. Pridružili su mu se Kurt Valaš, odbornik Skupštine opštine Inzbruk, koji je prisustvao u ime zamenika gradonačelnice Inzbruka, zatim Tomas Falger, sekretar organizacije „Soccerteam“ koja svojim fondom „Help for kids“ pomaže deci u Tirolu, kao i Dragan Filipović, predsednika Zajednice Srba Tirol.\nPobednik prvog „Kupa prijateljstva“ je FK „Romania„, najbolji strelac bio je Roland Nastase iz ekipe FK „Real Madrid Fans“ sa 17 postignutih golova, dok je najbolji golman bio David Kožomanović iz FK „SPOJI“.\nSrpska pravoslavna omladina Inzbruk – SPOJI se kao organizator humanitarnog integracionog turnira u malom fudbalu „Kup prijateljstva“ zahvaljuje svim učesnicima, gostima, podržavaocima i sponzorima bez kojih ne bi bilo moguće sakupiti humanitarnu pomoć u iznosu od tačno 1.200,00 evra.\nNovac će na jesen ove godine biti uručen humanitarnom fondu „Help for kids“ za pomoć deci u Tirolu, a tokom leta i jeseni socijalno ugroženoj deci u Hrvatskoj, BiH i Srbiji.


Premijer Albanije Edi Rama najavio je da će albanska nacionalna aviokompanija Er Albanija uspostaviti letove iz Tirane za Prištinu.\nCrnogorski sajt investitor.me prenosi navode albanskih medija da je Rama u prošlonedeljnoj najavi predstavio i buduće letove za Podgoricu, Skoplje, Sarajevo i Zagreb.\nNavodi se da je Rama rekao da će promotivni let "Er Albanije" biti 31. avgusta i to od Tirane do Istanbula, avionom "Erbas 319".\nAlbanska nacionalna aviokompanija osnovana je u novembru prošle godine uz pomoć turskog avioprevoznika "Turkiš erlajnz", koji poseduje 49 odsto akcija, a preostalih 51 odsto je u vlasništvu albanske države.\nNavodi se da je Rama lično učestvovao u osnivanju aviokompanije i izrazio veliku zahvalnost predsedniku Turske Redžepu Tajipu Erdoganu i izvršnom direktoru turske aviokompanije, koji je, kako je rekao, "pružio vrednu pomoć".


Ponoćni koncerti na Dunavu na novosadskom Piano City festivalu – Čupava Keleraba\nZvezda ovogodišnjeg festivala, japanska pijanistkinjaMomo Kodama, otvoriće festival koncertom u novosadskoj Sinagogi, u petak 7. septembra u 20 časova. Umetnica blistave internacionalne karijere, koja koja iza sebe ima dva CD albuma snimljena za prestižnu izdavačku kuću ECM, a dolazi u Novi Sad sa podijuma najprestižnijih svetskih festivala klasične muzike, održaće koncert posvećen obeležavanju sto godina od smrti kompozitora Kloda Debisija. To je jedini koncert na festivalu za koji su u prodaji ulaznice i one se mogu nabaviti po ceni od 500 dinara (600 na dan koncerta) u prodajnoj mreži GigsTix.\n-Koncertima na Katamaranu „Plivajuće ostrvo“ 9. septembra, Piano City poziva građane da posete jedan od najskrivenijih kutaka Dunava, za mnoge još neotkriven, novosadsku plažu Šodroš. Koncert za plažu Šodroš počeće tačno u podne autorskom muzikom Alekse Stankovića iz Beograda, na koju će se nadovezati muzika savremenog španskog kompozitora Viktora Karbaha, u izvođenju beogradskog dua Vertigo koji čine pijanistkinje Jelena Minić i Sofija Mihić. Novosađani će moći da sa plaže slušaju koncert sa usidrenog Katamarana.-U 16h časova, sa plaže Šodroš, Katamaran „Plivajuće ostrvo“ otisnuće se na jednočasovnu plovidbu Dunavom kako bi koncert novosadske pijanistkinje Nere Beljanski posvetio Dunavu i svima onima koji se u tom momentu budu našli na obali Ribarskog ostrva i Štrandu. Rezervacije za ovaj koncert na brodu, za koji su mesta ograničena vrše se prijavljivanjem na Fejsbuk stranici festivala.\nFoto-izvor: Robert Gondi\nMuzikaKaleidoskop kulture, klasična muzika, najava, Novi Sad, Piano City festival, Piano City Novi Sad, pijanizam, vesti


Novak uručio skener KBC "Dragiša Mišović", donaciju Fondacije Novak Đoković | BG online\nU Kliničko-bolničkom centru “Dragiša Mišović” pušten u rad najsavremeniji Canon CT aparat vrednosti 210.000 evra donacija je Fondacije Novak Đoković i nastavak njene podrške zdravstvenom sistemu Srbije. Najbolji teniser sveta Novak Đoković lično je uručio donaciju i zahvalio se zdravstvenim radnicima.\n-Svesni smo da je epidemiološka situacija i dalje nestabilna i da je zdravstveni sistem ne samo naše zemlje, već i čitavog regiona pod velikim pritiskom, zato je neophodno da se ujedinimo i pružimo im podršku. Hvala svim zdravstvenim radnicima što već skoro deset meseci rade u vanrednim okolnostima i vode borbu za sve nas. Od početka pandemije smo pratili stanje na terenu i u saradnji sa Ministarstvom zdravlja se trudili da brzo reagujemo i pružimo pomoć onima kojima je to bilo najpotrebnije. Sa ovom pandemijom nam je svima postalo jasno koliko je bitno da budemo spremni i opremljeni za sve izazove i nadamo se da će ovaj skener, ali i sva ostala donirana oprema olakšati rad zdravstvenim radnicima i da će dodatno osnažiti naše zdravstvene institucije- izjavio je Novak.\nNovakov dolazak nam znači…\n-U ime Kliničko-bolničkog centra “Dr Dragiša Mišović”, zahvaljujem se Fondaciji Novak Đoković, Novakovoj porodici i Novaku na ovoj divnoj mašini koja će budućim pacijentima, kada ovo zlo od korone prođe, dati šansu da se kvalitetno onkološki leče. Da pacijenti na ginekologiji i urologiji dobiju najbolju moguću preoperativnu dijagnostiku. U ovom momentu, tokom korone, mi ćemo imati mogućnost da pacijente koji su intubirani, koji su na aparatima za veštačku ventilaciju spustimo bezbedno ovde i oni će za 15 sekundi imati veoma preciznu i dobru dijagnostiku pluća, a i drugih organskih sistema, jer ovaj aparat može da radi i vaskularnu dijagnostiku i druge dijagnostike, što je značajno kod COVIDA-19, jer ne napada samo pluća. Mnogo više od ovog aparata nama znači Novakov dolazak, jer u ovoj borbi, pored hrabrosti koju imamo, treba nam i ta energija, taj pobednički mentalitet- izjavio je profesor Đukić.\nMinistar zdravlja u Vladi Republike Srbije dr Zlatibor Lončar zahvalio je Novaku Đokoviću na svemu što čini za svoju zemlju, dok je Maja Kremić, nacionalna direktorka Fondacije Novak Đoković istakla da su na početku zdravstvene krize prouzrokovane virusom COVID-19, Fondacija Novak Đoković zajedno sa njenim osnivačima, Novakom i Jelenom Đoković, donirali milion evra za nabavku neophodne medicinske opreme za bolnice i zdravstvene ustanove širom Srbije.\nPlaninsko iskustvo od pet zvezdica Viceroy Hotels & Resorts, poznati…


Šansa za Svrljižane\nDanas je potpisan sporazum između opštine Svrljig i niške filijale Nacionalne službe za zapošljavanje o finansiranju programa i realizaciju mera aktivne politike zapošljavanja predviđenih lokalnim akcionim planom zapošljavanja za ovu godinu.\nU ime opštine Svrljig sporazum je potpisao predsednik Milija Miletić a sa druge strane, u ime NSZ Biserka Tošović, direktor filijale u Nišu.\nReč je o zajedničkoj akciji zapošljavanja, gde je opština Svrljig izdvojila iz budžeta 2.844.000 dinara a Nacionalna služba za zapošljavanje odobrila sredstva u visini od 8.574.000 dinara. U ovoj godini za ovu namenu opština Svrljig ima raspoloživo 11.574.000 dinara.\nNaše opredeljenje je da se ova sredstva iskoriste za stručnu praksu u visini od 5.094.000 dinara, potom za javne radove 5.200.000 dinara i za subvencije za samozapošljavnje 1.280.000 dinara. Ovo je samo još jedan vid pomoći kojim naša opština nastoji da pomogne sugrađanima da brže dođu do posla i obezbede sebi egzistenciju ili poboljšaju svoj standard, rekao je predsednik Miletić.\nSledi raspisivanje javnog konkursa za učešće poslodavaca i nezaposlenih sa teritorije sveljiške opštine.\nPrevPrethodna622 000 dinara za razvoj sporta\nSledećaPetrović predsednik Skupštine ŠSNONext


Ne tražite dijagnozu na Internetu - Domino Magazin\nNaslovna Život Zdravi život Ne tražite dijagnozu na Internetu\nKada se osećamo bolesno potpuno je prirodno da želimo da otkrijemo u čemu je problem, i to brzo. Međutim, pronalaženje odgovora na internetu nije dobra ideja, sudeći po istraživanju koje su sproveli doktori, prenosi B92.\nIstraživanje je otkrilo da 9 od 10 unosa na Vikipediji u vezi sa običnim medicinskim stanjima poseduje činjenične greške.\nTo je zbog toga što ovaj izuzetno popularan sajt dozvoljava običnim ljudima da stvaraju, menjaju i brišu podatke, što povećava rizik od greške.\nVođa studije, Robert Hejsti sa Kembel Univerziteta u SAD upozorava da istraživači ne bi trebalo da koriste Vikipediju kao glavni izvor zato što ti članci ne prolaze kontrolu kolega kao medicinski žurnali.\n„Najbolji izvor za dobijanje informacija o bolesti jeste doktor koji može da u obzir uzme vašu istoriju bolesti i druge faktore kako bi osmislio najbolji tretman“, tvrdi on.\nVikipedija je od svog predstavljanja 2001. godine postala najčešće posećeni sajt ljudi koji su u potrazi za informacijama ili objašnjenjima.\nSajt sadrži preko 30 miliona članaka na 285 jezika, od kojih je barem 20.000 u vezi sa zdravljem.\nTim istraživača, koji je posmatrao informacije u vezi sa stanjima kao što su dijabetes, rak pluća i bol u leđima, tvrdi da je popularan status Vikipedije omogućen zahvaljujući fundamentalnom dizajnu i dopunjujućim podacima zajednice.\nMeđutim, upravo su ove stvari izazvale brigu medicinske zajednice zbog pouzdanosti informacija koje se objavljuju.\nMeđu pronađenim greškama nalazi se i tačna dijagnoza visokog krvnog pritiska u kojoj se tvrdi da je do rezultata potrebno doći u tri različite prilike, međutim, istraživači kažu da to nije istina i da može da dovede do ozbiljnog zastoja u lečenju.\nIstraživači takođe upozoravaju da su velike farmaceutske kuće optužene da su menjale članke kako bi uklonile štetne sporedne efekte njihovih lekova.\nPrethodni članakVrlo zgodni bežični zvučnici\nSledeći članakProradio i vulkan u Makedoniji


