Opština Pirot pomaže Luki Liliću | Pirot vesti\nPočetna/Lokalna samouprava/Opština Pirot pomaže Luki Liliću\nOpština Pirot će putem Konkursa za finansiranje projekata za realizaciju Lokalnog plana akcije za decu Pirota sa 100.000 dinara pomoći Luki Liliću iz Pirota koji od rodjenja boluje od izuzetno teškog oblika cerebralne paralize koja mu je zahvatila sve ekstremitete.\nLukini roditelji zbog loše finansijske situacije ne mogu da priušte specijalna kolica koja bi mu drastično povećala kvalitet života jer bi sa njima mogao da izađe napolje, bude sa drugarima i boravi u prirodi, dok je ovako već godinama praktično “osudjen” na boravak izmedju četiri zida.\n– Opština Pirot će putem Konkursa za finansiranje projekata za realizaciju Lokalnog plana akcije za decu Pirota, sa 100.000 dinara finansijski pomoći Luki Liliću i njegovoj porodici. U okviru LPA između ostalog finansiramo, a posebam akcenat stavljamo na unapređenje položaja i prava dece sa smetnjama u razvoju, kao i na zdravstvenu zaštitu dece – izjavio je Pirotskim vestima Boban Nikolić, član Opštinskog veća.\nSvi koji žele da pomognu porodici Lilić kako bi Luki kupili specijalna kolica mogu to da učine uplatom dobrovoljnog priloga na račun broj\n205-1001548392176-53 kod Komercijalne banke na ime Lukinog oca Dejana Lilića.\nZbog zahteva posetilaca Pirotskih vesti klikom na link ispod možete preuzeti i podatke za uplate iz inostranstva:\nTigar Tyres drugi put osvojio Grand Prix za društvenu odgovornost od strane CCC France – Serbia


U Institutu za neonatologiju je konferencijom za novinare i svečanom dodelom plaketa donatorima akcije "Trčimo za bebe" obeležen početak rada prve srpske banke majčinskog mleka. Opština Vračar i brojni donatrori su u opremanje uložili 2,7 miliona dinara, čime je nabavljena najsavremenija oprema kojom je omogućeno da sakupljanje, čuvanje i distribucija majčinskog mleka budu na najvišem nivou.\n"Majčino mleko je jedinstvena hrana i mi neonatolozi se borimo za svaku kap majčinog mleka. Vračarska akcija "Trčimo za bebe" omogućila nam je kupovinu opreme kojom se humano mleko analizira, pasterizuje, adekvatno čuva i posle odgovarajuće obrade njime hrane bebe. O takvoj opremi mogli smo samo da sanjamo i zato zahvaljujem posebno predsedniku Opštine Vračar Branimiru Kuzmanoviću" – istakla je direktorka Instituta Prof. Dr Niveska Božinović Prekajski. Ona je ukazala na značaj prirodne ishrane za prevremeno rođene bebe, kojih na Institutu godišnje bude smešteno i do 900. "Više od 35% tih mališana ima manje od kilogram i po, a Instutut je, između ostalog zahvaljujući donatorima humanog mleka, postigao svetski nivo preživljavanja prevremeno rođenih mališana", navela je Božinović Prekajski.\n"Veoma sam radostan što smo prikupili sredstva i otvorili prvu srpsku banku majčinskog mleka u Institutu za neonatologiju, koja je prva u Srbiji i u regionu. To zaslužuju naše bebe, to zaslužuje naša zemlja i to zaslužuju stručnjaci ovog Instituta. Zahvaljujem Beogradskom maratonu na kojem smo pretrčalidonacija_bm_2010-03_3 naše kilometre, zahvaljujem donatorima koji su kupovinom naših pretrčanih kilometara značajno doprineli ostvarenju našeg cilja, zahvaljujem kolegi Armiću koji je zajedno samnom pretrčao polumaraton i zahvaljujem svima koji su trčali na Beogradskom maratonu u akciji "Trčimo za bebe" – istakao je predsednik Opštine Branimir Kuzmanović.\nDirektor Beogradskog maratona Dejan Nikolić poručio je da je maraton pokret trčanja i zdravlja koji ima i pozitivan ekonomski uticaj na metropole u kojima se održava. Na osnovu iskustava maratona u velikim gradovima, očigledno je da se sa maratonskim trkama razvija i svest o potrebi da se pomogne ljudima kojima je to potrebno i pozvao da se povodom odličnog primera akcije "Trčimo za bebe" i na ovogodišnjem Beogradskom maratonu pokrene inicijativa za realizaciju slične humanitarne akcije.\nPredsednik Upravnog odbora Instituta za neonatologiju Prof. Dr Dušan Šćepanović poručio je da su lekari, posebno neonatolozi, svoj život stavili u službu humanosti, ali da lekari ne mogu sami da realizuju svoje ciljeve, već im je neophodna pomoć šire zajednice i donatora; da su Institutu potrebna nova sanitetska vozila i novi inkubatori za bebe, jer je više od polovine inkubatora starije od dvadeset godina. U ime ministra zdravlja Dr Ivana Mišić je rekla da treba nastaviti ulaganja u Institut za neonatologiju i istakla da je akcija "Trčimo za bebe" primer dobro osmišljene humanitarne aktivnosti.\nPredsednik opštine Branimir Kuzmanović i direktorka Instituta Prof. Dr Niveska Božinović Prekajski uručili su donatorima plakete, kao znak zahvalnosti za plemeniti gest, za pomoć i podršku u ostvarenju humanog cilja – osnivanju prve srpske banke majčinskog mleka.


Vodeni topovi, helikopter i bespilotne letelice na protestu antivaksera u Luksemburgu • Radio Puls Luxembourg\nHome Luksemburg Vodeni topovi, helikopter i bespilotne letelice na protestu antivaksera u Luksemburgu\nVodeni topovi, helikopter i bespilotne letelice na protestu antivaksera u Luksemburgu\nViše stotina ljudi protestovalo je juče u Luksemburgu protiv mera za suzbijanje koronavirusa, uz veliki broj raspoređenih policajaca koji su upotrebili vodeni top i uhapsili više od dvadeset učesnika.\n“Ne zakonima koji ubijaju slobodu”, “Ne obavezi vakcinisanja”, pisalo je na transparentima demonstranata kojih je bilo oko 500, po proceni policije i koji su hodali u povorci izvikujući “Sloboda, sloboda, sloboda”.\nProtestni skup koji su nadletali helikopter i bespilotne letelice, osiguravao je velik broj luksemburških policajaca kojima je stiglo pojačanje iz susedne Belgije, nakon nasilja na sličnom skupu održanom u subotu 4. decembra. Demonstranti su tada na silu ušli na božićni sajam i bacali jaja na rezidenciju premijera Havijera Betela tražeći njegovu ostavku.\nOvog puta policija je upotrebila vodeni top kako bi potisnula demonstrante koji su hteli da probiju ogradu koja je sprečavala pristup centru grada, bacajući petarde i dimne bombe.\nDesetak osoba je uhapšeno, saopštilla je policija. “Vlada čini pritisak na stanovnike ucenjujući ih društvenim a uskoro i poslovnim životom”, rekao je jedan od učesnika protesta za AFP.\nRestriktivne mere su nedavno pooštrene u Luksemburgu, pa je tako obavezna kovid propusnica (koja potvrđuje da je osoba vakcinisana ili preležala koronavirus) u sektoru zabave, a ne više samo negativan test.\nOsim toga, potvrda o vakcinaciji ili negativan test ne stariji od 48 sati tražiće se na i radnom mestu od 15. januara. Broj pacijenata na intenzivnoj nezi i zaraženih porastao je u zadnje dve nedelje, dok je vakcinisano 78 odsto stanovnika starijih od 12 godina.\nPrevious article“Quo vadis, Aida” najbolji evropski film\nNext articleNaredne četiri nedelje Luxair leti za Beograd i Podgoricu


Ambasada SAD poručila bh. liderima: Počnite konačno rješavati probleme\nnaveli su prioritete\nNaglasili su kako domaći lideri konačno trebaju početi rješavati nagomilane probleme bez čekanja da međunarodna zajednica završi posao umjesto njihIz Ambasade su napomenuli na prioritete koje bh. političari u narednom periodu moraju rješavati\nNaglasili su kako domaći lideri konačno trebaju početi rješavati nagomilane probleme bez čekanja da međunarodna zajednica završi posao umjesto njih.\n– Put BiH prema Evropskoj uniji tokom 2021. godine je jasan i ostvariv ukoliko bh. lideri konačnu prestanu čekati da međunarodna zajednica riješi probleme umjesto njih – stoji na Twitter nalogu Ambasade SAD-a.\nIz Ambasade su napomenuli na prioritete koje bh. političari u narednom periodu moraju rješavati.\n– Domaći lideri moraju početi s radom na usvajanju međunarodnih preporuka za unapređenje izbornog sistema, pokretanjem ustavnih reformi kojima bi se implementirale presude Evropskog suda za ljudska prava i Ustavnog suda BiH, na provođenju reformi koje bi dovele do smanjenja korupcije i jačanja integriteta sudstva, kao i na ekonomskim reformama koje će proizvesti nove ekonomske prilike za sve građane – poručili su iz Ambasade SAD-a u BiH.


[www.ANTIC.org] Kakvo prijateljstvo vezuje Srpsku pravoslavnu crkvu i Anglikansku crkvu?\nMiroslav Antic Thu, 26 Dec 2002 15:11:32 -0800\nKakvo prijateljstvo vezuje Srpsku pravoslavnu crkvu i Anglikansku crkvu?\nSve verske zajednice priskakale su jedna drugoj u pono� kad god je trebalo. Zvani�na engleska crkva se jo� u 16. veku odvojila pod Rima\nNedavni incident ispred zgrade Patrijar�ije SPC u Beogradu, kad je po prvi put spre�ena bo�i�na misa pripadnika Anglikanske crkve u patrijar�ijskoj kapeli, pored ostalog, razjasnio je i mnoge nepoznanice kad su u pitanju odnosi ove dve crkve. Demonstranti su, izme�u ostalog, uzvikivali i parolu "Ne�emo katolike", o�igledno ne znaju�i osnovne stvari o ovoj crkvi. Anglikanska crkva, naime, nije katoli�ka.\nSaradnja SPC i Anglikanske crkve po�ela je po zavr�etku Prvog svetskog rata, kad su predstavnici Anglikanske crkve za bogoslu�enja ustupali svoje hramove Srbima koji su se obreli u Engleskoj. Istovremeno, dvadesetih godina pro�log veka, i u Srpskoj pravoslavnoj crkvi, za vreme patrijarha Dimitrija, po�ela su da se "vra�aju uzdarja". Otada Anglikanska crkva mo�e da koristi patrijar�ijsku kapelu.\nUmni srpski episkop ohridski i �i�ki Nikolaj Velimirovi� propovedao je u katedrali Arhiepiskopa kenterberijskog - poglavara Anglikanske crkve, zatim patrijarh Dimitrije i ostali patrijarsi srpski. Patrijarh srpski German svojevremeno se hvalio da poseduje Trebnik (jedna od najva�nijih knjiga za bogoslu�enje) koji je �tampala Anglikanska crkva.\nSveti Sava kod biskupa\nPrilikom posete Londonu, Milja Radovi� je bila gost i londonskog biskupa Ri�arda �artersa. Tada je u njegovoj rezidenciji videla nekoliko pravoslavnih ikona, a me�u njima i ikonu Svetog Save, ispred koje je gorelo kandilo.\nRadovi�eva je saznala da je gospodin �arters odli�an poznavalac dela vladike Nikolaja, �iji se fond upravo osniva u Engleskoj, uz pomo� Anglikanske crkve.\nAnglikanska crkva je dr�avna crkva Engleske i naziva se i Kralji�ina crkva. Nastala je otcepljenjem od Rimokatoli�ke crkve u 16. veku, za vreme vladavine Henrika Osmog. Zvani�no odvajanje Rima i Engleske obavljeno je u januaru 1534. godine. U periodu vladavine Elizabete Prve (1558 - 1603) izdat je Zakon u 39 �lanova, kojim se osniva Anglikanska crkva.\nPrema re�ima Milje Radovi�, studenta postdiplomskih studija Bogoslovskog fakulteta, koja je ovog leta bila stipendista Oksfordskog pravoslavno - anglikanskog bratstva Svetog Sergija i Svetog Albana, mnogi hramovi u Engleskoj ustupljeni su na�oj crkvi. Tako, gde to nije bilo mogu�no, napravljen je jo� jedan, pravoslavni oltar, �to svakako predstavlja redak primer u svetu.\nPravoslavci su svoje mesto dobili i na Institutu za pravoslavne hri��anske studije na Kembrid�u, koji je sastavni deo Bogoslovskog fakulteta u ovom gradu.