ZAVRŠEN MOZAIK na kupoli Hrama Svetog Save - Nova Borba\nZAVRŠEN MOZAIK na kupoli Hrama Svetog Save\nU Hramu Svetog Save u Beogradu završeni su radovi na izradi mozaika na kupoli, u organizaciji ruske kompanije "Gasprom njeft".\nProjekat uređenja kupole Hrama realizovao je umetnički kolektiv pod rukovodstvom akademika Ruske akademije umetnosti Nikolaja Muhina.\nSpecijalna komisija, u čijem sastavu su predstavnici Ministarstva kulture Ruske Federacije, federalne agencije "Rosotrudničestvo", Ruske i Srpske pravoslavne crkve, kao i Društva za podizanje Hrama, visoko je ocenila kvalitet i umetničko ostvarenje mozaičkog platna, prenosi Glas Moskve.\nUređenje kupole Hrama Svetog Save na Vračaru predstavlja jedan od najvećih projekata mozaičkog dekorisanja krivolinijskog prostora u svetu, ukupna površina platna iznosi 1.248 kvadratnih metara.\nNa izradi centralne kompozicije "Vaznesenje Hristovo", koja ukrašava kupolu Hrama, radilo je 70 ruskih i srpskih umetnika.\n"Rusiju i Srbiju povezuje viševekovno prijateljstvo. Naši narodi su uspostavili odnose još u vreme krštenja Rusije. I pravoslavlje je postalo jedna od fundamentalnih osnova jedinstva Rusije i Srbije. Zato nema ničeg neobičnog u tome što je upravo pravoslavni hram postao glavni simbol srpsko-ruske duhovne veze", naveo je član Izvršnog odbora "Gasprom njefta" Aleksandar Dibalj, koji vodi projekat za izradu mozaika hrama.\nNavodi da se Hram Svetog Save podiže zajedničkim snagama Srba i Rusa.\n"Zajedno sa svojim ruskim i srpskim kolegama sam više puta kontrolisao tok radova na izradi mozaika hrama. Svima je bila pružena mogućnost da učestvuju, ulaganjem svog delića stakla u buduću kompoziciju. I to jeste simbolično, jer se Hram Svetog Save zaista podiže zajedničkim snagama Srba i Rusa", istakao je Dibalj.\nHram Svetog Save na Vračaru je jedan od glavnih spomenika arhitekture u Srbiji i jedan od najvećih pravoslavnih hramova u svetu. Izgrađen je na mestu spaljivanja moštiju Svetog Save od strane otomanskih vlasti 1594. godine.\nHram je projektovan krajem 19. veka, ali je izgradnja počela tek 1935. godine.\nMeđutim, izgradnja je bila odložena zbog Drugog svetskog rata. Podizanje kupole je završeno 1989. godine, a zvanično je Hram otvoren tek 2004. godine, ali unutrašnje uređenje još traje.\nKompanija "Gasprom njeft" je za finansiranje mozaičkog uređenja kupole Hrama uplatila četiri miliona evra.


Električar Sopot - elektricar za hitne intervencije 0-24h, preporuka, cena\nPotrudiće se ne samo da u najkraćem mogućem roku izvrše sve zahtevane radove, već će brojni električari Sopot omogućiti klijentima i vrlo konkurentne cene.\nNaravno da oni mogu izvršiti uobičajene usluge, ali se i pobrinuti za one koje se smatraju nešto kompleksnijim, te se podrazumeva da će se klijenti sa njima detaljno i na vreme o svemu dogovoriti.\nNajpre da napomenemo da u svim objektima u izgradnji, električari Sopot mogu da izrade projekat za elektro - instalacije, a nakon toga i da ugrade sve elemente koji su predviđeni. Praktično govoreći, sve vrste elektro radova će oni u bilo kom prostoru izvesti uz maksimalno visok kvalitet i sve propisane garancije.\nU principu, osim garancija na kvalitet usluga, jer imaju adekvatno radno iskustvo, ovi majstori daju garancije i na kvalitet materijala, jer je dobro poznato da koriste sve elemente isključivo proverenih proizvođača.\nStare elektroinstalacije u bilo kom objektu, bez obzira da li je on namenjen isključivo za stanovanje ili u pitanju objekat neke druge namene, će električari Sopot zameniti, ako se to od njih zahteva. Naravno da mogu izvršiti i sve neophodne popravke, odnosno provere, a opet sve isključivo u skladu sa zahtevima vlasnika samog prostora.\nPored toga što mogu ugraditi elektro razvodne ormare, oni mogu i zameniti stare osigurače automatskim, ali i izvršiti ugradnju rasvete, odnosno popravku svih rasvetnih elemenata po potrebi.\nUgradnja interfona, to jest celokupnih interfonskih sistema se takođe nalazi među uslugama, koje pružaju klijentima skoro svi električari Sopot. A u zavisnosti od zahteva klijenata, oni mogu da pripreme i projekat ugradnje interfona, ali i da otklone sve kvarove na već ugrađenim interfonskim sistemima u nekom objektu.\nIzuzev interfona, oni mogu da ugrade i sistem video - nadzora, ali i da poprave elemente koji već postoje u prostoru, te isto tako da u određenom objektu ugrade i alarmni sistem.\nUz uslugu servisiranja malih i velikih kućnih aparata, električari Sopot vrše i njihovu popravku, tako da im se klijenti mogu obratiti ukoliko dođe do kvara na bojleru ili mašini za veš, odnosno mašini za sudove, a svakako majstori mogu da poprave i TA peći, zatim šporete i mnoge druge kućne aparate.\nHitne intervencije će izvršiti po pozivu građana električari Sopot, što ustvari znači da oni mogu konkretne usluge da pruže pošto radno vreme samog servisa bude završeno, odnosno u dane vikenda ili za vreme praznika, ali i noću.


A kako drugačije: Četiri sata, pet setova i pobeda Janka Tipsarevića - Sportska centrala\nA kako drugačije: Četiri sata, pet setova i pobeda Janka Tipsarevića\n1 jul 2019. 16:07\nTipsarević – Nišioka 3:2 (6:4, 6:7(2), 6:2, 5:7, 6:2)\nJanko Tipsarević je prvi srpski teniser koji se plasirao u drugo kolo ovogodišnjeg Vimbldona. 35-godišnji srpski veteran je na startu turnira savladao 12 godina mlađeg i 220 pozicija bolje rangiranog Japanca Jošihita Nošioku.\nKao što smo već navikli od Tipsarevića, put do pobede je trajao skoro četiri sata, a bilo je potrebno pet setova da naš teniser slomi otpor rivala i stigne do svoje prve Grend slem pobede još od US Opena 2017.\nTipsarević je odlično započeo meč i na samom startu napravio brejk, koji je uspešno održavao do kraja prvog dela igre i tako poveo sa 1:0 u setovima.\nJapanac je drugi set započeo brejkom imao vođstvo od 2:0, ali je iskusni Srbin brzo uzvratio i vratio se u egal. Tipsarević je uspeo da se izbori sa set loptom u 12. gemu, ali je u taj-brejku značajno popustio, pa je Nišioka izjednačio rezultat u setovima.\nU trećem setu bilo je izjednačeno do 2:2, kada je Tipsarević zaigrao daleko bolje, osvojio četiri uzastopna gema i ponovo preuzeo kontrolu ovog meča.\nTeniser iz Japana stekao je brejk prednosti u četvrtom setu, ali je Tipsarević uspeo da mu oduzme servis u osmom gemu. Japanac je ipak uspeo da napravi novi brejk za vođstvo od 6:5, a potom na svoj servis stigne do izjednačenja od 2:2 u setovima.\nU odlučujućem setu Janko je bio na iskušenjima pri rezultatu 2:2. Japanac je poveo sa 15:40, imao ukupno tri brejk lopte, ali je Srbin uspeo da se odbrani i ispostavilo se tada reši meč u svoju korist.\nVeć u narednom gemu Tipsarević je napravio brejk bez izgubljenog poena, poveo sa 4:2 i do kraja meče protivniku prepustio samo još dva poena.


Srbija na „mapi” inovativnosti ispred okruženja – Zrenjanin\nSrbija na „mapi” inovativnosti ispred okruženja\nInovativnost je među najbitnijim faktorima tehnološkog progresa, a time i ekonomskog rasta i razvoja. Najrazvijenije države lidersku poziciju održavaju upravo zbog vođstva u domenu razvijanja inovacija i njihove primene u procesima proizvodnje.\nInovativnost se na nivou Evropske unije (EU) meri pomoću takozvanog inovacionog indeksa. Prema njegovoj vrednosti, države se svrstavaju u četiri grupe: inovacioni lideri (vrednost indeksa od 120 procenata i više od proseka EU-28), snažni (jaki) inovatori (vrednost pomenutog pokazatelja na nivou 90% – 120% proseka EU), umereni inovatori (50% do 90% proseka EU) i skromni inovatori (ispod 50 odsto proseka EU).\nPrivredu Srbije tokom poslednjih godina karakteriše trend rasta stepena inovativnosti, mada naša zemlja i dalje značajno zaostaje za prosekom EU. Inovacione performanse Srbije unapređene su u periodu od 2010. do 2017. godine – relativna pozicija naše zemlje u odnosu na prosek EU-28 je u 2010. bila na nivou od 57,1%, a u 2017. godini je iznosila 66,5%.\nSrbija se u 2017. godini prema pomenutom indikatoru nalazi u grupi umerenih inovatora, sa vrednošću inovacionog indeksa od 0,335. Od zemalja regiona, bolje inovacione performanse u 2017. od nas ima Slovenija (0,465 – nalazi se u grupi snažnih inovatora), a slabije pozicije imaju Mađarska (0,332) i Hrvatska (0,258), kao zemlje koje se nalaze u grupi umerenih inovatora, te Bugarska (0,229), Makedonija (0,222) i Rumunija (0,157), koje se nalaze u grupi skromnih inovatora.\nRelativno nizak nivo inovativnosti preduzeća u Srbiji ogleda se u malom obimu tehnoloških inovacija, niskim finansijskim izdacima za istraživanje i razvoj (IR) u preduzećima (svega 22% proseka EU) i izrazito slaboj saradnji nauke i privrede.\nU strukturi izvora finansiranja IR delatnosti u našoj zemlji dominira država – oko 80% sredstava se izdvaja iz budžeta i preko sistema visokog obrazovanja. Svega 8,2% IR ulaganja u Srbijirealizuje privatni sektor (najmanji procenat na listi zemalja koju objavljuje Evrostat!). U naprednijim zemljama je to potpuno drugačije – privatni sektor učestvuje u finansiranju IR aktivnosti sa 55,8% na nivou EU kao celine, zatim sa 65,8% u Nemačkoj, sa 57,3% u Danskoj, sa 56,9% u Belgiji, sa 52,8% u Irskoj, sa 55,8% u Francuskoj, sa 48,7% u Holandiji, sa 69,2% u Sloveniji, sa 60,8% u Švajcarskoj, sa 60,9% u SAD, sa 75,4% u Kini, sa 77,3% u Japanu, sa 75,3% u Južnoj Koreji…\nOčigledno je da područje Srbije, ali i čitavog regiona Istočne i Južne Evrope, globalnim ulagačima služi kao izvor jeftinijih inputa (radna snaga, energija, prirodni resursi i sl.), pri čemu se razvojne aktivnosti, visokokvalifikovana i obrazovana radna snaga, tehnološki napredak i inovacije sve više koncentrišu u razvijenim državama. Sve dok je to tako, Srbija i region će veoma teško biti u prilici da uhvate „priključak” i smanje zaostatak za razvijenim svetom.\n← AMBASADOR BELORUSIJE U ZRENJANINU: Značajna poseta\nNA FARMI U FARKAŽDINU PRIZORI UŽASA →


Stoltenberg: NATO svestan pojačanog uticaja Rusije na Balkanu\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg u Sarajevu\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg posetio je danas Sarajevo i posle razgovora sa predstavnicima BiH institucija on je poručio da NATO nema planove da interveniše u slučaju eskalacija u BiH.\nNATO pomaže vladama Zapadnog Balkana da izgrade obaveštajna i odbrambena tela koja će se odupreti stranom, posebno ruskom političkom uticaju, izjavio je danas generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg.\nTokom posete Sarajevu, Stoltenberg je poručio da je Alijansa svesna povećanog ruskog uticaja na Balkanu, kao i u političkim procesima u Crnoj Gori:\n"Videli smo nekoliko izveštaja o pojačanom ruskom uticaju i prisustvu na Zapadnom Balkanu. I iz Crne Gore, i iz Srbije smo videli izveštaje o mešanju u političke procese u Crnoj Gori uoči izbora prošle godine. Pratimo situaciju veoma pomno. Radimo sa partnerima da unapredimo i ojačamo njihove obaveštajne servise. Takođe, radimo sa NATO saveznicima u regionu, uključujući Crnu Goru, koja uskoro postaje član, na jačanju odbrambenih institucija i obaveštajnih servisa".\nKako je rekao Stoltenberg, najbolji način otpora bilo kojem stra-nom uticaju su jake, moderne i reformisane institucije Zapadnog Balkana.\nTakođe, generalni sekretar NATO je ohrabio sukobljene bosanske lidere da postignu kompromis oko budućnosti zemlje i njenog puta prema NATO-u i EU. Stoltenberg je odbacio mogućnost NATO intervencije u slučaju eskalacija u BiH.\n"Nemamo nameru niti plan da pokrenemo borbene trupe ili bilo šta slično u BiH. Nije nam u planovima. Naš plan je da podržimo BiH u sprovođenju reformi koje su sami odlučili da sprovedu."\nStoltenberg je dodao i da NATO neće vršiti pritisak da se bilo koja zemlja pridruži tom savezu. Kada je reč o izgledima BiH da postane članica NATO, Stoltenberg je rekao da je ta država napravila napredak i ispunila uslove za učešće u akcionim planovima, ali je optužio bosanske Srbe da opstruišu napredak.


VW će proizvoditi milion električnih automobila do 2022.\nTanjug 29. oktobra 2019. 12:41\nFRANKFURT – Nemački Folksvagen (VW) će povećati proizvodnju električnih automobila na oko milion vozila do kraja 2022. godine, sudeći prema proizvodnim planovima kompanije u koje je agencija Rojters imala uvida.\nTo će nemačkom proizvođaču omogućiti da pretekne „Teslu“, a od Kine će napraviti ključno „bojno polje“, ocenjuje britanska agencija.\nFolksvagen već sprema svoje dve fabrike u Kini za proizvodnju električnih automobila u narednoj godini koje će, prema planovima, imati proizvodni kapacitet od 600.000 vozila.\nAmerička kompanija „Tesla“ i dalje nastoji da ostvari svoj cilj proizvodnje od preko 500.000 automobila godišnje izgradnjom nove fabrike u Šangaju, dok se VW može osloniti na postojeću radnu snagu u svojim dvema fabrikama u Antingu i Fošanu kako bi proizveo automobile sa nultom emisijom štetnih gasova, navodi Rojters.\nNemačka kompanija sa sedištem u Volfsburgu reorganizovaće do 2022. godine svojih osam pogona širom sveta, koji će biti specijalizovani za proizvodnju električnih automobila, tvrde viši rukovodioci VW-a za Rojters.\nTako bi VW mogao da postane najveći svetski proizvođač automobila sa nultom emisijom štetnih gasova, ocenjuje britanska agencija.


"Drumska strela" - prvi srpski formula tim - PetrolHeads\n“Drumska strela” – prvi srpski formula tim\n„Drumska Strela“ je prvi srpski Formula Student tim, koji čine studenti 8 fakulteta Univerziteta u Beogradu: Mašinski, Tehnološko-metalurški, Elektrotehnički, Saobraćajni, Ekonomski i Šumarski fakultet, Fakultet organizacionih nauka i Fakultet primenjenih umetnosti. U ovom projektu koji traje već šest godina, učestvovalo je 150 studenata, i izrađeno je 5 vozila, koja su se takmičila širom Evrope.\nPre svega, „Formula Student” je najprestižnije svetsko inženjersko takmičenje u kojem učestvuje preko 600 univerziteta iz celog sveta. Koncept takmičenja potiče iz Sjedinjenih Američkih Država, gde je prvi put održano 1979. godine, da bi se osamdesetih godina prošlog veka u trku uključili najveći univerziteti i takmičenje dobilo zvaničan naziv „Formula SAE”. U Evropi je prvi put održano 1998. godine, u organizaciji Udruženja mašinskih inženjera Velike Britanije, gde dobija naziv „Formula Student”. Danas ovo takmičenje okuplja timove iz celog sveta, i pruža priliku studentima da se takmiče na stazama kao što su Silverston i Red Bull Ring. Naravno, da bi došli do toga, studenti prvo moraju da sami isprojektuju i izrade vozilo, obezbede potrebna finansijska sredstva, i pripreme se za takmičenje kako bi otišli na isto. Na samom takmičenju, timovi se rangiraju po bodovima osvojenim u raznim disciplinama, gde su sudije iskusni inženjeri iz sveta auto-industrije i auto-moto sporta.\n„Drumska Strela” je predstavnik Univerziteta u Beogradu, ali i Republike Srbije na „Formula Student” takmičenjima. Od svog osnivanja, 2010. godine, do danas, tim „Drumska Strela” učestvovao je na 12 takmičenja, i ostvario značajne razultate i u statičkim i u dinamičkim disciplinama. Od toga su najzapaženije 4. mesto u najzahtevnijoj disciplini, trci izdržljivosti, i 9. mesto u ukupnom plasmanu na takmičenju u Češkoj, 2015. godine, koje je našem timu donelo titulu najboljeg tima u regionu. Prošle godine osvojeno je treće mesto u klasi III, za idejni koncept vozila na električni pogon, na čijem se projektovanju radi i ove sezone.\nIz godine u godinu se uvode poboljšanja putem inovacija, upotrebom novih materijala, simulacijama i testiranjima, tako da se ovaj tim može pohvaliti prvim usisom varijabilne geometrije projektovanim i izrađenim na prostoru Balkana, prvim isprojektovanim aero paketom za trkačko vozilo u Srbiji, kao i izradom aero paketa, volana i elemenata za oslanjanje od ugljeničnih vlakana.\nZa sezonu 2017, planirane su manje modifikacije vozila u odnosu na vozilo iz sezone 2016, jer je veći akcenat na formiranju kompletne tehničke dokumentacije, testiranju formule na stazi i obuci vozača. Naravno, glavni ciljevi su ostali isti, sniženje mase vozila i spuštanje težišta, koji sa sobom uvek nose mnoge druge izmene. Ipak, projektovanje vozila za sezonu 2017 je završeno, i ostaje da nestrpljivo čekamo kada će ono biti predstavljeno!


Rusija ukinula sankcije Iranu\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Rusija ukinula sankcije Iranu\nRusija, Iran – Ruski predsjednik Vladimir Putin uoči posjete Teheranu ukinuo zabrane snabdijevanja Irana opremom za obogaćivanje uranija.\nRuski predsjednik Vladimir Putin potpisao je dekret o ukidanju zabrane izvoza nuklearne opreme i tehnologije Iranu, saopćio je Kremlj.\nTime se ukida zabrana snabdijevanja Irana opremom za obogaćivanje uranija, prenose ruske agencije.\nDekret, koji je objavljen istog dana kada je Putin doputovao u prvu zvaničnu posjetu Iranu poslije osam godina, predviđa da ruske firme sada imaju dozvolu izvoziti hardver i pružati finansijsku i tehnološku pomoć Iranu.\nOva odluka Moskve uslijedila je nakon što su Teheran i šest svjetskih sila postigle dogovor u julu, koji predviđa ukidanje sankcija Iranu, u zamjenu za ograničavanje njegovog nuklearnog programa.\nRazgovori s iranskim liderima\nPutin će u Teheranu učestvovati na samitu o izvozu plina, a predviđeno je da se u ponedjeljak sastane s iranskim predsjednikom Hassanom Ruouhanijem, te iranskim vrhovnim vođom ajatolahom Ali Khameneijem.\nGlavna tema njihovih razgovora, kako prenose agencije, bit će međunarodni mirovni plan za Siriju.\nMoskva i Teheran podržavaju sirijskog predsjednika Bashara al-Assada, pišu agencije.\nIranski zastupnici su prošlog mjeseca odobrili nuklearni sporazum s velikim silama sa 161 glasom za, 59 protiv i 13 suzdržanih, tri mjeseca nakon njegovog zaključivanja.\nZastupnici su glasali u korist provedbe sporazuma kojim se predviđa ukidanje međunarodnih sankcija nametnutih Iranu u zamjenu za njegovo obavezivanje da se neće opskrbiti atomskim oružjem, te da će ograničiti svoj civilni nuklearni program.


Javnobeležnički pripravnici, njih 66, položili su 6. jula 2015. godine svečanu zakletvu pred predsednikom Javonbeležničke Komore Srbije, Miodragom Đukanovićem, u prisustvu pomoćnika ministra pravde, Nele Kuburović.\nPrilikom svečanog polaganja zakletve u zgradi Narodne skupštine, Đukanović je rekao da je zadovoljan što postoji veliko interesovanje mladih koji će znanjem i trudom ojačati javnobeležničku profesiju.\nKako je saopšteno iz Javnobeležničke komore, Đukanović je rekao da je za našu zemlju značajno otvaranje novih radnih mesta i dodao da je javnobeležništvo veoma odgovorna profesija koja je svuda u svetu izuzetno cenjena i uvažavana.\n"To je delatnost čiji su osnovni ciljevi povećanje sigurnosti pravnog prometa i zaštita interesa građana. Zato je baviti se javnim beležništvom istovremeno veoma častan i vrlo težak zadatak", poručio je Đukanović.\nČestitajući mlađim kolegama, Đukanović im je poručio da se samo iskrenom posvešćenošću, predanim radom i velikom odgovornošću može uspostaviti moderna pravna država.


Juniorski reprezentativac Crne Gore, Balša Čejović, pruža odlične partije u dresu grčkog rukometnog kluba AC PAOK. Dvadesetogodišnji Baranin, kojem je ovo prva sezona u solunskom klubu, ističe da su najteže utakmice bile protiv atinskih klubova AEK i Olimpijakosa.\nNa utakmici protiv AEK-a, Čejović je postigao četiri pogotka i odigrao efikasnu odbranu, dok je protiv Olimpijakosa sa krila dao pet golova.\n„Borili smo se do zadnjeg trenutka. Igrali smo protiv veoma dobrih ekipa i pružali svoj maksimum u toku svih 60 minuta. Treba da učimo iz svojih grešaka i da ih ne ponovimo u narednim mečevima“, kazao je Čejović za PAOK-ovu press službu.\nU toku je Prva grčka liga, a u večerašnjem meču je protiv AC PAOK-a, ubjedljivija bila Pileja sa 27:25 , iako su nakon prvog poluvremena tri gola više imali rukometaši PAOK-a (11:14). Najbolji strijelac utakmice bio je lijevi bek PAOK-a , Palaskas sa devet pogodaka.\n„Očekivali smo pobjedu, međutim znali smo da će ovo biti težak meč, nažalost ispustili smo dva boda“, kazao je Čejović čiji su kvalitet igre primjetili grčki mediji.\nPodsjećamo da je juniorski reprezentativac Crne Gore prve rukometne korake napravio u barskom “Sedmercu” , a nakon gašenja kluba, usavršavao se u “Mornaru 7”. Proglašen je za perspektivnog sportistu grada Bara 2017. godine, a prelazak iz matičnog Mornara u PAOK omogućio mu je da igra prvu grčku ligu i kup.