Paklene ulice hit među piratima - Bizlife.rs\nPaklene ulice hit među piratima\n21:31 Beograd, 25/12/2011\nFilm “Paklene ulice 5” (Fast five), peti nastavak filmskog serijala “Fast and Furious” poneo je nezahvalnu titulu filma koji je najviše puta ilegalno preuzet sa interneta u 2011. godini.\nIako je pomenuti film ilegalno preuzet više od devet miliona puta, to nije ni blizu rekorda koji je prošle godine postavio “Avatar” Jamesa Camerona. Naučno-fantastični ep zabeležio je šesnaest miliona ilegalnih preuzimanja sa internet.\n“Paklene ulice 5” je, uprkos ovom podatku, oborio nekoliko rekorda u zaradi na blagajnama. Tako je ovo film sa najvećom zaradom tokom prvog vikenda prikazivanja, za severnoameričke bioskope u aprilu.\nIpak, kritičari ocenjuju da je ovoliko broj ilegalnih kopija posledica činjenice da većina ljudi ipak nije želela dati novac na ovaj film. Poređenja radi, poslednji nastavak serijala “Hari Poter” ilegalno je preuzet “samo” šest miliona puta, ali je zato postao treći film sa najvećom bioskopskom zaradom u istoriji kinematografije.\nKako je 23. decembra objavio “The Hollywood Reporter”, ilegalno preuzimanje filmova ove godine nije zabeležilo porast u odnosu na prethodnu, 2010. godinu. S druge strane, broj novih korisnika “BitTorrent-a” je porastao.\nFilm “Mamurluk u Bankoku”, nastavak avanture iz Las Vegasa, našao se na drugom mestu ove liste sa nešto manje od osam miliona preuzetih kopija, dok je na trećem mestu film “Thor” sa oko osam miliona ilegalno preuzetih kopija.\n1. Fast Five (9.3 miliona ilegalno preuzetih kopija)\n2. The Hangover II (8.8 miliona)\n3. Thor (8.3 miliona)\n4. Source Code (7.9 miliona)\n5. I Am Number Four (7.7 miliona)\n6. Sucker Punch (7.2 miliona)\n7. 127 Hours (6.9 miliona)\n8. Rango (6.5 miliona)\n9. The King’s Speech (6.3 miliona)\n10. Harry Potter and the Deathly Hallows Part 2 (6 miliona)


f Svetski dan čistog vazduha - Arhus Centar Subotica\nDanas, 3. novembra, obeležava se Svetski dan čistog vazduha. Ministarstvo zaštite životne sredine je u potpunosti posvećeno zaštiti životne sredine i čovekovog okruženja, pre svega kroz stvaranje savremenih zakonskih okvira i osnova za njeno očuvanje, ali i kroz realizaciju konkretnih projekata sanacije najvećih pretnji po našu okolinu, samim tim i očuvanju i unapređenju stanja kvaliteta vazduha koji svi mi zajedno udišemo.\nOsnovni izvori emisija zagađujućih materija u vazduh su stacionarni (postrojenja za proizvodnju toplote i električne energije, industrijska postrojenja i dr.) i mobilni (saobraćaj).\nAgencija za zaštitu životne sredine svake godine pripremi i objavi Godišnji izveštaj o stanju kvaliteta vazduha u Republici Srbij i vodi Nacionalni registar izvora zagađivanja. Godišnjim izveštajem obuhvaćeni su podaci koji su dostavljeni Agenciji od strane institucija koje vrše merenja i učestvuju u monitoringu kvaliteta vazduha na nacionalnom i lokalnom nivou.\nGodišnji izveštaj o stanju kvaliteta vazduha u Republici Srbiji za 2016. godinu je objavljen na sajtu Agencije za zaštitu životne sredine.\nU cilju unapređenja proračuna ove godine su pripremljeni novi emisioni faktori i izvori emisija svrstani u 12 sektora. U periodu od 2011.-2015. godine, udeo pojedinih sektora u ukupnim emisijama osnovnih zagađujućih materija je različit, a najveći udeo u ukupnim emisijama oksida sumpora i azotnih oksida imao je sektor proizvodnje električne i toplotne energije, dok je najveći udeo u ukupnim emisijama suspendovanih čestica PM10 poticale uglavnom iz dva izvora – sektora industrije i individualnih ložišta, ali se i sektor poljoprivrede bez stočarstva takođe pokazao značajan.\nMere zaštite životne sredine, pre svega, zaštite vazduha od uticaja izvora zagađenja podrazumevaju kompleksne, sveobuhvatne i unapred isplanirane mere.\nU ovom procesu prioritet je definisanje politike ekološkog namenskog pošumljavanja i predlaganje mera u oblastima posebne namene pošumljavanja, kao i pošumljavanje u cilju borbe protiv klimatskih promena i naravno edukacija svih sektora koji utiču na ukupne emisije zagađenja.\nImajući u vidu značaj koji očuvanje kvaliteta vazduha i životne sredine u celini ima na društvo i na svakog pojedinca, posebno u predstojećem procesu pridruživanja EU, gde je oblast zaštita vazduha visokog prioriteta, potrebno je uložiti još više napora na svim nivoima kako bi se dostigli potrebni ciljevi i odgovarajući standardi EU i na taj način da se obezbedi osnovno pravo svakog građanina da živi u zdravoj životnoj sredini.\nMinistarstvo zaštite životne sredine, u okviru svojih zakonskih nadležnosti, će i dalje nastaviti da sprovodi mere politike ka poboljšanju i očuvanju kvaliteta vazduha i životne sredine u celini.


Milan Milanović - Blic Sport\nFudbalski klub Rad predstavio je novog trenera, Milana Milanovića.\nPojačani Rad očekuje pad Novog Pazara na Banjici\nTrener fudbalera Rada Milan Milanović rekao je da očekuje pobedu u predstojećem meču protiv Novog Pazara.\nMilanović: Zadovoljan sam igrom moje ekipe do 70. minuta\nEkipa Rada imala je u jednom trenutku sva tri boda u džepu protiv Partizana, ali je na kraju morala da se zadovolji bodom (2:2) u okviru 21. kola Superlige. Trener ekipe sa Banjice, Milan Milanović rekao je da je zadovoljan igrom svog tima do 70. minuta.\nMilanović: Partizan je veliki motiv za igrače Rada\nTrener Rada Milan Milanović rekao je da je Partizan veliki motiv njegovim fudbalerima na predstojećem superligaškom duelu.\nMilanović: Ne brojim poraze, ali nam bod znači\nFudbaleri Rada osvojili su bod u Surdulici protiv Radnika posle sedam uzastopnih poraza u prvenstvu, a trener ekipe Milan Milanović rekao je da to ne broji, ali da će bod svakako značiti ekipi.\nMilanović: Rad gubi kako god da igra, treba nam napadač\nTrener fudbalera Rada Milan Milanović rekao je da njegovi igrači gube bez obzira kako igraju i da ekipi treba kvalitetno pojačanje u napadu.\nGrof nakon trijumfa nad Radom govorio o "orlićima, petlićima i ostaloj živini"\nTrener Crvene zvezde Miodrag Božović istakao je da strelca prelepog, vodećeg pogotka u pobedi nad Radom od 3:0, Marka Grujića, ne treba previše hvaliti u medijima\nBekvalac: Teško je igrati pod moranjem\nTrener fudbalera OFK Beograda Dragoljub Bekvalac izjavio je da je teško igrati pod moranjem i da je njegova ekipa zasluženo pobedila Rad u utakmici 13. kola Superlige Srbije.\nTrener Rada: Četiri boda protiv Partizana i Vojvodine bismo uvek prihvatili\nTrener fudbalera Rada Milan Milanović rekao je da se njegova ekipa zasluženo izborila za bod (1:1) na gostovanju Partizanu u odloženom meču šestog kola Superlige.\nMilanović: Želimo bar bod protiv Vojvodine\nTrener fudbalera Rada Milan Milanović rekao je da se nada pobedi protiv Vojvodine, ali da bi bio zadovoljan i bodom.\nMilanović: Da iskoristimo slabosti Pazara\nTrener Rada Milan Milanović rekao je da će njegovi fudbaleri pokušati da iskoriste slabosti Novog Pazara u predstojećem prvenstvenom duelu.\nMilojević u čudu posle 7:0, Milanović poručio: Čuka bolje igra od Zvezde i Partizana\nTrener Čukaričkog Vladan Milojević rekao je da su njegovi fudbaleri uspevali u svemu protiv Rada, kao i da bi bio zadovoljan bilo kakvom pobedom.\nMilanović: Sa Čukaričkim najteža utakmica za Rad do sada\nTrener Rada Milan Milanović rekao je da njegove fudbalere protiv Čukaričkog očekuje najteža utakmica u dosadašnjem delu Superlige.\nMilanović posle pete pobede Rada u šest mečeva: Nismo Real ni Junajted\nTrener Rada Milan Milanović rekao je da je zadovoljan pobedom nad Radničkim iz Niša, ali ne i kvalitetom igra njegovih fudbalera.\nMilanović ljut: U Radu nekoliko igrača glumi zvezdice, ali ćemo to da rešimo\nTrener Rada Milan Milanović rekao je posle poraza od Partizan u Humskoj 2:0 da je njegov tim dobro igrao u prvom delu utakmice, a da su neki mladi fudbaleri kasnije nisu ispunili očekivanja.\nMilanović: Pobedićemo, ako ponovimo igru iz prva dva kola\nTrener fudbalera Rada Milan Milanović rekao je da se nada pobedi protiv Voždovca u Superligi, koja bi trasirala put njegove ekipe ka gornjem delu tabele.\nMilanović miran posle trijumfa u Čačku, Bogićević predviđa borbu za opstanak do kraja\nTrener fudbalera Rada Milan Milanović rekao je da je zadovoljan igrom svog tima i pobedom nad Borcem u Čačku, ali je dodao da je i dalje oprezan kad je u pitanju borba za opstanak.\nTrener Rada nezadovoljan i pored trijumfa: Progledaću igračima kroz prste\nTrener Rada Milan Milanović izjavio je da nije zadovoljan igrom protiv Novog Pazara, ali da će "progledati kroz prste" svojim fudbalerima, pošto su najvažnija tri osvojena boda u utakmici 16. kola Jelen Superlige.\nPet naših talenata koji su nestali: Serija A klopka za naivne\nMilioni, avioni, slava, devojke i nebrušeni talenat - nepisani je recept za propast mladog fudbalera. Fudbalski biseri nespremni trče u inostranstvo pre nego što čestito postanu fudbaleri.\nFudbaleri Rada krenuli sa pripremama, ciljevi opstanak u Superligi i dobra igra\nFudbaleri Rada počeli su pripreme za prolečni deo sezone u kojoj će, prema rečima trenera Milana Milanovića, imati dva cilja - da igraju dobro i izbore opstanak u Superligi.\nMilanović: Očekujem bolje rezultate na proleće\nTrener fudbalera Rada Milan Milanović rekao je da se nada da će ekipa u nastavku domaćeg prvenstva postizati bolje rezultate, jer će utakmice kao domaćin igrati na Banjici.\nTrener Rada Milanović: Pobedom da zaokružimo uspešnu polusezonu\nTrener fudbalera Rada Milan Milanović rekao je da njegova ekipa pobedom nad Napretkom želi da završi jesenji deo sezone, za koji je ocenio da je bio veoma uspešan.


SBB i SBB fondacija donirali 15 hiljada evra za decu širom Srbije - Bizlife.rs\nSBB i SBB fondacija donirali 15 hiljada evra za decu širom Srbije\n08:14 Beograd, 30/12/2018\nPredstavnici kompanije SBB i SBB fondacije, zajedno sa svojim zaposlenima posetili su svratišta i prihvatilišta za decu i mlade širom Srbije povodom donacije u iznosu od čak 15.000 evra.\nPored donacije u vidu televizora, računara, bele tehnike, video nadzora, konzole za igru, u Svratištu i Dnevnom centru za decu ulice u Beogradu, Svratištu za decu i mlade u Novom Sadu, Centru za razvoj usluga socijalne zaštite „Kneginja Ljubica“ u Kragujevcu, kao i Domu za decu i omladinu bez roditeljskog staranja „Spomenak“ u Pančevu, svu decu posebno su obradovali i novogodišnji paketići koji su im ovom pilikom uručeni.\nMarko Tošić, direktor Centra za integraciju mladih zahvalio se predstavnicima i zaposlenima SBB-a i SBB fondacije i istakao da su zahvaljujući njima dobili mogućnost da srede krov, okreče oba svratišta i da su dobili preko potrebne paketiće za sve njihove korisnike. „Imamo veliki broj dece, više od 350, koja svakodnevno dolaze u svratište koje u Beogradu postoji više od deset godina. Pored svih donatora koji su uz nas i bez kojih ništa ne bi bilo moguće, naši najveći donatori su zapravo građani i naše kompanije“, rekao je Tošić.\nOvim povodom svim prisutnima obratila se i Jovana Lukić, direktorka SBB fondacije: „Dnevni centar u Beogradu je ustanova u koju veliki broj njenih mladih korisnika aktivno dolazi, ne samo zbog potrebe za hranom i dnevnom higijenom, već i radi uključivanja u obrazovni sistem kako bi svoj život promenili na bolje. Znajući koliko je bilo koji vid donacije i pomoći ovoj deci, posebno u ovom periodu godine značajan, kao i da se njihov broj tokom zimskih dana drastično povećava, zajedno sa našim zaposlenima u SBB-u, SBB fondaciji, Net TV Plusu, United Cloudu i United Mediji, želeli smo da im pomognemo i koliko je to moguće, ulepšamo predstojeće praznike. Pored neophodne popravke plafona, krečenja, mašine za sušenje veša i frižidera, pripremili smo i specijalne novogodišnje paketiće sa slatkišima i igračkama, ali i toplom odećom i potrebnim sredstvima za higijenu i sredstvima za održavanje prostora. Pored Centra za integraciju mladih u Krfskoj i na Novom Beogradu, danas ćemo donaciju istovremeno uručiti i u Novom Sadu, Kragujevcu i Pančevu.“