Ilustracija (Foto telegrafi.com)\nU saopštenju Kancelarije za KiM se navodi da se telefonski saobraćaj između “centralne Srbije i Kosova i Metohije odvija i odvijaće se po domaćim tarifima, i za pozive u okviru fiksne i mobilne telefonije Telekoma Srbija neće biti potrebno birati kod za geografsku oblast +383, uprkos politički motivisanim izjavama prištinskog RAPEK-a“.\n“Na teritoriji Republike Srbije nastaviće da funkcioniše jedinstven telekomunikacioni sistem, od Horgoša do Dragaša, i korisnici usluga kompanije MTS d.o.o. nastaviće da pozivaju centralnu Srbiju na isti način kako su to činili do sada, i obrnuto“, ističe se u saopštenju.\nU Kancelariji za KiM tvrde da najnovije “dezinformacije“ Prištine u vezi sa navodnom univerzalnom upotrebom pozivnog broja +383 imaju za cilj stvaranje nespokojstva i unošenje zabune među građane Srbije na Kosovu i Metohiji.\nNavodi se da će Beograd poštovati dogovore postignute u Briselu, uključujući i Sporazum o telekomunikacijama, ali neće dozvoliti naknadno upisivanje sadržaja u taj sporazum, niti njegovu “zlonamernu interpretaciju na štetu srpskog naroda u pokrajini i interesa Republike Srbije“.\n“Podsećamo i da nije reč o pozivnom broju za samoproglašenu državu Kosovo, već za autonomnu pokrajinu, teritorijalnu oblast u okviru Srbije, što se može videti i iz pisma koje je Srbija poslala Međunarodnoj telekomunikacionoj uniji, gde se navodi da se pozivni broj ustupa za teritorijalnu oblast Autonomne pokrajine Kosovo i Metohija. Takođe, u odgovoru Unije nedvosmisleno piše da se korišćenjem termina ’Kosovo’, ne prejudicira status i da će u tehničkim aneksima i biltenima ove organizacije biti propraćeno takvom fusnotom (’ovaj naziv ne prejudicira status i u skladu je sa Rezolucijom 1244 i mišljenjem MSP o kosovskoj deklaraciji o nezavisnosti’)“, zaključuje se u saopštenju Kancelarije za KiM.


Klinički centar u Beogradu, Srbija\nMedicinski tehničar Miloš Jovanović iz naselja Kaona kod Kučeva, u istočnoj Srbiji, pre nešto više od godinu dana je otišao u Nemačku. Danas živi u gradu Tutlingenu (Tuttlingen) na jugu te zemlje, nadomak granice sa Švajcarskom, gde radi u lokalnoj bolnici.\n"Osećam se sigurnije. Imam posao za stalno, imam redovna primanja, ne kasne plate", rekao nam je Jovanović.\nUpravo je sigurnost radnog mesta bio osnovni razlog iz koga je napustio Srbiju u kojoj su mu i dalje i supruga i svi prijatelji. Odlazak mu, kako ističe, nije bila namera, ali mu za posao u Domu zdravlja u Srbiji, nikada nije bio ponuđen stalan ugovor.\n"Ugovor za rad je bio na po mesec dana. Svaki mesec se potpisuje ugovor, pa ponovo otkaz, pa ponovo ugovor... To je realno stanje u Srbiji, nisam samo ja radio tako nego i veliki broj mojih kolega i to je zapravo razlog iz koga sam se odlučio na ovaj put", kaže Jovanović.\nDo posla u Nemačkoj Miloš Jovanović je došao preko programa "Tripl vin" (Triple Win) koji od 2013. godine sprovode nemačka agencija za zapošljavanje, srpska Nacionalna služba za zapošljavanje i Nemačka organizacija za saradnju. Cilj projekta bio je da nadomesti nedostatak medicinskih sestara u Nemačkoj.\nSrbija je međutim sada najavila da će suspendovati svoje dalje učešće u ovom programu.\nMinistar zadužen za rad i socijalna pitanja Zoran Đorđević rekao je da se država na to odlučila "kako bi zadržala deficitaran kadar da ostane i radi u zemlji". Istovremeno je rekao i da "to ne znači da država zabranjuje odlazak i rad u Nemačkoj".\nGIZ: Poštovaćemo odluku Srbije\nU pisanoj izjavi za Radio Slobodna Evropa (RSE), Nemačka organizacija za saradnju (GIZ) navodi da će poštovati odluku Vlade Srbije o učešću u programu "Tripl vin".\n"Ako se državne službe u partnerskoj zemlji usled izmenjene situacije na domaćem tržištu rada opredele za to da ne žele da ciljano podržavaju radne migracije ka Nemačkoj u određenim strukama, nemačka Savezna služba za zapošljavanje i GIZ će to da poštuju. U duhu dobre saradnje, tri partnera će se dogovoriti oko daljeg zajedničkog postupanja", navodi se u izjavi za RSE.\nPreko programa "Tripl vin" iz Srbije je, prema podacima GIZ-a, do novembra 2019. godine otišlo 784 ljudi.\nUkupan broj medicinskih sestara i tehničara koji su napustili Srbiju u prethodnim godinama nije međutim moguće utvrditi, ali iz strukovnih udruženja upozoravaju na trend koji označavaju alarmantnim.\n"Desetkovani smo", kaže za RSE doktor Rade Panić, predsednik Sindikata lekara i farmaceuta Srbije.\n"Jedan lekar bi u ambulantni opšte prakse trebalo da primi između 30 i 35 pacijenata za radno vreme. Često smo u prilici da moramo da primimo 60, 70, a nekada specijalistička ambulanta zbrine i preko 100 pacijenata", ističe Panić, predsednik Sindikata lekara i farmaceuta Srbije.\nZahtev za povećanje broja zaposlenih bio je i glavna poruka štrajka upozorenja zaposlenih u Kliničkom centru Srbije, krajem decembra prošle godine.\nTada su u Novom sindikatu zdravstva koji je organizovao štrajk, istakli da su uslovi rada sve teži, zaposlenih sve manje.\nNajavljenu meru napuštanja programa "Triple vin", u Sindikatu lekara i farmaceuta Srbije ne vide kao način da se reši problem odlaska zdravstvenih radnika iz zemlje.\n"Ono što bi moralo da se uradi u Srbiji da bi se zaustavio odliv, egzodus zdravstvenih radnika jeste da za plate bude iste odnos (ne iznos) kao u stranima zemljama. U Nemačkoj je palata lekara 1:4:8 u odnosu na minimalnu zaradu. To isto tražimo u Srbiji. Dakle, ako je minimalna zarada 30.000 dinara (blizu 250 evra), prvi lekar mora biti puta 4 odnosno na 120.000 dinara (blizu 1.000 evra). Tu bi negde medicinska sestra bila na najmanje 70.000 dinara (blizu 600 evra). Ali, ono bitnije od novca jesu normalni uslovi za rad – da imamo lekova, materijalnih sredstava za rad, bezbednost na radnom mestu, veći broj izvršilaca. To su neke mere koje bi sigurno smanjile razmišljanje o odlasku", ističe doktor Rade Panić, inače zaposlen u Zdravstvenom centru Studenica u gradu Kraljevu.\nŠta kažu nadležna ministarstva?\nU nadležnim ministarstvima uveravaju da se radi na poboljšanju uslova rada i na motivisanju zaposlenih da ostanu u Srbiji.\nMinistarstvo zdravlja Republike Srbije je u odgovoru na pitanje RSE o tome koje se konkretno mere sprovode u tom cilju, navelo "odgovornu kadrovsku politiku, zapošljavanje najboljih među studentima medicine - diplomcima sa prosečnom ocenom 9 i 10, omogućavanje usavršavanja i profesionalnog razvoja mladih lekara, unapređenje uslova rada, velika ulaganja u izgradnju novih i rekonstrukciju postojećih bolnica, unapređenje materijalnog položaja zdravstvenih radnika".\nU pisanom odgovoru se ističe i da je, prema podacima lekarske komore Srbije, sertifikate dobre lekarske prakse za rad u inostranstvu u 2019. godini tražilo 766 lekara, što je, kako navode, za oko sto manje nego pre tri ili pet godina.\n"Dakle beležimo jasan i evidentan trend smanjenja odlazaka naših lekara na rad u inostranstvo, bilo trajan ili privremen", navode u Ministarstvu zdravlja.\nTakođe se dodaje i da su medicinskim sestrama u 2019. godini plate povećavane za 12 odsto u januaru i za 15 odsto u novembru, te uveravaju da će "takav trend biti nastavljen i u narednom periodu".\nU Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije za RSE kažu da se radi na "usporavanju odlaska ne samo medicinskog osoblja, već radno sposobnog stanovništva" i da je u tom cilju 27. januara usvojen Predlog Strategije o ekonomskim migracijama za period 2021.-2027. godine.\n"Stanje se prikazuje boljim nego što jeste"\nMiloš Vučković, urednik portala radnik.rs koji se bavi pravima zaposlenih, za RSE kaže da je njegov utisak da država pokušava da prikaže da je situacija za medicinske radnike u Srbiji povoljnija nego što realno jeste.\n"Država hoće da prikaže da ima dovoljno radnih mesta za medicinare, ali kada pogledamo situaciju u državi Srbiji ne izgleda da ih ima toliko i da puno medicinara zapravo rade godinama kao stažisti, kao radnici na ugovorima, kao neko ko nema ni sigurno radno mesto, a kamoli zaradu koja u Nemačkoj iznosi dva, tri, ako ne i četiri puta više za nekoga ko je kvalifikovan kao oni", kaže Vučković.\nOn ističe i da napuštanje programa "Tripl vin" neće smanjiti odlaske, jer i dalje posluje veliki broj agencija posreduju pri zapošljavanju.\nOno što je problem jeste što je "Tripl vin" bio najsigurniji način da se ode, odnosno gde su dve države, Srbije i Nemačka, garantovale da će dogovoreni uslovi biti ispoštovani i da će medicinski radnici pod njima biti zaposleni.\nDa je državni sporazum bio najsigurniji način da se ode, potvrđuje i Miloš Jovanović, koji upravo zahvaljujući "Tripl vinu", danas radi u Tutlingenu.\nOd 01. marta lakše do posla u Nemačkoj\nNajava o povlačenju Srbije iz sporazuma sa Nemačkom, dolazi u nedeljama uoči stupanja na snagu izmena nemačkog Zakona o useljavanju radne snage (stupa na snagu 01. marta 2020. godine), koji će olakšati prijem stručnih radnika iz zemalja koje nisu članice Evropske unije.\nTo praktično znači da će i stanovnici Srbije moći da dođu do posla u Nemačkoj pod istim uslovima kao i njeni građani, ali za ona zanimanja koja su označena deficitarnim.\nU ovom slučaju, to su i medicinski radnici, objašnjava Miloš Vučković, urednik portala radnik.rs.\n"Oni koji su zaista potrebni državi Nemačkoj će moći brže da dođu do radne dozvole, da nostrifikuju svoje diplome i da započnu rad u Nemačkoj. Važno je reći da se to tiče lica koja idu legalno i koja su potrebna nemačkom tržištu. Ukoliko se radi o licima koja imaju samo srednju školu i struku koja nije potrebna Nemačkoj, njima se faktički ne menjaju stvari na bolje", objašnjava Vučković.\nNakon što je objavljeno da će Srbija suspendovati svoje učešće u programu ostala je neizvesna sudbina 70 medicinskih radnika koji su se prijavili na poslednji konkurs i čije su biografije već ušle u proceduru.\n"Ako bi Srbije ukinula saradnju sa "Tripl vin", to bi bila velika šteta za šanse koje bi se pružile našim sugrađanima za neki bolji život", kaže medicinski tehničar Miloš Jovanović koji je prošao kroz ovaj program.\nU prošloj godini 52.000 ljudi iz Srbije dobilo je po prvi put dozvolu boravka na teritoriji Evropske unije, pokazuju podaci evropske agencije za statistiku "Eurostat".\nTakođe, Britanski Ekonomist je početkom februara na svom "Instagram" profilu objavio grafikon "odliva mozgova" što je metafora za masovno iseljavanje visoko obrazovanih i talentovanih nekog društva u bogatije i naprednije zemlje u kojima mogu bolje kapitalizovati svoja znanja i veštine, na kojem je na prvom mestu Haiti, a na 10. mestu Srbija.\nPo zdravlje kod susjeda