Tramp o bivšem šefu FBI: Bila je čast smeniti lažljivog ljigavca - Sputnjik Srbija\n08:29 24 Jun 2021\nTramp o bivšem šefu FBI: Bila je čast smeniti lažljivog ljigavca\n20:38 13.04.2018 Preuzmite kraći link\nAmerički predsednik Donald Tramp burno je reagovao na oštre kritike koje je bivši direktor FBI Džejms Komi o njemu izneo u svojoj novoj knjizi, a u prvom reagovanju na obelodanjene detalje iz knjige, Tramp je Komija opisao kao „lažljivog ljigavca“.\n„Bila mi je velika čast da smenim Džejmsa Komija“, napisao je danas Tramp na Tviteru.\nU knjizi koja će biti objavljena iduće nedelje, a u koju je AP već imao uvid, Komi oštro kritikuje Trampa zbog neetičkog ponašanja i nepoštovanja istine i opisuje ga kao „mafijaškog šefa“ koji „zemljom rukovodi zbog ličnog ega“.\n© AFP 2021 / MEHDI TAAMALLAH\n„Votergejt“ je za ovo luk i voda: Isplivava opasna afera u kojoj je FBI – do guše\nKnjiga „Viša lojalnost“ napisana je na osnovu Komijevih javnih izjava i pisanih saopštenja o njegovim kontaktima s Trampom i rastućoj zabrinutosti zbog Trampovog integriteta, ali sadrži i lične opaske o Trampu koje će predsednika zasigurno iritirati, navodi AP.\n„Predsednički mandat Donalda Trampa umnogome ugrožava ono što je dobro u ovoj zemlji“, piše Komi, koji Trampovu administraciju opisuje kao „šumski požar“ koji ne mogu obuzdati etički lideri unutar vlade.\nZa Trampa Komi kaže da pokušava da pomuti granicu između sprovođenja zakona i politike, a navodi i da ga je Tramp lično pritiskao u vezi sa istragom o navodnom mešanju Rusije u američke predsedničke izbore.\nNa ličnijem nivou, Komi tvrdi da je Tramp više puta od njega tražio da razmotri pokretanje istrage o optužbama da su Tramp i ruske prostitutke urinirali u krevetu u moskovskom hotelu, kako bi se dokazalo da je to laž.\nTramp je kategorično porekao te optužbe, a Komi kaže da je predsednik najverovatnije želeo da se o tim navodima sprovede istraga kako bi svoju suprugu Melaniju uverio da je to laž.\nTramp je Komija smenio u maju 2017, kritikujući ga kao „lažova“, a razlog za njenu smenu bio je način na koji je Komi rukovodio istragom FBI o mejlovima Trampove bivše demokratske predsedničke kandidatkinje Hilari Klinton.\nKomijeva smena je u Ministarstvu pravde dovela do meteža koji je rezultirao imenovanjem Roberta Milera za specijalnog tužioca nadležnog za istragu o Rusiji.\nMilerova istraga je obuhvatila i pitanje da li je Tramp opstruisao rad pravosuđa otpuštanjem Komija, što predsednik negira, podseća američka agencija.\nDonald Tramp, Džejms Komi


Vanredno stanje u Srbiji - treće po redu u poslednjih 20 godina | Global Defence\nPripadnici vojne policije Vojske Srbije na ulicama Beograda (foto: N1)\n17/03/2020 Saša Radomirović 0\nU nedelju, nešto posle 20h u direktnom obraćanju naciji, predsednik Aleksandar Vučić proglasio je vanredno stanje na čitavoj teritoriji Republike Srbije zbog sve intenzivnijeg širenja korona-virusa. To znači da se ukidaju sve sportske manifestacije, zatvaraju se fakulteti, škole, pozorišta, bioskopi, a izbegava se i okupljanje u zatvorenom prostoru za više od 50 osoba.\nVojska Srbije patroliraće ulicama grada posebno oko bolnica u kojima se nalaze zaraženi korona virusom (COVID-19). A ukoliko trenutne mere ne donesu rezultate, u narednih 72 sata razmotriće se čak i uvođenje potpune zabrane kretanja.\nSva naša vanredna stanja\nOvo je treće po redu vanredno stanje u poslednjih 20 godina. Sticajem okolnosti sva tri posebna stanja proglašavana su upravo u martu. Svega dan uoči početka NATO bombardovanja, 23. marta 1999. godine Savezna vlada Savezne Republike Jugoslavije (SRJ) proglasila je neposrednu ratnu opasnost. Narednog dana, kada su NATO avioni počeli da bombarduju ciljeve na čitavoj teritoriji uvedeno je ratno stanje.\nČlanak iz novina Danas o proglašenju neposredne ratne opasnosti (foto: Danas)\nUbistvo predsednika vlade Srbije Zorana Đinđića zateklo je tog 12. marta 2003. godine čitav narod. Istog dana u svom obraćanju javnosti, tadašnja predsednica Skupštine Nataša Mićić proglasila je vanredno stanje. Bio je to uvod u četrdesetdvodnevni obračun sa organizovanim kriminalom, sa ciljem da se svi osumnjičeni privedu pravdi. Nakon malo više od mesec dana, 22. aprila, vanredno stanje ukinuto je, a ishod je bio 11 665 privedenih osoba.\nSticajem okolnosti sva tri posebna stanja proglašavana su upravo u martu\nSedamnaest godina kasnije, po treći put suočavamo se sa vanrednim stanjem, ovoga puta ne zbog vojne agresije ili ubistva visokog državnika, već zbog globalne pandemije virusa korona koji je u svetu do sada odneo preko 6500 nedužnih života. Srbija vanredno stanje proglašava u momentu kada se epicentar zaraze iz daleke Kine (odakle je virus potekao) rapidno seli na tlo Evrope.\nNajviše pogođena zemlja u ovom momentu je Italija, gde je broj preminulih u samo 24 sata porastao za 19,3 %, što znači da je za to vreme vreme živote izgubile 349 ljudi. Time se ukupan broj preminulih popeo na 2 158.\nPored Italije, na pomolu su nova žarišta poput Španije i Francuske. Sa velikim strahom i neizvesnošću se gleda i na nove krizne tačke u Evropi, koje će, kako se čini uslediti pre ili kasnije. U Srbiji broj zaraženih u ovom momentu iznosi 57. Cilj je da se uvođenjem vanrednog stanja na čitavoj teritoriji praktično spreči dalje širenje ovog globalnog virusa.\nVanredno stanje po Ustavu Srbije\nVanredno stanje definiše član 200 Ustava Srbije, koji kaže da se on uvodi kada se dovodi u pitanje opstanak države ili građana. Takvu meru može proglasiti Narodna skupština, ali ako ona ne može da se sastane, isto to može da uradi predsednik države, predsednik skupštine, kao i predsednik Vlade.\nU ovom slučaju odluku je doneo predsednik države jer je okupljanje u zatvorenom prostoru zabranjeno za više od 50 osoba.\nUvođenjem vanrednog stanja u trajanju maksimalnom od 90 dana dozvoljena su određena odstupanja manjinskih i ljudskih prava koja se garantuju Ustavom. Ukoliko se proceni da rizik i dalje postoji moguće je obnoviti pod istim uslovima.\nU slučaju korona virusa, umesto proglašenog vanrednog stanja, postojala je mogućnost uvođenja blažeg oblika, takozvane vanredne situacije. Ona se uglavnom uvodi u slučaju kada su rizici i pretnje ili posledice katastrofa, vanrednih događaja i drugih opasnosti po stanovništvo, životnu sredinu i materijalna dobra takvog obima i intenziteta da njihov nastanak ili posledice nije moguće sprečiti ili otkloniti redovnim delovanjem nadležnih organa i službi. Najbolji primer za to su poplave u Srbiji 2014. godine.\nTreća misija Vojske Srbije\nPored odbrane zemlje i uključivanja u mirovne operacije, Vojska Srbije može biti angažovana u cilju pružanja podrške civilnim strukturama. Upravo je to takozvana treća misija, pored prve dve: odbrane zemlje i angažovanja u mirovnim operacijama širom sveta.\nPod trećom misijom podrazumeva se pomoć civilnim organima vlasti u odbrani od terorizma, organizovanog krimanala ili bilo kog vida unutrašnjeg ugrožavanja, među kojima se nalazi i borba od pandemije. Pre uvođenja vanrednog stanja Ministarstvo odbrane, sprovelo je procenu rizika na osnovu kojeg je predsedniku države predloženo uvođenje restriktivnih mera.\nVojska Srbije najveću pomoć može pružiti stavljanjem na raspolaganje svojih ljudskih i materijalnih resursa u okviru vojnog zdravstva. Njihovi lekari stekli su veliko iskustvo prilikom mirovnih misija na afričkom kontinentu, gde su se susreli sa raznim oblicima tropskih bolesti. Vojska ima i kapaciteta da za kratko vreme preuredi svoje objekte u bolnice koje bi mogle da posluže za lečenje stanovništva od korona virusa.\nOd velike pomoći mogu biti i jedinice ABHO (atomsko-biološko-hemijskeodbrane), koje su se izvanredno pokazale tokom saniranja posledica poplava 2014. godine. U tom segmentu pomoć civilnim organima u sprečavanju daljeg širenja korone mogla bi da bude jedna od ključnih.\nHelikopteri Mi-17 i H145M (foto: MO RS)\nNikako ne treba zaboraviti i aktivno uključivanje helikopterskih jedinica u cilju transporta obolelih. U poslednje tri godine urađeno je dosta da se obnove vazduhoplovne snage Srbije. Posebno su bitna ulaganja u helikopterske jedinice koje su bile slabo opremljene, sa zastarelom tehnikom niskog procenta ispravnosti. Vojska Srbije nabavila je pet helikoptera H145M i pet helikoptera Mi-17, što ju je dovelo u daleko bolji položaj nego 2014. godine prilikom poplava.\nTagovi:korona Srbija Vojska Srbije


Medijska koalicija: Odluka Vrhovnog kasacionog suda – veoma zabrinjavajuća – Centar za razvoj lokalnih medija\nMedijska koalicija ocenjuje da je odluka Vrhovnog kasacionog suda da ukine oslobađajuću presudu nedeljniku NIN po tužbi ministra policije Nebojše Stefanovića – veoma zabrinjavajuća i da je donesena pod političkim pritiskom.\nUkidanjem jedne od retkih hrabrih, dobro argumentovanih i na pravu zasnovanih presuda protiv nezavisnih medija a po tužbi predstavnika vlasti, koju je doneo Apelacioni sud u Beogradu – VKS je poslao poruku nižim sudovima da ne treba raditi u skladu sa zakonima ove zemlje i praksom Evropskog suda za ljudska prava već u skladu sa interesima vlasti.\nMedijska koalicija se ipak nada da će, u ponovljenom postupku, Apelacioni sud u Beogradu ostati dosledan pravilnom tumačenju prakse Evropskog suda za ljudska prava koja nedvosmisleno govori o tome da su granice slobode izražavanja mnogo šire u odnosu na političare i nosioce javnih funkcija.\nPodsećamo takođe da i Zakon o javnom informisanju i medijima navodi da je ““izabran, postavljen, odnosno imenovan nosilac javne i političke funkcije dužan da trpi iznošenje kritičkih mišljenja, koja se odnose na rezultate njegovog rada, odnosno politiku koju sprovodi, a u vezi je sa obavljanjem njegove funkcije bez obzira na to da li se oseća lično povređenim iznošenjem tih mišljenja”.\nTakođe ukazujemo na to da je tema kojom se bavio nedeljnik NIN u tekstu koji je predmet tužbe (tekst „Nebojša Stefanović, glavni fantom iz Savamale“, objavljen u junu 2016. godine) od prvorazrednog javnog interesa, jer se radi o opasnom događaju (rušenje u Savamali) u kojem su suspendovana ljudska i druga prava građana.\nPodsećamo da je jedan od zahteva koje su novinarska i medijska udruženja postavili Koordinacionoj grupi Vlade Srbije za saradnju sa medijima da se hitno obustave sudske kampanje protiv medija sa nezavisnom uređivačkom politikom koje imaju za cilj gušenje slobode medija.\nBeograd-Novi Sad-Niš-Kragujevac, 9. novembar 2018.