Evropa se bori sa nepogodama: Na jugu gori, poplave na sjeveru - BIGportal.ba\n26 Jula, 2021 26 Jula, 2021 063\nPožari koji su izazvani tropskim vremenom i snažnim vjetrom, šire se južnom Evropom, dok se neke zemlje sjeverne Evrope bore sa jakom kišom i poplavama.\nGrčki premijer Kirijakos Micotakis rekao je da su se vatrogasci u protekla 24 sata izborili sa oko 50 požara, dok meteorolozi upozoravaju da se toplotni talas nastavlja, prenosi Rojters.\n“Želim da naglasim da je avgust težak mjesec. Zbog toga je važno da sve državne službe budu u apsolutnoj pripravnosti sve dok se period gašenja požara formalno ne završi”, rekao je Micotakis\nZvaničnici vatrogasne službe rekli su da je nemar na farmama i gradilištima uzrok nekoliko požara, od kojih su mnogi bili u južnom regionu Peloponeza.\nNa italijanskom ostrvu Sardiniji vatrogasni avioni iz Francuske i Grčke pojačali su akciju lokalnih aviona koji se bore sa požarima širom ostrva, gdje je do sada izgorjelo više od 4.000 hektara šume i evakuisano više od 350 ljudi.\nU španskom regionu Katalonija u požarima je uništeno više od 1.500 hektara zemljišta nedaleko od mjesta Santa Koloma de Kural, a evakuisano je više desetina ljudi, mada je danas pod kontrolom 90 odsto vatrene stihije.


Uspešna borba protiv švercera duvana – Balkanekspresrb.rs\nUspešna borba protiv švercera duvana\n25/09/2016 Off By\nNajveći ilegalni zasad duvana, Radna grupa za borbu protiv krijumčarenja duvana otkrila je sredinom avgusta ove godine, kada je na jednoj parceli u Pančevu, površine oko 12 hektara otkriveno oko 25 tona duvana u listu, a najveća zaplena boksova cigareta bila je krajem juna kada je u kamionu pronađeno oko 16 i po hiljada boksova cigareta bez akcizne markice, vrednosti oko 16 i po miliona dinara\nBEOGRAD.- Vlada Republike Srbije, odlučna da se obračuna sa ilegalnom proizvodnjom i trgovinom duvanom i duvanskim proizvodima, formirala je Radnu grupu za borbu protiv krijumčarenja duvana, koja je za nepunih pet meseci ostvarila zavidne rezultate i zaplenila duplo više boksova cigareta u odnosu na isti period 2015.\nUspešna borba: sa jedne od mnogobrojnih intervenicja policije protiv švercera divana\nU koordiniranim akcijama Ministarstva unutrašnjih poslova, BIA, Poreske uprave, Uprave carina i Uprave za duvan u periodu od 1. maja do 22. septembra ove godine, zaplenjeno je 65. 434 boksa cigareta, vrednosti više od 80 miliona dinara. U istom periodu prošle godine zaplenjeno je 32.719 boksova cigareta.\nRadna grupa, u tome periodu, zaplenila je 50 tona i 89 kilograma duvana u listu, 8,5 puta više u odnosu na isti period 2015., kada je zaplenjeno oko pet tona. Ukupna vrednost zaplenjenog duvana u listu procenjuje se na više od 15 miliona, a rezanog na više od 12 miliona dinara.\nU odnosu na 2015. godinu, Radna grupa povećala je ukupan broj realizovanih zaplena za više nego duplo, sa 217 na 473.\nNajveći ilegalni zasad duvana, radna grupa otkrila je sredinom avgusta ove godine, kada je na jednoj parceli u Pančevu, površine oko 12 hektara otkriveno oko 25 tona duvana u listu, a najveća zaplena boksova cigareta bila je krajem juna kada je u kamionu pronađeno oko 16 i po hiljada boksova cigareta bez akcizne markice, vrednosti oko 16 i po miliona dinara.\nČlanovi radne grupe su direktor BIA, vršilac dužnosti direktora Poreske uprave, vršilac dužnosti direktora Uprave carina i vršilac dužnosti direktora Uprave za duvan.\nU rad grupe učestvuju i predstavnici Fitosanitarne inspekcije, Tržišne inspekcije, Poljoprivredne inspekcije, Komunalne policije i predstavnici kompanija koje se bave proizvodnjom duvana i duvanskih proizvoda.\nRadna grupa i u narednom periodu koordisnisanim aktivnostima svih službi nastaviće odlučno da se bori protiv ilegalne trgovine i proizvodnje duvana u cilju zaštite budžeta Republike Srbije.(Press MUPA)♦\nTagsduvan Radna grupa\nRecepti: hladna supa od jabuka sa nanom


Nastavljena posjeta ministra Alkalaja Novom Zelandu - Klix.ba\nBiH Nastavljena posjeta ministra Alkalaja Novom Zelandu\nNastavljena posjeta ministra Alkalaja Novom Zelandu\n2.2.2011. u 18:26\nSven Alkalaj i Murray McCully\nU nastavku zvanične posjete Novom Zelandu ministar vanjskih poslova BiH Sven Alkalaj sastao se s ministrom vanjskih poslova Novog Zelanda Murrayom McCullyem te prisustvovao ručku koji je povodom ove posjete priredio ministar McCully.\nAlkalaj je upoznao ministra McCullya o napretku naše zemlje ka članstvu u Evropskoj uniji i NATO-u te iskoristio priliku da zahvali za doprinos 250 vojnika Novog Zelanda koji su učestvovali u mirovnim operacijama u Bosni i Hercegovini.\nTakođer je razgovarano u učešću vojnika dviju zemalja u operaciji ISAF u Afganistanu. Značajan prostor je posvećen bilateralnim pitanjima te činjenici da dobre odnose treba produbiti kroz češće razmjene posjeta na visokom nivou.\nAlkalaj je pozvao McCullya da učini zvaničnu posjetu Bosni i Hercegovini tokom ove godine. Razgovarano je o mogućnosti unapređenja ekonomskih odnosa, a posebno o investiranju u projekte infrastrukture u polju obnovljive energije, te o saradnji u oblasti turizma.\nMinistar vanjskih poslova BiH se posebno interesirao za status sporazuma o socijalnom osiguranju, čiji nacrt je Bosna i Hercegovina dostavila još 2007., a koje pitanje je intenzivirano stupanjem ambasadora Arnauta na dužnost.\nOvaj sporazum predstavlja primarno pitanje za sve naše građane na Novom Zelandu jer bi time bilo omogućeno spajanje radnog staža ali i primanje novozelandske penzije u BiH.\nMcCully je istakao da će učiniti sve da se ovaj proces ubrza, pogotovo jer se radi o pitanju od suštinske važnosti, te izrazio posebno interesovanje za iskustvo naše zemlje u lobiranju za članstvo u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda, istakavši da je kampanja BiH bila impresivna.\nAlkalaj je predočio detalje ovog procesa, te potcrtao važnost fokusiranja na grupacije zemalja poput Pokreta nesvrstanih, Organizacije islamske konferencije, te Organizacije Afričke unije.\nAlkalaj je ponovio podršku naše zemlje kandidaturi Novog Zelanda za članstvo u Vijeću sigurnosti UN-a 2014. godine te ponudio svu pomoć u tom procesu te izrazio očekivanje da će Novi Zeland podržati BiH u okončanju procesa prijema u Svjetsku trgovinsku organizaciju (WTO).\nMcCully je istakao da je Novi Zeland spreman pomoći po ovom pitanju, te da će se kontakti po tom pitanju nastaviti s Ambasadom BiH u Canberri.\nRazgovarano je i o aktuelnoj međunarodnoj situaciji, pogotovo u svjetlu dešavanja u Egiptu, kao i razrješavanju situacije na Bliskom istoku.\nAlkalaj je također otvorio pitanje mogućeg otvaranja Počasnog konzulata BiH, što je ministar McCully podržao, te se obavezao uskoro dostaviti prijedloge Novog Zelanda o ovom pitanju.\nSugovornici su izrazili zadovoljstvo ovom posjetom, pogotovo jer se radi o prvoj posjeti na ministarskom nivou od uspostave diplomatskih odnosa između BiH i Novog Zelanda te je konstatirano da ova posjeta otvara nove puteve za razne vidove saradnje.\nAlkalaj se susreo i s bosanskohercegovačkim građanima na Novom Zelandu te prisustvovao prijemu koji je ovim povodom priredilo Dalmatinsko kulturno društvo, saopćeno je iz Ureda za odnose sa javnošću MVP-a BiH.


Zvezdan Kalmar: Podrška obnovljivim izvorima energije je zamka (VIDEO) - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Zvezdan Kalmar: Podrška obnovljivim izvorima energije je zamka (VIDEO)\n"Izgradnjom Đerdapa III bismo omogućili povećanje energetskih kapaciteta naše zemlje"\nNemanja Kuč03.03.2021. 12:26\nInvesticije EPS-a, kojima se ustvari opterećuje budžet građana pod maskom poboljšanja ekološkog kvaliteta vazduha, isti ti građani će morati da otplaćuju jako dugo, smatra Zvezdan Kalmar, koordinator za energetiku Centra za ekologiju i održivi razvoj (CEKOR).\nKalmar je na konferenciji pod nazivom „Hajde da se borimo protiv zagađenja vazduha, ali da ne zaboravimo na klimatske promene!“ naglasio da postoji jedna duboko opasna i pogrešna saglasnost aktivista i eksperata sa merama EPS-a, čiji će rezultat biti ogromno povećanje eksloatacije rude uglja.\n„U ovom trenutku treba govoriti o smanjenju zagađenja koje proizvodi EPS, čiji su planovi da za smanjenje zagađenja u narednom periodu izdvoji 100 miliona evra“, istakao je Kalmar.\nPrema njegovim rečima, odsumporavanje i filteri nisu najbolje i trajno rešenje u našoj zemlji. Kao primer je naveo da tom prilikom dolazi do oslobađanja čestica iz iskorišćenih filtera zbog nemogućnosti njihovog pravilnog skladištenja.\n„Da bismo obezbedili EPS-u da ostvari ono što je naumio biće potrebno 50 godina da se otplate ti krediti“, poručio je građanima Srbije.\nGrađani će biti prinuđeni da plaćaju dodatne CO2 takse, naglasio je Kalmar i dodao da je „podrška obnovljivim izvorima energije zamka“.\n„Nije potrebno graditi nove termocentrale“, mišljenja je Kalmar, koji je pozvao „ministarku da to demantuje, ako greši“.\nKalmar je, između ostalog, govorio još i o opasnostima po životnu sredinu, društvo i ekonomiju Srbije koja dolazi od pogrešno fokusirane kampanje borbe za čist vazduh, te o konfliktnim agendama investicione politike EPS i o ogromnim dugoročnim posledicama koje iz ove dve pojave proizlaze po društvo i državu.\nAerozagađenjeCEKORCentar za ekologiju i održivi razvojelektricna energijaobnovljivi izvori energijeproizvodnja strujetermoelektraneZvezdan Kalmar


Brus ONLINE - Ispišimo jednu novu BOŽIĆNU PRIČU!\nIspišimo jednu novu BOŽIĆNU PRIČU!\nMnogi od nas su se u detinjstvu susreli sa pričom Fjodora Dostojevskog - „Mališan kod Hrista na Božićnoj jelki“. U ovoj kratkoj priči Dostojevski piše o siromašnom dečaku, siročetu, koji luta ulicama na Badnji dan, tražeći milostinju i dobre ljude koji bi ga primili u svoj dom jer je gladan i veoma mu je hladno.\nNa kraju, prolazeći kroz čitav niz situacija, gde su ga uglavnom ljudi izbegavali, okrećući glavu ili izbacujući ga iz svojih kuća, mališan se nemoćno sakriva iza naslaganih drva u jednom dvorištu, gde ga ujutru na sam Božić pronalaze smrznutog.\nOva priča, sa ovako tragičnim završetkom, lomi ljudska srca već skoro sto pedeset godina, i nema ko pročitavši ovo nije osetio dubok bol razmišljajući koliko je samo takve dece koja bez osnovnih životnih potreba, sa parčetom hleba (ako ga uopšte i imaju na taj dan) i čašom vode dočekuju ovaj praznik?\nKoliko dečijih duša, zgrčenih, sa uplašenim i suznim očima, u svojim polurazrušenim i hladnim kućama, sa velikom neizvesnošću za svoju sudbinu, dočekuju jedan od najradosnijih hrišćanskih praznika? Prema našim podacima, ovaj će Božić na taj način dočekati nekoliko desetina hiljada srpske dece širom Balkana.\nNa našu žalost, ovako velika brojka nam pokazuje da smo još uvek daleko da pomognemo svakom ugroženom srpskom detetu. Ipak, ideja koju strpljivo gradimo već više od 13 godina ne dozvoljava nam da očajavamo i da se ne potrudimo da uradimo koliko je do nas da ovu brojku što više umanjimo.\nZa sve ovo vreme, ulazeći u preko 2.000 domova, shvatili smo da najveći hrišćanski praznici mogu da budu veoma dobar pokretač ne samo za naše donatore, već i za same porodice, koje simbolično praznike doživljavaju kao nadu za novi početak koji će voditi u neku svetliju i bolju budućnost.\nZbog toga u ovoj velikoj Božićnoj akciji koju tradicionalno pokrećemo potrebna nam je pomoć svih naših donatora.\nNaša baza porodica kojima je pomoć hitno potrebna već sada broji preko šest stotina. Božićna akcija je prvi korak ka cilju da prikupimo sredstva da bismo obezbedili gorepomenuti novi početak, svetliju i bolju budućnost i time ispisali jednu novu priču, koja će, za razliku od priče Dostojevskog, pokazati da još uvek postoje na hiljade plemenitih ljudi koji neće okretati glavu, već će aktivno učestovati u našoj zajedničkoj borbi za bolje sutra onih kojima je sada najteže.\nKako biste ugradili „slovo“ ili „reč“ u ovu našu BOŽIĆNU PRIČU, potrebno je uplatiti sredstva na neki od računa Humanitarne organizacije Srbi za Srbe - OVDE (klik)\nSpisak maloprodajnih objekata u Brusu za snabdevanje starijih od 65 u subotu 04. aprila\nAngažovanjе dodatnih radnika u ustanovama socijalnе zaštitе, u Brusu 3 negovateljice\nGradonačelnik Kruševca Jasmina Palurović obišla magacin sa paketima pomoći za penzionere starije od 65 godina


Unapređenje institucionalne saradnje - Uprava za sprečavanje pranja novca\nPočetna > Aktivnosti > Vesti > Unapređenje institucionalne saradnje\nViše javno tužilaštvo u Novom Sadu i nadzorni organi za ZOSPNFT zajedno u borbi protiv pranja novca i finansiranja terorizma\nKoordinatorka procene rizika i nadzorni organi za ZOSPNFT organizovali su 11. juna 2019. godine u Novom Sadu, sastanak sa zamenicima Višeg javnog tužilaštva . Cilj sastanka je bio unapređenje institucionalne saradnje između nadležnih nadzornih organa koji kontrolišu primenu propisa o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma i tužilaštva. Sastanak je takođe predstavljao priliku za razmenu iskustava između nadzornih organa i tužilaštva, ali i za upoznavanje tužilaca sa nadležnostima nadzornih organa i načinom kontrole. Tokom sastanka, dogovoreni su načini dalje saradnje, a tema sastanka bila je i potpisivanje memoranduma o saradnji, koji će voditi efikasnijem otkrivanju sumnjivih aktivnosti i unapređenju protoka informacija u borbi protiv pranja novca i finansiranja terorizma.\nOvaj sastanak je organizovan u okviru Projekta „Unapređenje kvaliteta i efikasnosti izveštavanja o sumnjivim transakcijama i ključnih funkcija Uprave za sprečavanje pranja novca“, koji finansira Evropska unija. Korisnik projekta je Ministarstvo finansija – Uprava za sprečavanje pranja novca, a projekat sprovodi konzorcijum koji predvodi KPMG.


Važno: Distribucija online sadržaja ili distribuirani sadržaji? | Dragan Varagić Blog\nAko s vremena na vreme pratite koju tematiku objavljujem na svom blogu, verovatno ste primetili da u poslednje dve godine sve ređe objavljujem tekstove na teme korišćenja društvenih medija i društvenih mreža. Razlog za to je jednostavan – u poslednje dve godine nije se dešavalo puno važnih stvari sa aspekta trendova iz ove oblasti, da bih o tome pisao. Sada je situacija drugačija pojavom tzv. distribuiranog sadržaja (distributed content)…\nOd online distribucije sadržaja do distribuiranih sadržaja\nU poslednjih osam godina na različite načine sam pokušavao da objasnim razliku između klasičnog modela kreiranja i distribucije vesti, i onoga što je važno za online distribuciju vesti. Već neko vreme online distribucija vesti nije više problem:\nJasno je da ako hoćete veću vidljivost sadržaja, isti je potrebno promovisati/distribuirati preko društvenih mreža i/ili društvenih medija.\nOno za šta je bilo potrebno vreme da se prihvati jeste činjenica da se na internetu posao novinara ne završava kreiranjem sadržaja, već je taj sadržaj potrebno distribuirati preko društvenih mreža i društvenih medija.\nSvaka društvena mreža ima svoja pravila, i u odnosu na to se mogu i očekivati određeni efekti online distribucije.\nKako vreme prolazi, sve više kompanija zna kako da što bolje prilagodi određeni sadržaj određenom online kanalu komunikacije, sa osnovnim ciljem da taj kanal komunikacije iskoristi kao sredstvo za privlačenje korisnika na sopstveni veb sajt (blog, FB stranicu i sl.).\nSve veća popularnost Instagrama predstavlja pokazatelj jednog novog trenda čije razumevanje započinje pitanjem – Kako sada preko slike na Instagramu da dovedem korisnika do nekog od mojih medija nad kojim imam kontrolu (veb sajt, blog, Fejsbuk stranica)?\nAko koristite Instagram, poznato vam je da sliku sa ovog servisa možete postaviti na druge kanale komunikacije, ali ne možete u Instagramu postaviti link do nekog svog medija.\nOvde počinje priča o distribuiranom sadržaju…\nDistribuirani sadržaji: Od platformi za linkovanje do platformi za zadržavanje korisnika\nDugo vremena se zna da određeni broj kompanija kojima je Fejsbuk osnova promocije i prodaje ima neko svoje prisustvo samo na toj društvenoj mreži. To se smatra polovičnim rešenjem, jer bi ovakve kompanije svakako došle do još korisnika korišćenjem neke dodatne vrste sopstvenog medija, počevši od sopstvenog veb sajta.\nIpak, kada je BuzzFeed u avgustu prošle godine objavio formiranje FuzzFeed Distributed divizije za kreiranje sadržaja specijalno za različite društvene mreže, tada se u javnosti prvi put čulo za termin distributed content.\nKada je Fejsbuk prošle godine krenuo sa predstavljanjem svoje platforme za medije, preko koje ova platforma pokušava da privoli kreatore sadržaja u kreiranje specijalizovanih sadržaja samo za Fejsbuk, situacija je postala ozbiljna.\nNedavno je objavljena informacija i da Apple sa svojom novom platformom za vesti ima slične ciljeve…\nOdgovor na ovu dilemu daje Jonah Peretti, osnivač BuzzFeed-a – Njihov sajt mesečno ima 200 miliona posetilaca, ali zato svakog meseca BazzFeed na svojim nalozima na Fejsbuku, Tviteru i Pinterestu ima 18.5 milijardi impresija. BuzzFeed je napravio redefiniciju poslovnog modela u kontekstu napuštanja segmenta distribucije sadržaja ka sopstvenom sajtu kod određenih društvenih mreža, da bi dodatno povećao vidljivost svojih sadržaja specijalno kreiranih za odabrane društvene mreže.\nDa li prepustiti svoje sadržaje drugim platformama, ili ne?\nKompanijama ovo pitanje nije naročito problematično, ako se uzme u obzir njihov poslovni interes – biti tamo gde je puno potencijalno zainteresovanih osoba za njihove proizvode i usluge.\nOvo pitanje je upućeno medijima, kojima se postavlja veoma teško pitanje:\nDa li da mediji krenu da kreiraju sadržaje koji se kompletno ne nalaze na sopstvenom mediju, već su pod potpunom kontrolom platforme koja nije u vlasništvu ovih medija?\nTo pitanje prouzrokuje i drugo, važnije pitanje – Da li ovakva velika promena poslovnog modela može da ima adekvatan odgovor u modelu zarade koji opravdava ovakvu akciju?\nU narednim mesecima i godinama videćemo kako će se mediji nositi sa odlukom o mestu gde se kreira određeni sadržaj.\nZa detaljnije razumevanje tematike distribuiranih sadržaja pročitati linkove iz teksta, naročito članak “A wave of distributed content is coming — will publishers sink or swim?” sa referentne lokacije NiemanLab.org, kao i tekst “Finding Value in the Distributed Content Model“, iz kojeg je preuzeta slika u ovom tekstu.\nVažno: Distribucija online sadržaja ili distribuirani sadržaji?, 7.3 out of 10 based on 9 ratings\nTagovi: Content DistributionDistributed ContentDrustveni medijiKreiranje sadržajaonline sadržajTrendovi\nAutor teksta: Dragan Varagić, 18/06/2015, RSS


Skupštinski Odbor utvrdio da je Vladin predlog za promenu Ustava ispunio formu\nBeta 14. juna 2019. 13:55\nSkupštinski Odbor za ustavana pitanja utvrdio je danas da je Vladin predlog za promenu Ustava stigao od ovlašćenog predlagača i u predvidjenoj formi tako da će biti upućen poslanicima čime će, ako ga prihvate, krenuti procedura za promenu Ustava.\nU predlogu koji je dostavljen Odboru, navedeno je samo koje bi odredbe trebalo promeniti, a one se odnose na pravosudje, kao i da je cilj jačanje vladavine prava i uskladjivanje sa evropskim pravnim tekovinama.\nNa sednici Odbora čula su se različita mišljenja o samoj proceduri, kao i da li treba uopšte glasati o predlogu.\nPredstavnici Srpske radikalne stranke ocenili su da predlog treba povući je u situaciji u kojoj je danas Srbija „ne treba dirati“ u Ustav, uz ocenu da je tvrdnja Ministarstva pravde da se njima postiže depolitizacija „licemerna“.\nPredsednik Odbora, poslanik Pokreta socijalista Djordje Komlenski je smatrao da Vlada treba da svoj predlog dopuni konkretnim normativnim rešenjima za odredbe koje bi se menjale.\nPoslanik Demokratske stranke Gordana Čomić je rekla da nema jasne procedure tako da je najbolje da se kroz konsultacije šefova poslaničkih grupa tvrdi dalje postupanje.\nMinistarka pravde Nela Kuburović je rekla da Vlada neće dostavljati nikakav predlog ustavnih amandmana, jer nije ovlašćena, već je to posao članova ovog Odbora da konačni tekst predlog iznesu pred poslanike.\n„Ono što je radilo minstarstvo pravde je neka radna verzija koja može Odboru da posluži kao osnova za dalju diskusiju i debatu“, rekla je Kuburović.