Srbija Srebrenici duguje više od 30 miliona eura za potopljeno zemljište – Magazin Plus\nHome/Srbija Srebrenici duguje više od 30 miliona eura za potopljeno zemljište\nDa se godinama samo priča u prazno, kada je u pitanju pružanje ruke pomirenja od Srbije prema Bosni i Hercegovini, potvrđuje i činjenica da Srbija, odnosno Hidroelektrane Bajina Bašta duguju Srebrenici više od 30 miliona eura, izjavio je Feni šef kabineta načelnika Opštine Srebrenica Nermin Alivuković\nAlivuković je podsjetio da je izgradnjom Hidroelektrane Bajina Bašta, veliki dio zemljišta sa područja opštine Srebrenica potopljen, a do početka agresije na Bosnu i Hercegovinu, hidroelelektrane su uredno plaćale dug za potopljeno zemljište.\n“Početkom agresije, to je stalo, nije se nastavilo ni nakon završetka rata, bez obzira na mnoge zahtjeve koje je Opština Srebrenica upitila organima vlasti u državi”, kazao je Alivuković.\nPo njegovim riječima taj dug do danas prelazi 30 miliona eura.\n“Do sada smo slali dopise Vijeću ministara BiH, Predsjedništvu BiH, Vladi RS i resornim ministarstvima, ali bez odgovora”, kaže Alivuković.\nDodao je da su tokom posjete delegacije Opštine Srebrenica u maju Vladi Republike Srpske dobili obećanje od potpredsjednice Vlade RS-a Srebrenke Golić, ali i od predsjednika RS Milorada Dodika da će na prvoj zajedničkoj sjednici vlada Republike Srpske i Srbije, u junu ove godine biti tačka dnevnog reda postizanje dogovora oko nadoknade za potopljeno zemljište.\nAlivuković je podsjetio da je sjednica dviju vlada održana, ali i da do sada Opština Srebrenica nije dobila nikave informacije vezane za za naknade za potopljeno zemljište.\n“Dvije trećine potopljenog zemljišta je u vlasništvu Opštine Srebrenica, a jedna trećina u vlasništvu srbijanske opštine Bajina Bašta, i Bajina Bašta redovno prima naknadu od Hidroelektrane Bajina Bašta i po podacima koje mi imamo to je oko milion eura na godišnjem nivou”, naveo je šef kabineta načelnika Srebrenice u izjavi Feni.


Pre 25 godina poslat prvi SMS: Evo šta je pisalo u prvoj poruci! • HAPPYTV.RS\nPre 25 godina poslat prvi SMS: Evo šta je pisalo u prvoj poruci!\nNa današnji dan, pre 25 godina, poslata je prva poruka sa mobilnog telefona, a njen autor - britanski stručnjak za softver Nil Papvort - kaže da, kada je poslao prvi SMS nije imao predstavu da je se radi o "monumentalnom događaju".\nU SMS-u poslatom 3. decembra 1992. godine pisalo je "Srećan Božić", a Papvort, koji sada živi u Kanadi, ispričao je za rusku agenciju TAS S da mu je u vreme kada je radio za kompaniju Sema Grup u Velikoj Britaniji dodaljen SMS projekat koji je rađen u partnerstvu sa jednim od njihovih klijenata, kompanijom Vodafon.\nPapvort je rekao da, nakon što su završili testiranje unutar kompanije, on se dobrovoljno prijavio da bude deo tima koji će otići u kancelariju Vodafona, instalirati softver i pomoći im da ga testiraju.\n"Samo sam mislio da je to bio još jedan dan u kancelariji! Kada je došlo vreme, ukucao sam broj mobilnog telefona prijemnika i poruku ''Srećan Božić'' u kompjuter i poslao je. Istorija je promenjena!", rekao je Papvort.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Budućim preduzetnicima 3,5 miliona eura pomoći\nMUSTAFIĆ 09. 03. 2020. 19:36 >> 19:33 0\nDelegacija Evropske unije u Crnoj Giri i Evropska komisija programom vrijednim 3,5 miliona eura pomažu buduće preduzetnike. Tim povodom predstavnici Zavoda za zapošljavanje Crne Gore i Ministarstva rada i socijalnog staranja posjetili su Pljevlja i promovisali Program grantova za samozapošljavanje.\nKako je saopšteno iz ZZZCG, Mustafić je, iskazujući punu zahvalnost Delegaciji EU u Crnoj Gori i Evropskoj komisiji, podsjetio da je posrijedi prvi direktni grant koji je Zavodu obezbijedilo resorno Ministarstvo, kao krovna institucija operativne strukture.\n"MRSS koordinira Programom dok je ugovaračka institucija Ministarstvo finansija odnosno Direktorat za ugovaranje i finansiranje EU pomoći. Direktna podrška je dio 18 miliona vrijednog Programa EU-CG za zapošljavanje, obrazovanje i socijalnu zaštitu. Finansirana je od strane Evropske unije posredstvom Delegacije EU u Crnoj Gori. Da je ovo konkretna podrška crnogorskoj privredi i preduzetništvu na državnom nivou govori podatak da su 94 nezaposlene osobe sa evidencije Zavoda, kroz prvi Javni poziv, nedavno dobile bespovratna sredstva od EU", podsjetio je Mustafić.\nOn je najavio da će drugi javni poziv biti objavljen 30. marta ove godine.\n"Na evidenciji Područne jedinice Pljevlja, kojoj pripadaju opštine Pljevlja i Žabljak nalazi se 2.040 nezaposlenih što daje stopu nezaposlenosti od preko 15.8 odsto. Upravo zbog velikog broja dugoročno nezaposlenih lica kojih je na evidenciji 60 odsto ali i podatka da je svaki peti nezaposleni iz kategorije mladih a svaka druga nezaposlena osoba žena - danas smo i u Pljevljima. Cilj nam je da, upravo ovoj kategoriji nezaposlenih pružimo blagovremene i detaljne informacije o ovoj vrsti podrške", istakao je on.\nMustafić je dodao da je Zavod na usluzi svim nezaposlenim licima koji žele da pokrenu i razviju svoj biznis.\n"Priliku da se prijave, vjerujem u još većem broju, imaju nezaposleni koji su na evidenciji Zavoda najmanje četiri mjeseca na dan objavljivanja Poziva", kazao je Mustafić.\nOn je pozvao sve, koji su voljni da pokušaju da se otisnu u sopstvene preduzetničke vode, da apliciraju za podsticajna bespovratna sredstva iz EU.\n"Za oblast zapošljavanja iz ovog programa, najveći dio je donacija EU Crnoj Gori u vrijednosti od 15 miliona, dok Vlada učestvuje sa oko 2,7 miliona eura", precizirala je predstavnica Ministarstva rada i socijalnog staranja Ksenija Aranitović ističući da je za različite aktivnosti u cilju povećanja zapošljivosti i otvaranja novih radnih mjesta izdvojeno 8,7 miliona eura.\nOpština Pljevlja pružiće logističku podršku aplikantima angažovanjem zaposlenih pri izradi biznis planova.\n"Želja nam je da što više građana iskoristi ovu dobru priliku i da svoje ideje sprovede u djelo", poručio je potpredsjednik Opštine Pljevlja Mervan Avdović.\nZZZCG Suljo Mustafić\nOd hobija do biznisa od kojeg živi\nKroz četiri programa angažovaće 1.312 nezaposlenih\nBroj novozaposlenih u aprilu pao za 70%\nSubvencioniraće dio zarade i doprinosa za osobe sa invaliditetom


Bavarska « Pavle Bašić 帕夫莱·巴希奇\nTag Archives: Bavarska\nNemačka vs. Mario Dragi: gužva na evropskom finansijskom kormilu\nU nemačkim se medijima sve glasnije čuju kritike na račun prve glave Evropske centralne banke, Marija Dragija. Neki idu dotle da jedva čekaju da okonča svoj mandat, koji ističe 2019.\nFoto: News. Yahoo.com\nMarkus Zoder, ministar finansija nemačke pokrajine Bavarske iz sindikalne partije CSU se, potom, javio saopštenjem da sebi “nikako ne možemo da priuštimo još jednog ministra kao što je Mario Dragi (Mario Draghi)“. Zoder još traži, u intervjuu za nemački Bild, da “njegov naslednik mora da bude Nemac, koji će osećati obavezu privrženosti “nemačkim tradicionalnim vrednostima” a to je, naime, održavanje stabilnosti valute, kako je njom upravljala Nemačka savezna banka u periodu dok je u Nemačkoj koš uvek u opticaju bila nemačka marka.\nČak i teži kritički tonovi, pa i pretnje, čule su se i od nemačkog ministra finansija, Volfganga Šojblea (CDU), “kako ova politika jeftinog novca u Nemačkoj podstiče skepsu prema evropskoj valuti, evru. Najglasnije kritike potiču upravo iz Nemačke, jer se stiče utisak da ova zemlja i najviše trpi od takvog ponašanja ECB-a. Sada gotovo da je i besmisleno stavljati bilo šta na štednu knjižicu. Razlog tome su praktično nikakve kamate, koje su veoma blizu 0%, pa ispada da Nemce, kao naciju štediša, više nema ko da “nagradi” za svoju tako čuvenu vrlinu štedljivosti. Banke se već žale kako su Nemci, na ovaj način, već izgubili milijarde evra, jer ni nemačkim bankama ne ide bolje.\nKlasičan izvor prihoda banaka su ulozi građana, a banke, onda kada uzmu novac od svojih klijenata, dele kredite i finasiraju ekonomiju. Međutim, ovaj sistem je praktično gotovo prestao da funkcioniše, jer dokle god ECB zasipa tržište novcem sa 0% kamate, tu, onda, nema ničega što bi na kraju dana ostalo samoj banci. Situacija je još lošija kada se radi o osiguravajućim društvima, kao i kod dodatnih penzija od poslodavca (tzv.Betreibsrente), i to upravo stoga što zavise od dobiti na uloge u svojim blagajnama. Drugim rečima, ukoliko u nekoj bliskoj budućnosti i u Nemačkoj bude više siromašnih penzionera, jedan od krivaca za to biće, po mišljenju brojnih Nemaca – Mario Dragi.\nI prošlog četvrtka 21.aprila se, kao po pravilu svake druge nedelje i uvek četvrtkom, u Frankfurtu sastaje Veće Evropske centralne banke, koje okuplja sve šefove centralnih banaka zemalja u zoni opticaja evro-valute. Međutim, uprkos oštrim kritičkim tonovima koji potiču iz Nemačke, jedva da iko očekuje da će se bilo šta promeniti u politici ECB-a. Napokon, tek je ovog marta osnovna kamatna stopa određena na 0%, a uz to je još povećana i “kaznena” kamata, to jest kamata na novac kojeg banke skladište u ECB-u, za šta čak moraju da plaćaju 0.4%. Takođe, određeno je da će se povećati obim otkupa državnih obveznica.\nUz sve to, Mario Dragi je sasvim jasno stavio do znanja da će se takva finansijska politika “poplave novca” sasvim izvesno nastaviti, i tvrdi kako “nisu zabrinuti da će im ponestati metaka”. sasvim sigurno da je ovo bio povod za kritike koje dolaze iz Nemačke, mada je problem i to što sve te mere ECB-a jedva da deluju. Ekonomija se u čitavom nizu zemalja evrozone presporo oporavlja, i to uprkos aktuelnoj poplavi novca, ne izgleda ni da postoji opasnost od inflacije. U toj kalkulaciji, doduše, pomaže i trenutno izvanredno jeftina nafta, ali inflacija je duboko ispod unapred zacrtane granice od dva odsto.\nTreba reći da taj jeftin novac naravno da prouzrokuje čak i veće probleme nego što su štedni ulozi i profiti penzionih fondova: novac “beži” tamo gde se čini da može da ostvari veću dobit. Tako su se u Nemačkoj i cene nekretnina uzvinule do nebeskh visina, iako Dragija jedva da i interesuje šta bi se moglo dogoditi ukoliko bi taj “balon” pukao. To je zato što je njegova jedina briga usmerena ka još uvek problematičnim članicama evrozone, a ne ekonomski i privredno snažna Nemačka. Još je njegov prethodnik, Žan-Klod Triše, vodio drugačiju politiku: u to doba, pre desetak godina, upravo su Nemačkoj – koja je tada bila u ekonomskim problemima – pritrebale povoljne kreditne linije, pa makar i da se tim potezom još dodatno pogorša ionako teška kriza s nekretninama u tzv “slabim” zemljama evrozone, koje se nalaze na jugu Evrope.\nPostoji izreka koja kaže da majka, pre svega, voli onu svoju decu koja su najslabija – a upravo je ta poslovica odlična ilustracija politike koju trenutno vodi Evropska centralna banka, i to kao “urođena mana”, koju je stekla već po rođenju. Jer, onda kada se desi da ministar finansija Bavarske traži da naredni predsednik ECB-a od 2019. godine bude Nemac, izgledi i šanse za takvo šta su, zapravo – minimalni. I to ne zbog toga što među nekim članicama evrozone izostaju simpatije za želje i aspiracije Nemačke po ovom pitanju – i čitav špalir guvernera nacionalnih centralnih banaka bi takođe želeli da ECB “ipak malo jače stegne pojas”.\nIpak, brojne male zemlje koje pripadaju evrozoni gaje strahovanja da najveća privreda Evropske unije može zadominirati politikom evropskog novca. U veću Evropske centralne banke važi načelo “jedan član – jedan glas”, ma koliko da je ta EU članica mala, odnosno velika. Nekadašnji predsednik instituta ifo Hans-Verner Sin je pokušavao da progura svoj predlog da i u ECB-u na snagu stupi isto načelo koje važi, recimo, i u Međunarodnom monetarnom fondu: nečiji glas ima onoliku težinu koliko je i njegovo učešće u ukupnom obimu MMF-a. U tom bi slučaju i težina izjave predsednika Nemačke centralne banke Jensa Vajdemana u Veću ECB-a imala jedno sasvim drugo značenje. U ovom trenutku, Vajdemanov glas je potpuno ravnopravan sa glasovima predsednika centralnih banaka Malte ili jednog Kipra.\nNemačka: sigurno utočište za pranje novca\nKada smo već kod kontrole novčanih tokova unutar EU i evrozone, treba primetiti da su krivične radnje povezane sa pranjem para u Nemačkoj daleko obimnije nego što bi iko mogao očekivati. Procenjuje se da se na godišnjem nivou kreću na nivou od oko sto milijardi evra, kaže se u izveštaju Nemačkog ministarstva finansija objavljenom 21. aprila.\n“Ukupan obim transakcija kojima se u nemačkom finansijskom sektoru, a i van njega, pere novac na godišnjem nivou kreće se oko sto milijardi evra, što je dvaput više od svote od koje se dosad polazilo”, nalazi su jedne studije sa univerziteta Hale-Vitenberg, sačinjene na traženje nemačkog Ministarstva finansija.\nAko se u obzir uzme samo oblast trgovine nekretninama i umetničkim delima, broj delikata na godišnjem nivou procenjuje sa na petnaest do 28 hiljada slučajeva.\n“Naročito su osetljive one oblasti u kojima se obrće velika količina keša, kao što je gastronomija (ugostiteljstvo) i hotelijerstvo“, izjavio je Kai Busman sa univerziteta Hale-Vitenberg. Ova studija pokazuje da je Nemačka, kao tržište atraktivno za ulagače, posebno pogodno tle za operacije pranja novca. Dobar deo ovog “opranog” novca potiče iz inostranstva.\nOva studija izvodi i preporuku, predlog da se bolje koordinira finansijskim kontrolnim mehanizmima. Promet novčanih sredstava koji ne potpada u finansijski sektor je, za razliku od finansijskog sektora odnosno banaka i kreditnih institucija koje su kontrolisane od strane ustanova na saveznom nivou, u rukama i nemačkih saveznih pokrajina. Eksperti i upućeni u problematiku smatraju da bi, na tom nivou, trebalo uvesti daleko bolju kontrolu.\nLeave a comment Posted in Angel Financing, Biznis & Finansije, Media, Start-up Space, Sveže iz Mreže Tagged atraktivna, banke, Bavarska, blagajna, budućnost, CDU, CSU, ECB, ekonomija, ekspert, EU, Evrope, Evropska centralna banka, evrozona, finansijski sektor, Frankfurt, Guverner, hotelijerstvo, inflacija, inostranstvo, institucija, kalkulacija, kamata, kamatna stopa, keš, Kipar, kontrolni, kontrolni mehanizmi, kredit, krivac, mandat, Mario Draghi, Mario Dragi, mediji, mehanizmi, metak, ministar finansija, MMF, nafta, načelo, nekretnina, Nemac, Nemačka, nemačka marka, oblast, obveznice, opasnost, oprano, partija, penzija, penzioneri, pokrajina, poslodavci, pranje novca, problematika, Savezna, sindikalne, skepsa, slučajeva, stabilnost, svota, ugostiteljstvo, ulagači, ustanova, utošište, valute, veće, Volfgang Šojble, štediša, štedljivost, članica


Tefal FV9844E0 pegla cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nTefal FV9844E0 pegla cene\nTefal FV 9844E0... specifikacija\nTrenutno nemamo slike za Tefal FV9844E0\n5.078 din - 6.590 din\n4.599 din - 5.970 din\n5.498 din - 7.390 din\n6.408 din - 9.999 din\n7.749 din - 10.199 din\n13.729 din - 16.399 din\n7.418 din - 10.690 din\n7.290 din - 8.749 din\n2.968 din - 3.999 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Tefal FV9844E0 pegla po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Tefal pegla FV9844E0 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Pegle cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Tefal Pegle, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Tefal FV9844E0 pegla sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Tefal FV9844E0 pegla. Pre kupovine, podatke za Tefal pegla FV9844E0 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Dačić potvrdio podršku Tadiću\nKandidat za predsednika Srbije i lider Demokratske stranke Boris Tadić govori na predizbornom skupu liste "Izbor za bolji život - Boris Tadić", na Trgu kralja Milana u Nišu\nLider socijalista potvrdio podršku kandidatu DS-a u drugom krugu izbora, dok naprednjaci nastavljaju da optužuju vlasti za izbornu kradju.\nPredsednik Socijalističke partije Srbije izjavio je danas da je normalno što podržava Borisa Tadića u drugom krugu predsedničkih izbora, s obzirom da je sa njim postigao dogovor o formiranju vlade. Kako je rekao Ivica Dačić, on na izborima nije odneo nikome glasove, nije se borio ni za Tadića, ni za Nikolića, već isključivo za koaliciju SPS-PUPS-JS. Cilj lidera SPS-a je, kako je sam rekao, da pobedi i jednu i drugu veliku stranku:\n"Ja sam lepo rekao da oni Srbiju ne mogu da podele na dva dela i to se i desilo. Te dve stranke su Imale više glasova, a normalno je da podržavamo Borisa Tadića, jer sa njim imamo dogovor o formiranju vlade."\nA kako je poručio zamenik predsednika SNS, naprednjaci će zbog izborne krađe nastaviti proteste ispred sedišta Republičke izborne komisije. On je rekao i da normalnom smatra izjavu Tomislava Nikolića da će fizički braniti svaki glas, da to nije poziv na nasilje jer je glas svetinja. Vučić je optužio Borisa Tadića i Demokratsku stranku da su pravnim i političkim nasiljem doveli do toga da Srbija nema institucije, kao i da su stavili pod svoju kontrolu sve medije u Srbiji:\n"Svi su oni u strahu od pobede Tomislava Nikolića. Pogledajte na šta nam liče novine, pogledajte na šta nam liče televizije. A pogledajte kako će to da objasne. Tri spota su zabranili, tri spota ne mogu da se emituju u drugom izbornom krugu, a opet su pustili njihove prljave spotove protiv Tomislava Nikolića."\nAsocijacija slobodnih i nezavisnih sindikata je, kao članica pokreta Preokret danas pozvala svoje članstvo da u drugom krugu izbora glasaju za kandidata Demokratske stranke. Predsednica tog sindikata Ranka Savić je ocenila da je Tadić bolji izbor za građane i radnike u Srbiji jer je veća garancija za nova radna mesta, investicije i put ka EU:\n"Zaista se nadamo da će odmah posle drugog kruga predsedničkih izbora u vrlo kratkom roku doći do formiranja nove vlade. Očekujemo da vlada bude sastavljena od stručnih i odlučnih ljudi koji će biti u stanju da izvrše reforme koje su potrebne Srbiji."\nPredsednik DS-a Boris Tadić je u predizbornoj kampanji u Zrenjaninu rekao da su sve optužbe za krađu izbora pale u vodu, da su izborni 6. maja bili čestiti i dodao da će isti takav biti i drugi krug predsedničkih izbora 20. maja. On je pozvao građane da izađu na izbore i da ne dozvole da nadvlada atmosfera straha, koju njegovi politički oponenti pokušavaju da nametnu.