Zabrana poseta u kruševačkoj Bolnici – GRAD Kruševac\nNaslovna » Zdravlje » Zabrana poseta u kruševačkoj Bolnici\nOdlukom Komisije za bolničke infekcije, iz preventivnih razloga do daljnjeg su zabranjene posete pacijentima u Opštoj bolnici Kruševac\nKako objašnjavaju u ovdašnjem Zavodu za javno zdravlje, komisija je odluku donela na osnovu prijava pristiglih iz domova zdravlja na području Grada i Rasinskog okruga, o povećanom broju pacijenata sa respratornim infekcijama i stanjima sličnim gripu.\nSavet građanima je da izbegavaju velike skupove i bliske kontakte sa obolelim osobama, da često provetravaju prostorije u kojima borave, da prilikom kašljanja i kijanja papirnom maramicom pokrivaju nos i usta, te da često peru ruke toplom vodom i sapunom.\nUz napomenu da antibiotici ne bi trebalo da se uzimaju na svoju ruku, epidemilozi kod blažih oblika bolesti preporučuju mirovanje, nadoknadu tečnosti i upotrebu antipiretika po potrebi, a lekaru se obavezno treba javiti ukoliko se simptomi pogoršaju.\nNa teritoriji Rasinkog okruga virus gripa AH1N1 potvrđen je kod dva deteta, od jedne i četiri godine. Ovogodišnju vakcinu koja je utrošena za manje od mesec dana primilo je oko 9.000 ljudi, a među onima koji su se vakcinisali najviše je bilo starih lica i onih koji boluju od hroničnih bolesti.\nDa li će se grip u našem okrugu javiti u epidemijskoj formi ne može se predvideti unapred. Iskustva iz ranijih godina pokazuju da se grip u epidemijskoj formi javlja u drugoj polovini januara ili tokom februara.\nOdlukom Komisije za bolničke infekcije, iz preventivnih razloga do daljnjeg su zabranjene posete pacijentima u Opštoj bolnici Kruševac Kako objašnjavaju u ovdašnjem Zavodu za javno zdravlje, komisija je odluku donela na osnovu prijava pristiglih iz domova zdravlja na području Grada i Rasinskog okruga, o povećanom broju pacijenata sa respratornim infekcijama i stanjima sličnim gripu. Savet građanima je da izbegavaju velike skupove i bliske kontakte sa obolelim osobama, da često provetravaju prostorije u kojima borave, da prilikom kašljanja i kijanja papirnom maramicom pokrivaju nos i usta, te da često peru ruke toplom vodom i sapunom. Uz napomenu da antibiotici ne bi…\nbolnica grip poseta zabrana\t2019-02-12\nTag : bolnica grip poseta zabrana\nPrethodni : Obaveštenje o zdravstvenoj neispravnosti vode\nSledeći : Opozicija povodom napada na fudbalere – nasilje je obrazac ponašanja u Kruševcu


Ovo su poslovi koje morate da prođete da biste kasnije bili uspešni\nDa li ste običan službenik u kancelariji, operater u kol centru ili radite u kiosku brze hrane kao prodavac?\nZnamo, sigurno niste tako zamišljali svoju karijeru, ali verovali ili ne, upravo taj slabije plaćen posao može da vam, ukoliko ste voljni da na njemu učite, pomogne da kasnije u životu budete uspešni i ne provedete decenije iza tog pulta, ili sa slušalicama na ušima.\nPoslovi koje ćemo predstaviti su, prema brojnim istraživanjima, ne samo veoma korisni ukoliko na njima naučite šta treba, nego ih je gotovo obavezno proći pre nego što kročite na stazu ozbiljne karijere. Poželjno je raditi ih dok još studirate, kako biste istovremeno došli do diplome, ali i ovladali nekim drugim veštinama koje će vam se isplatiti.\nOvo su ti poslovi, a na linkovima možete da dođete do njih na našem sajtu:\n1. Radnik u restoranu brze hrane\nNaučićete da slušate mušteriju, da reagujete trenutno, i da budete efikasni dok izvršavate porudžbine. Kao kuvar, naučićete šta sve ulazi u jedan proces i kako se on izvodi uspešno do kraja. Veoma stroge mere sastojaka će vas naučiti da ne ostavljate ostatke i ništa ne bacate, bilo u smislu materijalnih stvari, bilo u smislu vremena. Naučićete da prepoznate sve što je neefikasno i troši vam novac i vreme. Ako radite u "drajv-inu", vrlo brzo ćete ovladati sposobnošću da dobijete precizne informacije u najkraćem roku i odgovorite u istom.\nSve su to veštine koje će vam trebati na mnogo ozbiljnijim poslovima, posebno menadžerskim, a kliknite OVDE da nađete oglase za radnike u fast fudu. Tu ćete naći ne samo osnovne poslove konobara, radnika u fast-fudu, pica majstora, već i menadžerske poslove u ovim objektima, koji su korak dalje ka vašem cilju.\n2. Telemarketing operater/prodavac\nPozicija prodavca bilo čega, daje vam super priliku da razumete cikluls prodaje i ciklus psihološkog aspekta prodaje. Možda ćete pomisliti da ne želite da radite u prodaji i da vam to nikada neće biti potrebno. Grešite. Uvek ćete nešto prodavati, pa čak i ako ste lekar ili psiholog - svoje usluge. Uvek će vam biti potrebna umetnost ubeđivanja nekoga da nešto uradi (recimo, da unapred vas a ne vaše kolege). Ta veština može da se nauči, a prodaja je idealan teren da se upoznate s ljudima i naučite da slušate njihove potrebe, a zatim ih upravljate prema svojim ciljevima.\nOVDE nađite poslove u prodaji koji se nude u Srbiji.\n3. Osnivanje svoje firme/radnje/startapa\nDanas ćete često čuti reč "startap", koja se uglavnom odnosi na mlade IT firme koje pokušavaju da dobrim idejama dođu do velikog kapitala, odnosno ulagača. Ali, u suštini, to može da bude bilo koja firma ili radnja - poetna je da razvijate svoju ideju i svoj posao od nule, pa makar bili i potpuno neuspešni. Zašto je važno da prođete tim putem? Prvo, da biste naučili da morate da savladate mnoge veštine koje nisu vaša struka, da budete "devojka za sve". Drugo, naučićete kako da više uradite sa manje... vremena, sredstava za rad, ulaganja ili ljudi. Sigurno ćete da naučite i nešto što ste mislili da inače nikada ne biste, bilo da je reč o poznavanju privrednog prava, poreskog sistema ili nečeg trećeg. Vredi svake uložene sekunde, čak i ako ne uspete.\nNe postoji posao na kome ćete bolje naučiti da ugodite raznim zahtevima mušterija. Ako uspete da izvučete najbolje iz ovog visoko organizovanog i optimizovanog sistema, tim bolje po vas. Naučićete da se prilagođavate i budete fleksibilni, kao i da razmišljate na kreativne načine. U ovoj industriji takođe ćete imati priliku da upravljate ljudima i organizujete rasporede, dobavljače i ostalo, da ćete posle toga biti veoma spremni za neki odgovorniji i bolje plaćen posao.\nPoslove u oblasti trgovine možete naći na ovom linku.\nJoš sličnih poslova možete naći i na ovom linku.\n5. Radnik u korisničkom servisu\nZvuči veoma loše da vam se radni dan sastoji od slušanja ljutitih mušterija koje se istresaju na vama, a vi morate da ostanete ljubazni. Međutim, ne samo da ćete se na tom poslu naučiti strpljenju, već ćete razviti i veštine koje su veoma važne u komunikaciji sa ljudima. Moći ćete da naučite da smirite nekog, da odgovorite ispravno na njegove/njene emocije koje često mogu biti i čista frustracija. Istovremeno ćete znati kako pravilno da predstavljate kompaniju za koju radite u pozitivnom svetlu, a znaćete i kako da predstavite dobre i loše strane proizvoda ili usluga koje zastupate.\nOvo su takvi poslovi koje možete naći na našem sajtu:\nOperater IT podrške\nOstale korisne tekstove možete pronaći u našoj rubrici Karijera.\nNajpopularniji tekst na našem sajtu ove nedelje je: Ova kompanija vam pomaže da nađete posao bilo gde u svetu i da se osećate savršeno.\nAutor: Klikdoposla/IA - Lifehack.com


U francuskoj provinciji Landok-Rusijon, tokom izgradnje autoputa, navodno je otkrivena drevna piramida visine 80 metara, sa pravilnom kvadratnom osnovom.\nNa ruskim sajtovima se napominje da se za piramidu znalo još 1976. godine, ali da su francuske vlasti krile informacije, da bi "sakrili istinu o prošlosti velike slovensko-arijevske civilizacije".\n"Prema zvaničnoj verziji istorije, u Francuskoj ne bi trebalo da bude piramida, nikoga nije bilo da ih gradi, ali na satelitskim snimcima i na slikama sa puta koji prolazi pored ove piramide oblik je jasno vidljiv" - piše "Kramola".\nPiramida se nalazi na planinskom prevoju Le Pertus. Na "Vikipediji piše": "Piramida je izgrađena između 1974. i 1976. na raskrsnici autoputa A9 i AP7. Ovo je delo arhitekte Rikarda Bofila. Posvećena je Kataloniji. Nalazi se na suprotnoj strani od Pompejevog trofeja".\nPiramida od ostataka\nZvanična verzija kaže da je arhitekta sakupio ostatke građe i šuta posle izgradnje puta, prekrio sve slojem zemlje i zasadio travu i drveće.\nFrancuske vlasti tvrde da je piramida "novogradnja" od šuta!\nGrađevina je pokrivena slojem zemlje, peska i gline sa jugoistočne strane, debljine najmanje 50 metara. "Ipak, francuske vlasti pokušale su da je predstave kao "novogradnju"- građevinara koji su izgradili autoput.\nPrilaz Foto: Youtube / screenshot DRAGA 62\nPiramida je ukopana ispod tla i drevna je...\nRusi navode da je piramida na istočnoj strani ukopana ispod 50-metarskog sloja reliktnog tla, što govori o njenom drevnom dobu. Istina, starost zemljišta geolozi nisu utvrdili, a razlog je taj što je "već dugo zabranjeno govoriti o ruskoj baštini u Evropi".\nArhitekta je napravio prilaz, ali ne i piramidu!\nNa fotografijama se jasno vidi rimejk od crvene cigle i kamena, prisutan samo na jednoj strani piramide. Očigledno, ovaj rimejk je delo arhitekte Rikarda Bofila, ali ne i sama piramida!\nVrh Foto: Youtube / screenshot DRAGA 62\nPokrajina se zove Rusijon - ruska provincija!\nNeobično brdo nalazi se na granici Španije (Katalonije) i Francuske, a francuska pokrajina se zove Landok-Rusijon. U srednjem veku, ovde se nalazio okrug Rusijon, zatim katalonska pokrajina Rusijon. Rusijon - to je ruska provincija.\nNavodi se da su oblik i proporcija piramide identične onima na severu Kine. "Ukupno je u Kini pronađeno oko stotinu piramida koje se nalaze severno od velikog Kineskog (ruskog) zida. Kinezi ćute o ovim piramidama već vekovima, a razlozi su isti - Kinezi nemaju nikakve veze sa izgradnjom ovih piramida".