Ključne potrebe / problemi sektora kulture u BIH | akcija.org.ba\nKljučne potrebe / problemi sektora kulture u BIH\nIzvještaj sa kraćim opisom identificiranih ključnih potreba/ problema u sektoru kulture na osnovu intervjua sa kulturnim radnicima u BiH.\nIstraživanje je obavljeno u periodu od oktobra do decembra 2014. godine, na teritoriji cijele BiH, u različitim centrima kulture u BiH kako bi se dobila što potpunija slika postojećeg stanja u kulturnom sektoru.\nIzrađen je upitnik sa okvirnih devet (9) pitanja pomoću kojeg su se identificirali ključni problemi kulturnog sektora kao i specifični problemi s kojima se susreću radnici u kulturi iz javnog i nezavisnog sektora kulture. Intervjui / istraživanje je obavljen/o kvalitativnom istraživačkom metodom polustrukturiranog intervjua. Kontaktirani su i intervjuirani predstavnici / radnici u kulturi u Zenici, Mostaru, Tuzli, Banjoj Luci i Sarajevu. Obavljeno je ukupno 60 intervjua sa predstavnicima javnog i nezavisnog sektora kulture u BiH. Na osnovu analiziranih intervjua, identificirane su ključne potrebe / problemi sektora kulture u BiH. Uz ovu listu priložen je i pregled zaključaka radne grupe za kulturu KS-a.\nPitanjima su se tražili odgovori na ključne probleme u kulturi i kulturnom sektoru, problemi s kojima se ispitanici susreću kao pojedinci i predstavnici kulturnih institucija u komunikaciji sa nadležnim nivoima vlasti, šta prepoznaju kao nedostatke postojećih zakona o kulturi, kakva je suradnja između javnog i nezavisnog kulturnog sektora, suradnja sa kantonalnim i entitetskim ministarstvima kulture, kakvi su efekti tranzicije na rad kulturnih radnika i institucija te naposljetku od ispitanika se tražilo mapiranje najmanje tri ključna problema sektora kulture kako bi se na osnovu prikupljenih odgovora kreirali i definisali koraci ka rješevanju postojećih problema kroz mrežu za kulturu. Ispitanici su također upitani za spremnost u kreiranju i radu mreže za kulturu / radnika u kulturi. Ispitanici su birani iz javnog i nezavisnog kulturnog sektora, samostalni umjetnici i aktivisti i to iz svih kulturnih sektora zbog što veće relevantnosti u mapiranju problema u kulturi kao i kreiranju mreže.\nAnalizom svih obavljenih intervjua izvučene su ključne potrebe / problemi sektora kulture u BiH.\nPrvim pitanjem se nastojalo identificirati kakav je stav kulturnih djelatnika prema općem stanju u kulturnom sektoru, a odgovori su varirali od kontinuiranosti djelovanja u sektoru kulture i nadasve od pozicije s koje djeluju, javnog ili nezavisnog sektora, kao i kulturne oblasti iz koje dolaze. Opći stav svih ispitanika je da je stanje u kulturi loše prvenstveno zbog političke marginalizacije ovog sektora ali i dominantnih kulturno-identitetskih paradigmi kojima se kultura od 90-ih naovamo u javnom prostoru kreira i vodi. Također, potcrtana je sistemska potreba reforme javnih institucija kulture koje su pod udarom političke nebrige nadležnih institucija i kontinuiranog uspostavljanja interesnih političkih namještenika u upravne odbore i menadžmente institucija. U decentraliziranom političkom i pravno-zakonodavnom uređenju postdejtonske BiH, problemi s kojima se susreću predstavnici javnog i nezavisnog kulturnog sektora skoro su istovjetni.\nNa pitanje kakva je komunikacija sa nadležnim institucijama vlasti u oblasti kulture, odgovori su, također, varirali od pozicije s koje kulturni radnici dolaze. Predstavnici javnog kulturnog sektora upravo zbog vezanosti za budžetske linije nadležnih ministarstva kulture imali su nešto češću suradnju sa resornim ministarstvom kulture i sporta i(li) obrazovanja, ali ta se komunikacija obično odvijala sporadično uz potcrtavanje ključnog problema – sistemske nebrige nadležnih političkih vlasti za stanje u javnim insitucijama. Neka iskustva su nešto bolja, ali su sporadičnog karaktera i predstavljaju ili kontinuirani pritisak radnika u kulturi na političke vlasti ili pojedince iz nadležnih ministarstava, najčešće njihove pomoćnike, koji su u određenom periodu ili mandatu učinili neki konkretan iskorak prema kulturnim institucijama ili pojedincima iz kulturnog sektora. Opći stav je da su nadležne vlasti ignorantske prema institucijama kulture ali i prema predstavnicima nezavisnog sektora.\nNa pitanje o nedostacima u postojećim legislativama iz oblasti kulture (specifično za svaki kulturni sektor i nivo nadležnosti s kojeg ispitanik/ca dolazi) došlo se do skoro općeg zaključka da predstavnici javnog i nezavisnog kulturnog sektora ne poznaju političko i pravno-zakonodavno uređenje BiH i oblasti u kojoj djeluju, izuzev u onim slučajevima kada je određeni zakon ili pravilnik djelovanja u određenoj oblasti trebao nekom od kulturnih radnika za vlastiti rad. Međutim, neki od ispitanika su ipak pokazali poznavanje zakona o kulturi i kulturnoj oblasti iz koje dolaze. Mnogi smatraju da nije problem u postojećim zakonima u kulturi nego u prereguliranosti ili nesprovođenju i nepridržavanju postojećih zakona o kulturi. Također, većina ispitanika je predložila da se zakoni iz oblasti kulture harmoniziraju, barem na kantonalnim nivoima, i da se određeni broj zakona izmijeni i dopuni prema savremenim trendovima i djelovanju određenih kulturnih djelatnosti u svijetu. Iako su neki ispitanici spomenuli da je ključni problem nepostojanje državnog ministarstva za kulturu, čiju djelatnost ograničeno obavlja sektor za kulturu pri Ministarstvu civilnih poslova BiH, mnogi su rekli da treba jačati djelovanje postojećeg sektora za kulturu na državnom nivou, ali i da se decentralizirani politički model može iskoristiti kao prednost u radu a ne kao manjkavost. Npr., neki predstavnici kinematografije su istaknuli da je to prednost jer se na više nivoa može osigurati budžetska linija, ali i da je moguće usmjeriti rad ovog državnog ministarstva investiranjem određenog novca u međunardne fondove kojima filmski radnici onda imaju pristup putem apliciranja na projekte. Međutim, nisu svi ovoga stava i smatraju da bi jedno od rješenja bilo formiranje državnog ministarstva za kulturu u BiH i jačanje koordinacionog djelovanja ministarstva za kulturu (i sport) na entitetskim nivoima, federalnom nivou u komunikaciji sa kantonalnim ministarstvima kulture.\nNa pitanje da li je strategija za kulturu na svim administrativnim nivoima neophodna za rad kulturnih djelatnika, svi ispitanici su odgovorili da jeste i da postojeća na državnom nivou, ona na nivou RS-a i tek izrađena za Ze-Do Kanton, nisu dostatne, odnosno, da njihovo postojanje samo po sebi nije dovoljno nego da je potrebno izraditi razvojnu strategiju djelovanja i njene primjene.\nNa pitanje kakva je suradnja između javnog i nezavisnog kulturnog sektora odgovori su, također, varirali s obzirom na sektor iz kojeg ispitanik dolazi kao i na iskustvo koje je imao. Svi se slažu da suradnje ima ali sporadično i nesistemski, kao i da je ova suradnja često generirana čisto iz interesnih razloga i da traje koliko i projekat kroz koji su se povezali. Opći stav ispitanika je da je neophodno umrežiti radnike u kulturi iz javnog i nezavisnog kulturnog sektora i obavezati ih na uzajamni rad kroz domaće i međunardone fondove, ali prevashodno kroz zajedničko djelovanje u zagovaranju rješavanja gorućih problema u kulturi.\nNa pitanje kakav je efekat tranzicije na njihov rad, odnosno kako je promjena političke i ekonomske paradigme kojom se urušava koncept javnog dobra a vrši pritisak na menadžerizaciju kulturnih profesija i potraživanja sredstava finansiranja na tržištu utjecala na njihov rad, ispitanici su imali podijeljena mišljenja i odgovore s obzirom na vlastita iskustva i sektor iz kojeg dolaze. Neke profesije su tradicionalno vezanije za tržišnu ekonomiju, poput kinomatografske, pa je kombinovanje ova dva pristupa finansiranja sasma logičan slijed. No, tržište i dalje nije dovoljno da odgovori na potraživanje sredstava za cjelokupni sistem finansiranja filma. Predstavnici javnog kulturnog sektora, posebice oni iz 7 ključnih kulturnih institucija, suočeni sa političkom nebrigom i neriješenim pravnim statusom, našli su se tako pod najžešćom kritikom javnosti i pritiskom neoliberalne logike menadžerizacije profesija i potraživanje sredstava iz domaćih i inostranih fondova za kulturu. No, naravno, izostavlja se složenost cjelokupnog finansiranja javnih institucija poput ovih, kao i nužnost kategoričkog odbijanja da se ove institucije svedu na projektno finansiranje, koje je, usput, i nemoguće. S druge strane, mnogi kao dobar primjer kombinovanja ova dva modela spominju Historijski muzej i Muzej književnosti i pozorišne umjetnosti. Mnogo ispitanici smatraju da se, iako ne žele pristati na sistemsko urušavanje javnog dobra, ipak moraju osposobiti djelatnici u kulturi za pisanje i potraživanje sredstava na domaćim i prevashodno međunarodnim fondovima za kulturu. Drugim riječima, sistemska nebriga za javne institucije kulture dovela je ove institucije do toga da moraju kombinovati ove projekte pa i tržišne modele potraživanja sredstava. S druge strane, nezavisni kulturni sektor je uglavnom i vezan za projektna potraživanja finansija i time vezan za određen vremenski rok realizacije projektnih aktivnosti. Opći stav ispitanika je da se, upravo zbog toga, predstavnici javnog i nezavisnog kulturnog sektora moraju udružiti i djelovati zajednički i kroz traženje kreiranja fondova za kulturu na državnom i na entitetskim nivoima.\nNa pitanje da predlože najmanje tri rješenja u oblasti kulture ispitanici su imali različite odgovore. Svi su naglasili potrebu međusektorskog uvezivanja obrazovnih i kulturnih politika kroz obrazovanje novih naraštaja za kritičko praćenje kulturnog sadržaja. Jedna od predloženih mjera je iniciranje uvođenje zakonske mjere obaveznog posjeta institucija kulture učenika osnovnih i srednjih škola. Također, istaknuta je potreba reforme kulture i javnih kulturnih institucija, depolitizacija radnih mjesta, obrazovanje kulturnih djelatnika za pisanje projekata, ali i uspostava kriterija transparentnosti i odgovornosti u radu i kulturnih radnika i nadležnih ministarstava kulture i njihovih uposlenika. Istaknuta je i potreba iznalaženja zakonskih mjera za kombinovanje različitih pristupa finansiranju kulture kroz javni i privatni sektor ili čak kroz konkretne izmjene određenih poreskih politika.


Slovenija promovira interese BiH u Briselu - Klix.ba\nSlovenija promovira interese BiH u Briselu\n4.6.2008. u 15:41\nPredsjednik Narodne skupštine RS-a Igor Radojičić izjavio je danas da BiH očekuje i daljnju pomoć od Slovenije na putu evroatlantskih integracija, te pozitivno ocijenio saradnju koja postoji na ekonomskom planu.\n"Zahvalni smo Sloveniji što je u toku predsjedavanja EU stavila Balkan i BiH kao jedan od prioriteta, a između ostalog, zahvaljujući i naporima Slovenije očekujemo 16. juna potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju BiH s EU", rekao je Radojičić nakon razgovora s ambasadoricom Slovenije u BiH Natašom Vodušek.\nOna je istakla da Slovenija promoviše interese BiH u Briselu te da je spremna da joj pomogne pri crpljenju sredstava iz pretpristupnih fondova EU.\nIzrazivši zadovoljstvo privrednim odnosima BiH i Slovenije, Vodušek je kazala da je njena zemlja četvrti najveći strani investitor u BiH i da se trend saradnje nastavlja jednako s oba entiteta.\nAmbasadorica Vodušek i budući ambasador BiH u toj zemlji Zdravko Begović danas su u Banjoj Luci razgovarali i s predsjednikom Kluba delegata ostalih u Vijeću naroda RS-a Sašom Čudićem, koji je ocijenio kao dobru, posebno, ekonomsku saradnju dviju zemalja.\nNa sastanku je razgovarano i o naporima koje Slovenija kao zemlja koja predsjedava EU čini da bi došlo do potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između BiH i EU.


Ratnim vojnim invalidima u Federaciji 60 novih automobila – Fokus.ba\nRatnim vojnim invalidima u Federaciji 60 novih automobila\nU pitanju je nastavak ranije prakse pomoći invalidima rata u Federaciji BiH\nFederalno Ministarstvo za pitanje boraca i invalida odbrambeno – oslobodilačkog rata raspisalo je tender za nabavku automobila za potrebe ratnih vojnih invalida.\nU pitanju je kupovina 60 vozila za najtreže ratne vojne invalide 100 odsto prve grupe i za te namjene je Ministarstvo spremno da kešira čak 1,5 miliona KM bez PDV ili 1.755.000 KM s uračunatim porezom.\nPoziv ostaje otvoren do 12. maja 2019.\nU pitanju je nastavak ranije prakse pomoći invalidima rata u Federaciji BiH.\nTako je federalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno – oslobodilačkog rata Salko Bukvarević 19. septembra 2018. uručio ključeve automobila nabavljenih takođe za 60 stoodstotnih ratnih vojnih invalida.\nRadi se o automobilima prilagođenim potrebama invalida.\nTakođe, u aprilu 2010. isto ministarstvo za iste namjene nabavilo je 38 vozila. Tada se radilo o automobilima „ford focus wagon“ sa 1,6 litrenim benzinskim motorom (100 KS) i automatskim sekvencijalnim mjenjačem.


NATO ispostava CEAS naređuje: Srbija da uskladi odbranu sa NATO partnerima, a ne po Rogozinu! - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nBEOGRAD – Srbija mora da usvoji Strategiju spoljne politike s kojom će uskladiti svoja bezbednosna i odbrambena dokumenta, jer će se time ograničiti mogućnost laviranja u spoljnoj, bezbednosnoj i odbrambenoj politici zemlje, saopšto je danas Centar za evroatlantske studije (CEAS).\nCEAS ističe da poruke o budućim planovima politike odbrane i modernizacije srpskih oružanih snaga, koje su date tokom posete zamenika predsednika ruske vlade Dmitrija Rogozina nisu u skladu sa međunarodnim obavezama Srbije, proklamovanom politikom vojne neutralnosti, posvećenosti evrointegracijama, regionalnoj saradnji i ispunjavanju planova predviđenih Individuanim akcionim planom partnerstva sa NATO.\nNajava srpskih i ruskih zvaničnika da će ruska strana, na poziv Ministarstva odbrane, proceniti kapacitete i potrebe Srbije za modernizacijom naoružanja kao i inicijalne ponude opreme i zajedničkih projekata, u periodu kada je EU zbog ruske agresije Krima i umešanosti u sukobe u istočnoj Ukrajini, obnovila sankcije Rusiji, ne može biti u skladu sa navodnom posvećenošću vlade evropskim integracijama niti IPAP-om, navodi se u saopštenju.\n„Rogozinova ponuda o ‘Rusiji kao jakom vojnom savezniku koji bi odvratio svakog agresora’, na koju Vlada Srbije nije jasno odgovorila, u neskladu je i sa proklamovanom vojnom neutralnošću Srbije, ma kako ona bila površno definisana“, ističu u CEAS.\nTa organizacija je dodala i da Hrvatska ima prava i obaveze da modernizuje svoje oružane snage, čija funkcija nije samo odbrana te države već i njenih NATO saveznika.\nCEAS smatra da je poslednji trenutak da zvaničnici Srbije usklade svoju retoriku i politiku koju sprovode sa predizbornim obećanjima i obavezama koje su u međuvremenu preuzeli.


Jović na vrhu Jahorine, Kotorčević na vrhu Srbije! | Sportski auto i karting savez Srbije\nPoslednji reli u okviru Nacionalnog i Otvorenog šampionata Srbije u „kraljevskoj“ automobilskoj disciplini, vožen je u okolini Sarajeva, pod imenom 12. Jahorina reli. Na obroncima olimpijskih planina Jahorine i Trebevića, svega 13 posada tražilo je svoju šansu za što bolji plasman na ovom takmičenju, ali i u zbirnim rezultatima na kraju sezone. Interesantno je reći da je od tih 13 posada čak 10 bilo iz Srbije, mada je i taj broj bio nedovoljan za punu podelu bodova što se tiče domaćeg Šampionata. Ovo takmičenje jeste kompaktno i lepo osmišljeno, mada vrlo često organizaciono „trapavo“ izvedeno (najblaže rečeno!), pa se postavlja suštinsko pitanje da li u narednim sezonama treba ići ponovo u Sarajevo, ili se okrenuti možda saradnji sa znatno jačim reli silama u regionu, kao što su Hrvatska, Bugarska i njima slični?


Bolnici u Beranama na poklon mobilni ultrazvuk i monitor | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA Bolnici u Beranama na poklon mobilni ultrazvuk i monitor\nBolnici u Beranama na poklon mobilni ultrazvuk i monitor\nSjedinjene Države nastavljaju da podržavaju Crnu Goru tokom pandemije koronavirusa. Ambasadorka Džudi Rajzing Rajnke posjetila je bolnicu u Beranama, kako bi donirala medicinsku opremu -mobilni ultrazvuk i monitor, obezbijeđenu kroz Program humanitarne pomoći Evropske komande Sjedinjenih Država (EUCOM).\n“Zahvaljujući EUCOM, bolnice u Beranama, Kotoru i Cetinju dobijaju novu opremu koja će im pomoći u liječenju oboljelih od COVID-19. Ranije je isti program omogućio doniranje opreme Kliničkom centru u Podgorici”, saopšteno je iz ambasade.\nOd 2010. godine, putem EUCOM Programa humanitarne pomoći, Sjedinjene Države uložile su više od 1,2 miliona američkih dolara u zdravstvene projekte širom Crne Gore, uz planirana dodatna ulaganja\nU Beranama preminula dva pacijenta, sedam na respiratoru\nBerane: Preminula jedna osoba, šest pacijenta ima tešku kliničku sliku\nPojačana kontrola u Beranama, vrijeme da se svi uozbilje


Potpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić izjavio je juče da Srbija neće pristati na nezavisnost Kosova i Metohije i da njime neće trgovati, ali je kao štetne odbacio ideje o izlasku Srbije iz Evropskih integracija. „Nećemo prihvatiti ucene. Pitanje budućnosti Kosova i Metohije i evropske integracije dva su odvojena procesa i status treba da se rešava u Savetu bezbednosti UN“, rekao je Đelić u povratničkom selu Osojane, kod Istoka.\n0Piše: Beta 25. decembra 2007. 00.00\nPotpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić izjavio je juče da Srbija neće pristati na nezavisnost Kosova i Metohije i da njime neće trgovati, ali je kao štetne odbacio ideje o izlasku Srbije iz Evropskih integracija. „Nećemo prihvatiti ucene. Pitanje budućnosti Kosova i Metohije i evropske integracije dva su odvojena procesa i status treba da se rešava u Savetu bezbednosti UN“, rekao je Đelić u povratničkom selu Osojane, kod Istoka. On je, međutim, dodao da je štetna ideja pojedinaca da Srbija sebe isključi iz Evropskih integracija. Prema njegovim rečima, takva ideja ne predstavlja put koji bi Srbiju ojačao, a samo jaka Srbija sa snažnom ekonomijom sposobna je da brani Kosovo i Metohiju. „Evropska unija nije zemlja i ona i da hoće ne može da prizna nezavisno Kosovo i Metohiju, jer nema pravni subjektivitet. Odluka o tome pripada SB pa ne treba vezivati te dve stvari“, kazao je Đelić. On je ocenio da to „nije u interesu Srbije, a ponajmanje Srba koji žive na Kosovu i Metohiji“. Potpredsednik Vlade Srbije uručio je meštanima Osojana transportno vozilo, donaciju Vitro grupe vrednu 14.000 evra, omladinskom centru pet laptop računara, a deci novogodišnje paketiće.\nPriština – Odlazeći premijer Kosova Agim Čeku najavio je juče mogućnost da nakon isteka mandata formira novu stranku. Čeku je posle sastanka s predstavnicima udruženja proizišlih iz bivše Oslobodilačke vojske Kosova izjavio da do formiranja nove vlade neće biti angažovan u nekoj političkoj partiji, ali da će posle toga najverovatnije razmisliti o formiranju svoje stranke. „I posle isteka mandata ostaću na Kosovu i tada ću razmisliti o eventualnom formiranju nove stranke“, rekao je Čeku. Čeku je rekao da s njim dosad nisu kontaktirali predstavnici Reformističke partije ORA na temu preuzimanja stranke nakon što je dosadašnji lider ORE, Veton Suroi podneo ostavku.


Borac Mozzart Sport gostuje u Valjevu | Košarkaški klub Borac - Čačak\nčetvrtak, 24 januar 2013 21:00\nNaš tim gostuje u subotu u Valjevu ekipi Metalca, utakmica je na programu od 19:30h u valjevačkoj Hali sportova. Jedan od kreatora osme prvenstvene pobede Borac Mozzart Sporta, protiv ekipe Vršca, svakako je i Miljan Radisavljević. Bek našeg tima je u ključnim momentima utakmice zabeležio dve značajne asistencije i jednu trojku koja je ulila samopouzdanje saigračima i donela konačan ubedljiv trijumf (81:61).\n„Tokom prvog poluvremena smo se mučili ali smo u nastavku utakmice pojačali odbranu, iz kontri podigli razliku na petnaest poena, a potom dobrom realizacijom trojki stigli do ubedljivih 30 poena prednosti“, kaže Radisavljević. „Ceo tim je dao značajan doprinos pobedi a pohvale koje su stigle na moj račun daju mi dodatan vetar u leđa. Do kraja sezone očekujem još bolje partije“.\nPosle ubedljive pobede nad timom iz Vršca Borac Mozzart Sport ima identičan odnos pobeda i poraza (8) i zauzima sedmo mesto.\n„U ekipi vlada odlično raspoloženje, marljivo radimo i spremamo se za gostovanje u Valjevu. Mi smo dobili Metalac u prvom međusobnom meču, naši domaćini su delimično izmenili sastav i nadamo se najboljem. Borac Mozzart Sportu je potrebna jedna pobeda na gostovanjima, uz sve trijumfe u hali kraj Morave, za plasman u Superligu“.\nVeliki doprinos poslednjem trijumfu dao je i Milivoje Božović sa 18 poena i šest skokova.\n„Borac MS uvek angažuje pre svega kvalitetne ljude pa tek onda igrače. Božović se odlično uklopio u tim i veliko je pojačanje za ekipu“, zaklučio je Radisavljević.\nDirektor našeg kluba Marko Ivanović napominje da naredne tri utakmice određuju plasman Borac Mozzart Sporta.\n„Prvo putujemo u Valjevo a već naredne srede igramo protiv Konstantina na našem parketu, potom gostujemo OKK Beogradu. Idemo na pobedu protiv Metalca bez obzira što imaju dva trijumfa više. Čak tri ekipe iz našeg regiona bore se za ulazak u završnicu takmičenja što je dobro za Zapadnu Srbiju. Borac Mozzart Sport će sigurno napraviti jedan brejk na strani“, konstatuje Ivanović


PROPISI.com | INOVACIJE\nIzveštaj Evropske komisije o oceni inovacija\nZnačajan napredak Srbije u oblasti inovacija\nVlada Republike Srbije saopštila je danas da je u poslednjem izveštaju Evropske komisije o oceni inovacija (European Innovation Scoreboard) objavljeno da je naša zemlja ostvarila značajan rast od skoro 30 odsto u poslednje tri godine u oblasti inovacija.\nPrema ovom izveštaju, u kojem se ocenjuju različite komponente inovacija na osnovu zvaničnih podataka, kao što su oblasti ljudskog kapitala, digitalizacija, inovativne privrede i drugi, rast Srbije je duplo brži od rasta država članica EU.\nOcena izveštaja Evropske komisije jeste da je Srbija u svim oblastima zabeležila zapažen rast, pogotovo u prethodne tri godine.\nSrbija je sada na nivou 66,2 odsto proseka EU (2018. godine bila je na 58 odsto), dok je u određenim oblastima daleko ispred proseka EU. U oblasti kreiranja inovacija u malim i srednjim preduzećima Srbija je 65,8 odsto iznad proseka EU, a u oblasti zapošljavanja u inovativnim kompanijama 46 odsto iznad proseka EU u oblasti.\nPrema izveštaju Evropske komisije, Srbija je regionalni lider na ovoj listi, i ubedljivo je ispred i pojedinih država članica EU (ispred Rumunije, Bugarske, Letonije, kao i Poljske i Slovačke).\nOvaj uspeh rezultat je povećanih ulaganja države u inovacije, nauku i obrazovanje, kao i privatnog sektora koji je prepoznao budućnost privrede u oblasti inovacija.\nBroj zaposlenih u IT industriji je dupliran za manje od četiri godine na više od 40 hiljada u 2021. godini. U Srbiji sve veći broj kompanija razvija svoje inovativne proizvode, što i dokazuju prodaje domaćih IT kompanija za iznose od više stotina miliona evra.\nPreporuka izveštaja je da će dodatna ulaganja, pogotovo kroz finansijsku podršku razvoja startapova, ulaganja u fondove rizičkog kapitala i razvoja obrazovanja koje će omogućiti veći broj talentovanih kadrova, omogućiti dalji rast Srbije na ovoj listi.\nIzveštaj Evropske komisije o oceni inovacija daje komparativnu analizu u oblasti inovacija za zemlje članice EU i druge evropske zemlje.


NEMAČKA MISLI OZBILJNO SA SRBIJOM – Međunarodni Institut za Bezbednost\nNEMAČKA MISLI OZBILJNO SA SRBIJOM\n14 септембра, 2021 Vesti\n„Sirota, stara Nemačka, prevelika za Evropu, previše mala za svet“ (Poor old Germany, Too big for Europe, too small for the world) – ovaj evergrin Henrija Kisindžera nije izlizan ni u danima kada sa scene silazi Angela Merkel, bez sumnje jedan od najuticajnijih evropskih i svetskih lidera u 21. veku. O njenom političkom nasleđu u svetu se mnogo govori, kako i zaslužuje prva dama koja se uspela na funkciju nemačkog kancelara, ali i osoba koja na toj dužnosti deli prvo mesto po dugovečnosti u periodu nakon Drugog svetskog rata, zajedno sa svojim političkim ocem, Helmutom Kolom. Svet će dugo ispitivati tačnost Kisindžerove opaske o Nemačkoj, a u kontekstu ere Angele Merkel, ali što se tiče Balkana, a posebno Srbije, Nemačka je u tom periodu bez sumnje ostala i velika i po mnogo čemu odlučujuća za glavne političke i ekonomske procese.\nU jednu od oproštajnih poseta, pre nego što se povuče nakon predstojećih parlamentarnih izbora, Angela Merkel posetila je i Beograd i to je zaista specijalna privilegija za Srbiju. Njen gest da dođe samo u Beograd i razgovara sa srpskim predsednikom Vučićem, a da sa svim ostalim Balkancima razgovara grupno, u Tirani, jaka je poruka i njenom nasledniku u kojoj razmeri treba da poklanja pažnju balkanskim pitanjima. Srbija zaista jeste bila centralno mesto u balkanskoj agendi Angele Merkel, kojeg je inača držala prilično visoko u svojim spoljnopolitičkim prioritetima.\nU Beogradu su vrlo kasno i na veoma težak način shvatili da su Srbija i Balkan visoko na lestvici interesovanja Angele Merkel. Boris Tadić je od nje dobio čuveno gledanje na sat i oslovljavanje sa „mladi čoveče“ na pres-konferenciji 2011, kao odgovor na njegovu samouverenost da je za napredovanje Srbije ka EU dovoljno što je uhapsio Mladića i Karadžića i da nemačka kancelarka mora zbog toga da gleda kroz prste Srbiji oko Kosova, gde je srpski predsednik obećavao jedno, a na terenu sprovodio sasvim drugo, uključujući i podizanje barikada i sukobljavanje sa Kforom. Srbija i njen tadašnji predsednik proćerdali su skoro polovinu mandata najuticajnije evropske političarke pokušavajući da je izigraju.\nA ona je imala ozbiljne ambicije sa Srbijom i to je vrlo brzo počelo da se obistinjuje. Razume se, sa novim partnerom u Beogradu, Aleksandrom Vučićem, koji je od prvog dana dobro shvatio pravila igre sa Nemačkom i njenom kancelarkom. Merkel je sasvim ispravno tretirala Srbiju kao ključnu državu na Balkanu, u smislu da od njene stabilnosti ili nestabilnosti zavisi i stabilnost celog regiona. Njena politika nije bila „lomljenje“ Srbije i njenih interesa, kako su to pogrešno tumačili Vučićevi prethodnici. Merkel je Srbiju „ubacila“ u nekoliko procesa, dužeg trajanja, i na taj način osigurala njeno partnerstvo, samim tim i uticaj na najveći deo Balkana. Prvi i najvažniji bio je proces oko Kosova. On je dizajniran u Berlinu, predat Evropskoj uniji na vođenje, ali uz stalni nadzor i punu kontrolu od strane njegovog kreatora. Berlin je odavno postavio očekivane ishode ovog procesa i s vremena na vreme nemački političari podsećaju na to da Srbija ne može da očekuje ulazak u EU pre nego što reši odnose oko Kosova. Berlin je i glavni pokrovitelj misije Miroslava Lajčaka, specijalnog evropskog izaslanika za kosovski proces. A posebno će ostati u sećanju brutalno torpedovanje pokušaja administracije Donalda Trampa da preuzme od EU kosovski proces, tako što su sastanak u Beloj kući i potpisivanje sporazuma, planirani za jun prošle godine osujećeni iznenadnim objavljivanjem optužnice protiv Hašima Tačija, tadašnjeg predsednika Kosova.\nDrugi proces u koji je Nemačka „uvukla“ Srbiju je čedo Angele Merkel – Berlinski proces čija je osnovna ideja formiranje otvorene ekonomske zone na Balkanu, kao supstitucije za usporen prijem balkanskih država u Evropsku uniju. Iako su i Nemačka i njena kancelarka, ali pod njihovim uticajem i EU mnogo investirali u ovaj projekat, male su šanse da će on donositi neki efekat posle odlaska Angele Merkel. On ni do sada nije uspeo da međusobno integriše balkanske aspirante na članstvo u EU, njegovi dometi, osim retoričkih, nisu bili veliki. Možda će kao jedino dobro nasleđe iza Berlinskog procesa ostati to što je pobudio stvaranje „Otvorenog Balkana“, autentične balkanske inicijative, svakako veoma slične Berlinskom procesu, ali kvalitativno drugačije i potentnije.\nI treći proces u koji je Nemačka pod Angelom Merkel uspela da „uvuče“ Srbiju je njeno snažno uključivanje u lance snabdevanja nemačkih industrijskih giganata. Ova veza je strateška, dugoročna i na njoj se baziraju i interesi Nemačke u Srbiji i na Balkanu, a naročito interesi Srbije da podigne svoju ekonomiju i uđe u „viši razred“ ekonomskog partnerstva sa najrazvijenijom Evropom. Investicije nemačkih džinova, poput „Simensa“, „Boša“, „Kontinentala“ potvrda su da Berlin misli ozbiljno sa Srbijom, ma koliko se sa njom ne slaže oko nekih ključnih političkih pitanja, pre svega oko Kosova. Ali uveren je da to važno pitanje za stabilnost Balkana veoma teško može biti rešeno bez uključivanja srpske ekonomije u nemačke lance snabdevanja.\nVlasti u Beogradu, od dolaska Aleksandra Vučića, dobro su razumele ove namere Angele Merkel. Vučić ih je svatio kao poziv na saradnju bez ostatka, bez obzira na to što ima i dobre i loše strane. Ali veoma jasno je zaključio da je alternativa potpuno porazna za Srbiju. Nijedan svoj strateški interes Srbija ne bi mogla da ostvari kroz konfrontaciju sa Nemačkom, a to je pokušavala do 2012. godine. Ni potpuna saradnja sa Berlinom, kakva je od 2012, neće biti garancija da će Srbija ostvariti baš sve svoje državne ciljeve, ali to će samo značiti da ti ciljevi nisu ni bili realni. Na primer, članstvo Srbije u EU u narednih nekoliko godina, ili vraćanje Kosova u državni i pravni poredak Srbije ili, možda, ulazak u EU bez rešenog kosovskog pitanja (po receptu Kipra). Kao mala država i pre svega mala ekonomija, Srbija može da se nada prosperitetu u budućnosti isključivo kao partner Nemačke. Ona će i posle Angele Merkel biti jednako prevelika za Evropu, kao i u Kisindžerovo doba i to je činjenica kojoj Srbija nema nikakav interes da se opire.\nPrevious Previous post: ZAPAD NEMA TELEFONSKI BROJ\nNext Next post: ŽELITE LI RUSKE IZBORNE USLOVE U SRBIJI?