Najavljen ukrajinski superautomobil Himera Q - AUTOMOBILI\n23/04/2021 1:24:19 PM\nNASLOVNA / KONCEPTI / Najavljen ukrajinski superautomobil Himera Q\nU Kijevu je ove nedelje najavljen ukrajinski superautomobil Himera Q, mada je za sada predstavljen samo model u prirodnoj veličini.\nAutori ovog projekta za serijski model najavljuju elektro pogon i odlično ubrzanje, ali zvanični detalji još nisu saopšteni.\nNezvanično, Himera Q će imati četiri elektromotora i oko 1000KS, dok će do 100 km/h stizati za oko 3 sekunde.\nAutomobil bi trebalo da se proizvodi u “nekoj od evropskih fabrika”, ali se ne isključuje ni mogućnost da se proizvodnja odvija u Ukrajini.\nŠto se cene tiče, serijski automobil će koštati oko 700.000 evra.\nTagoviHimera Q Kijev Supersportski automobil\nPrethodno Boreas, španski hypercar, predstavljen u Le Manu\nSledeće Kia Stonic: prve zvanične vesti i slike


Adžić „novi“ selektor Crnogorki: Najveći izazov u karijeri! – Balkan-Handball.com\nHome / Balkan / Adžić „novi“ selektor Crnogorki: Najveći izazov u karijeri!\nAdžić „novi“ selektor Crnogorki: Najveći izazov u karijeri!\nNakon debakla na Olimpijskim Igrama u Rio de Žaneiru, Dragan Adžić je povukao očekivan potez i podneo ostavku na mesto selektora ženske reprezentacije Crne Gore. 40-ak kasnije, kreator najvećih rukometnih dostignuća u svojoj zemlji ponovo preuzima tu funkciju.\nNovi Upravni odbor RSCG, kojim je prvi put od 2009. predsedavao Zoran Radojičić, odlučio je da reizabere 46-godišnjeg trenera za novi Olimpijski ciklus.\nNavedeno je i da je Bojana Popović, koja je u međuvremenu izabrana za vršioca dužnosti selektora, obavestila novog-starog predsednika UO da zbog porodičnih i obaveza u ŽRK Budućnost ne može da preuzme tu funkciju.\nPrethodno je Rukometni savez Crne Gore objavio spisak igračica za dvomeč sa Makedonijom u narednoj EHF nedelji (od trećeg do devetog oktobra), a na njemu nema dugogodišnjih reprezentativki, golmana Sonje Barjaktarović, kapitena Marije Jovanović, Katarine Bulatović, Anđele Bulatović i Jovanke Radičević.\nJedino je izvesno da se od reprezentacije oprostila Anđela Bulatović, a šta je po sredi u slučaju preostalih „zlatnih lavica“, ostaje da čujemo i vidimo u narednim danima.\nNisam se pokajao što sam podneo ostavku, već su se nakon objavljivanja te odluke u Riju neke stvari poklopile. Nakon analize i smernica koje sam dao, rekao sam da sam spreman da ponudim pomoć. I da smo osvojili zlato, čekao bi nas izuzetno težak period, a moj plan je dobio odobravanje Upravnog odbora, kao i novog i starog predsednika. Preda mnom je najveći izazov u karijeri i nisam bio spreman da se sada povučem. Drago mi je da je Bojana prihvatila da bude uz mene, da nije ona tu, ne bih bio ni ja – rekao je Adžić za „Vijesti”, uz informaciju da je trener golmana reprezentacije Vlatko Đonović tražio odmor i da će ga na toj poziciji zameniti Novak Ristović.\nDa li su devojke kojih nema na spisku za EHF nedelju otpisane?\nNije nijedna, ali s obzirom na to da je cilj Tokio, želimo da provjerimo devojke koje su sada na spisku, a ranije nisu bile u našem sistemu. Sve igračice koje budu u vrhunskom rukometu kada se bude igralo Evropsko prvenstvo u Francuskoj, koje je prvo izborno za Olimpijske Igre, biće pozvane. Imam i obavezu i želju da porazgovaram sa svim devojkama koje su dale nemjerljiv doprinos crnogorskoj reprezentaciji, a na njima je odluka da li će nastaviti da igraju. Ponavljam, nijedna nije otpisana, ali će fokus biti na onima koje budu vidjele sebe u timu do kraja Olimpijskog ciklusa – zaključio je Adžić.\n← Prethodni članak EP kadetkinja: Generacija 2000 kreće iz Slovačke\nNaredni članak → INSPIRISANI ZA SLOVENCE: Vardar pregazio i Gorenje


Portal Sarajevo-RS.com - Makedonci pod novim imenom ulaze u NATO\nMakedonci pod novim imenom ulaze u NATO\nponedeljak, 12 jun 2017 14:44\nMakedonija razmišlja o mogućnosti da promijeni naziv da bi Grčka povukla veto na prijem Makedonije u NATO, izjavio je novi ministar spoljnih poslova Nikola Dimitrov.\nKako prenosi makedonska agencija "Makfaks", Dimitrov je to rekao za britanski list "Fajnenšel tajms", koji u tekstu kao moguću varijantu spominje naziv "Gornja Makedonija" koji je već predlagan tokom više od četvrt vijeka postojanja grčko-makedonskog spora.\n"Dogovoren naziv za kompromis će biti stavljen na referendum u Makedoniji, a prethodno će za njega biti tražen konsenzus svih političkih partija", rekao je Dimitrov.\nMinistar spoljnih polova Makedonije je danas u Briselu s premijerom Zoranom Zaevom na sastancima u EU i NATO, a u srijedu bi trebalo da se sastane sa svojim grčkim kolegom Nikosom Kocijasom.\n"Zatražiću od Grčke da razmisli kakvu vrstu susjeda želi, da li želi stabilnu, prijateljsku zemlju koja nudi nadu za demokratiju i pravdu. Ako smo dobri susjedi, tada se nadam da će političke snage u Grčkoj iskoristiti ovu istorijsku šansu", rekao je Dimitrov.\nPo "Fajnenšel tajmsu", Nikola Dimitrov će danas u Briselu visokim predstavnicima NATO naglasiti da će članstvo u Alijansi pomoći da se širi balkanski region smiri nakon nekoliko mjeseci poltičkih tenzija.\nGrčki ministar spoljnih poslova Nikos Kocijas je u subotu ponovio da Grčka ne odstupa od svojih stavova i da Makedonija, prije ulaska u NATO, prvo teba da postigne kompromisno rješenje spora o nazivu sa svojim južnim susjedom.\nKako prenosi "Makfaks", britanski dnevnik napominje da je vlada grčke stranke Sirize pozdravila novu vladu Zorana Zaeva u Skoplju kao kooperativnijeg partnera od prethodne, koja je bila snažno nacionalistička.\nViše iz ove kategorije « Zalutali metak ranio djevojčicu na svadbi Srbi donijeli apsolutnu pobjedu u 10 opština na Kosovu »


Nikšić traži ostavku od Izetbegovića, a ohrabrivao ga da posljedice revizije trebaju snositi svi - Klix.ba\nBiH Nikšić traži ostavku od Izetbegovića, a ohrabrivao ga da posljedice revizije trebaju snositi svi\n9.3.2017. u 19:18\nNermin Nikšić Bakir Izetbegović SDP BiH tužba BiH protiv Srbije\nPredsjednik Socijaldemokratske partije BiH (SDP) Nermin Nikšić kritikovao je danas bošnjačkog člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića zbog neuspješne revizije presude protiv Srbije, poručivši mu da bi trebao podnijeti ostavku.\nIpak, zanimljivo je da je upravo Nikšić, 26. januara posalo pismo Izetbegoviću i savjetovao ga da bi bilo dobro da se organizira sastanak na kojem bi se zauzeo zajednički stav o reviziji te da on lično to podržava.\n"Kao član Predsjedništva BiH najpozvaniji ste da organizirate jedan takav skup. Lično, kao predsjednik SDP-a nemam nikakvih dilema da je pokretanje revizije presude jedina ispravna odluka", naveo je između ostalog Nikšić u pismu upućenom Izetbegoviću.\nKazao je da će odluka o reviziji imati političke posljedice, s kojima će se lakše nositi ako sve patriotske snage stanu ujedinjeni iza nje.\nPolitičke posljedice su nastupile, ili nastupaju, a evidentno je da je Izetbegović okarakterisan kao jedini krivac za neuspjelu reviziju presude.


NovaEnergija.net » Drugi, virtuelni Career Paths 30. januara: Stručnjaci savetuju kako da kvalitetno ostvarite svoje profesionalne potencijale Drugi, virtuelni Career Paths 30. januara: Stručnjaci savetuju kako da kvalitetno ostvarite svoje profesionalne potencijale – NovaEnergija.net\nVirtuelni edukativni sajam “CPC SEE 2021-ONLINE” održaće se 30. 01. 2021. godine. Na sajmu ćemo biti u prilici da, uz pomoć stručnjaka, saznamo kako da kvalitetno ostvarimo profesionalne potencijale.\nOvom prilikom, održaće se i dva panela, prvi na temu novonastalih trendova u inovaciji i internalizaciji obrazovanja, koji će moderirati Dolly Predović (profesorka na Bocconiju) i na kojem ćemo imati priliku da čujemo Francisca Marmoleja (savetnika za obrazovanje Katarske fondacije za nauku, obrazovanje i razvoj zajednice), Elspeth Jones (profesora emeritusa Internalizacije višeg obrazovanja na Leeds Beckett Univerzitetu u Velikoj Britaniji) te Riccarda Donadona (suosnivača H-FARM-a).\nNa drugom panelu koji nosi naziv “Tvoja karijera je naš cilj – iz studentske perspektive”, koji će moderirati Ea Crnić (Career Paths student) govornici su Milena Đuričić (suosnivačica i voditeljka sektora u Videomitu), Tanja Golešić (predsednica uprave Jimmy Choo), Eric Villency (direktor Villency Grupe) i Sebastian Suhl (direktor Trussardija).\nU sklopu programa održaće se i dve radionice, prvu će voditi Goran Vlašić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu, a drugu, na temu “Razmišljanje bez ograničenja”, direktor Crealize gmbH-a, Jacob Fatih. Na kraju programa učesnici će imati priliku da čuju iskustva studenata koji su studirali u inostranstvu.\nSvi zainteresovani konferenciju mogu pratiti na linku: www.careerpaths.eu.\nViše informacija o CPC inicijativi i konferenciji možete saznati na sledećem linku: www.careerpaths.eu.\nDrugi, virtuelni Career Paths 30. januara: Stručnjaci savetuju kako da kvalitetno ostvarite svoje profesionalne potencijale was last modified: January 29th, 2021 by Ivana Karanović\n#sajamCareer PathsCAREER PATHS CONNECTSCPC SEE 2021-ONLINEedukativni sajaminternatkonferencijaletnja skolaobrazovanjeonline sajamsajam zapošljavanjauniverzitetvirtuelni štand\nUživajte u odmoru bez brige uz AMS...\nPremijerka Novog Zelanda smanjila sebi platu za...\nZoran Đorđević: Najbitnije je da država u...