Miljković: Posle završenih studija vratite se u svoju Belu Palanku - juGmedia\nOPŠTINA BELA PALANKA NAGRAĐUJE NAJBOLJE UČENIKE I STUDENTE\nPovodom Dana opštine Bela Palanka, predsednik ove opštine i predsednik Skupštine Goran Miljković i Aleksandar Pejčić uručuli su danas tradicionalne nagrade najboljim učenicima i studentima kao i onima sa nagradama na republičkim takmičenjima i njihovim mentorima.\nNa osnovu utvrđenih kriterijuma odobreno je 66 stipendija. Nagrađen je 21 učenik iz osnovnih škola sa Vukovom diplomom, 6 učenika četvrtog razreda srednje škole sa prosečnom ocenom 5 i 27 studenta sa prosečnom ocenom iznad 8.5, a ovom broju treba dodati i učenike sa osvojenim jednim od tri prva mesta na republičkim takmičenjima i nastavnicima koji su ih dodatno spremali.\nNagrade obuhvataju novčanu nagradu i knjigu\n“Opština Bela Palanka puno ulaže u sve oblasti koje su od značaja za decu i mlade, jer na taj način želimo da omogućimo sve uslove koje pružaju i veći gradovi. Nastavićemo da i dalje ulažemo u obrazovanje a najbolji vid pomoći su stipendije za učenike i studente jer time želimo da damo podršku svima vama da imate budućnost kakvu želite‘’, rekao je Miljković koji je u uvodnom obraćanju istakao da se lokalna samopuprava trudi da motiviše mlade da se po završetku školovanja vrate u Belu Palanku.\nUčenici su istakli da im je drago što je njihov trud i rad tokom osam godina školovanja prepoznat i nagrađen. Ovakve nagrade su veoma važne jer motivišu učenike za dalji rad, rekli su ostali dobitnici nagrada.\nBesplatno učlanjenje u biblioteku do 17 sati\nPovodom Međunarodnog dana pismenosti, Narodna biblioteka „Radoje Domanović“, danas do 17 časova besplatno upisuje sve zainteresovane građane Leskovca,…


Sevilja preko Alavesa do vrha tabele, Granada savladala "crvenu" Seltu - BIGportal.ba\nSeptembar 16, 2019 Septembar 16, 2019 03\nFudbaleri Sevilje pobedili su Alaves na gostujućem terenu sa 1:0, u utakmici četvrtog kola španskog prvenstva i preuzeli prvo mesto na tabeli.\nIako je ova pobeda došla minimalnim rezultatom, iz Andaluzije su je “oberučke” prihvatili, pošto im taj gol donosi 3 boda i prvo mesto na tabeli Primere.\nJedini gol na susretu postigao je Žoan Žordan u 37. minutu, kada je sjajno izveo slobodan udarac i poslao loptu u rašlje, gde golman Alavesa Fernando Pačeko nije mogao da je dohvati.\nSevilja ima tri pobede i remi i prva je na tabeli sa 10 bodova. Drugi je Atletiko Madrid sa devet bodova, po osam imaju Real Madrid i Atletik Bilbao, dok peto mesto zauzima aktuelni šampion Barselona sa sedam bodova.\nAlaves je tri poslednje utakmice bez pobede i zauzima 11. mesto sa pet bodova.\nFudbaleri Granade pobedili su Seltu sa 2:0, koja je već u prvom poluvremenu ostala bez dvojice fudbalera koji su isključeni zbog crvenih kartona.\nNajpre je Horhe Sanes isključen u 11. minutu, a potom u 29. Fransisko Belgran, što je Granada iskoristila i prvo golom Ermana Sančesa u nadoknadi poluvremena, a potom i Janhela Erere u 54. minutu pobedila u Vigu.\nSelta ima četiri boda i zauzima 15. mesto, dok je Granada šesta u španskom prvenstvu sa tri više.\nValjadolid i Osasuna su odirali nerešeno (1:1), povela je domaća ekipa preko Pabla Ervijasa u 65. minutu, a izjednačio je Robert Ibanjes u 81.\n(Ramis 58 — Ferejra 76, Granero 78)\nSančes 45+6, Vadiljo 66\nValjadolid – Sevilja 1:1 (0:0)\nErvijas 65 – Ibanjes 81\n21.00 Betis Hetafe\n(Benzema 31, 37; Kasemiro 40 — Majoral 49, Melero 75)\n(Odengard 58, Naćo 61)\nBarselona – Valensija 5:1 (2:1)\n(Fati 2, de Jong 7, Pike 51, Suares 61, 81 – Gameiro 27, Gomes 90+2)


Povodom najnovijeg videa iz propagandne kuhinje Srpske napredne stranke u kome glumac Svetislav Goncić ismeva muke građana i građanki Beograda sa neusklađenim radovima i gužvama, upoređujući ih sa radovima u Beču ili Parizu, stiže nam video odgovor iz Berlina. Autorka videa skreće pažnju na sve ono što dvojac Srpske napredne stranke želi da sakrije. U gradovima poput Berlina, Beča ili Pariza, radovi se izvode tako da ne dovedu do saobraćajnog kolapsa, obezbeđeni su prolazi i dostupna su sva mesta koja čine život u jednom gradu, od prodavnice, do apoteke. Hitnim službama, dostavnim vozilima, starijim licima i građanima sa posebnim potrebama omogućeno je kretanje.\nPovodom najnovijeg snimka u kome partijski drug Gorana Vesića, Bule Goncić ismeva muke građana i građanki Beograda sa preskupim neplanskim radovima, višemesečnim kozmetičkim prepravkama ulica i stalnim gužvama, stiže nam video iz Berlina od Moli Blum.#Gorane pic.twitter.com/4F6k3yN2UZ\n— Ne davimo Beograd (@nedavimobgd) July 17, 2019\nRadovi koji se izvode su često preskupi i dodatno zadužuju grad, ne rešavaju funkcionalne saobraćajne probleme, dodatno usporavaju javni saobraćaj, predugo traju i sprovode se mimo volje građana. Dobar primer za ovo je istovremena rekonstrukcija četiri centralne gradske ulice Kraljice Marije, 27. marta, Džordža Vašingtona i Cara Dušana u koje će biti uloženo skoro 20 miliona evra. Sem kometičkih promena, ostaće svi problemi ili će čak biti i produbljeni. Naime, profil saobraćajnica neće biti unapređen, javni prevoz će biti dodatno usporen, pošto će se automobilski saobraćaj i parkinzi ukrštati sa tramvajskim koridorom, trotoari neće biti prošireni, a nisu planirane ni biciklističke staze. Stvoriće se nove gužve, usporiće se tramvaji i javni prevoz. Za stanare ovo znači i više buke i zagađenja od izduvnih gasova, a za grad zaduživanje za kozmetičke prepravke.\n10 razloga za smenu Siniše Malog\nNDM BGD u subotu na protestu 1 od 5 miliona: Siniša Mali ne sme ponovo izbeći odgovornost\nJesenja akcija sadnje voća\nSiniša Mali ne sme ostati ministar – Protest ispred ministarstva finansija\n#NDMBGD se pridružuje pozivu #1od5miliona @STOPkrvavim i poziva građane/ke da se u subotu okupimo na platou kod Fil… twitter.com/i/web/status/1…\nKako se zvala kompanija Air Serbia, dok je Mali bio predsednik Nadzornog odbora (2013 - 2018)? Plagi JAT\nInicijativa Ne davimo Beograd smatra da je nedopustivo da Siniša Mali obavlja javne funkcije i da mora odgovarati p… twitter.com/i/web/status/1…\nŠtrajk - zabranjena reč zlatnog doba Srbije! Početkom oktobra radnici u sve tri smene obustavili su rad na sat vre… twitter.com/i/web/status/1…\nAktivistima i aktivistkinjama @zakrovnadglavom je pretila osoba koju kad izguglate jedna od prvih vesti je da je "ž… twitter.com/i/web/status/1…


Korak do početka izgradnje auto-puta Beograd – Sarajevo\n09/07/2019 | 18:53 ⇒ 20:26 | Izvor: RTRS\nDa neprisustvovanje predstavnika samoproglašenog Kosova nije umanjilo značaj Samita na Јahorini, najbolji je primjer Memorandum o razumijevanju između Autoputeva Srpske i Turske kompanije Tajšapi. Dokument je potpisan odmah po završetku Samita. Podrazumijeva izgradnju dionice auto-puta od Srbije do Sarajeva, u dijelu kroz Republiku Srpsku.\nPo istom modelu kao i Srbija – Republika Srpska je stavljanjem potpisa na Memorandum o razumijevanju, zajedno sa Turskom, napravila prvi korak koji otvara vrata za procedure do konačnog dogovora. Riječ je o dvije trase auto-puta Beograd - Sarajevo, odnosno dionicama koje prolaze kroz Republiku Srpsku.\n- Sjeverni dio od Rače preko Bijeljine do granice sa Brčko distriktom je 37 kilometara, a južni krak od Istočnog Sarajeva do Drine i granice sa Srbijom je negdje oko 100 km. Ima još varijanti, ali je oko 100 kilometara - rekao je direktor preduzeća Autoputevi Republike Srpske Dušan Topić.\nZa projektovanje i izgradnju auto-puta koji će biti finansiran turskim kreditom, kompanija Tajšapi je na sličan način potpisala ugovor u Srbiji. Dok traju pregovori sa turcima,Srpska i Srbija uveliko rade projektnu dokumentaciju za auto-put od Kuzmina do Rače i za most preko Save. Za zvanični Beograd ovo je najbolji primjer da je infrastruktura mnogo više od betona i asfalta, te da će se na taj način dodatno zbližiti Srbija i Republika Srpska.\n- Zahvaljujući Turskoj i partnerstvu BiH sa Turskom mi do kraja jula počinjemo izgradnju auto-puta ka BiH - istakla je premijerka Srbije Ana Brnabić.\nDa je auto-put Beograd – Sarajevo od posebne važnosti i da predstavlja strateški rast cijelog Balkana, potvrdio je i turski predsjednik tokom obraćanja učesnicima Samita na Јahorini. Cilj je da se "projektom mira" kako su nazvali ovaj auto-put povežu Beograd i Sarajevo.\n- U vezi projekta auto-puta potpisali smo potrebne memorandume i sa BiH i sa Srbijom i planiramo da u najskorije vrijeme započnemo izgradnju ovog auto-puta, jer da bi povečćali našu konkurentnost u svijetu globalizacije, kao balkanske zemlje treba da razvijemo našu ekonomsku saradnju - dodao je predsjednik Turske Redžep Tajip Erfogan.\nDa će se zemlje Јugoistočne Evrope, bez ekonomske saradnje i napretka, teško priključiti porodice Evropske unije zaključeno je i na Јahorinskom samitu. Domaćin Samita Milorad Dodik, o finansiranju infrstrukturnih projekata već je razgovarao sa predsjednikom Upravnog odbora i generalnim direktorom turske Zirat banke u BiH. Zainteresovani su da učestvuju u projektima koji će doprinijeti rastu ekonomije, bankarskog, energetskog, prerađivačkog sektora i poljoprivrede.


Izvor: BK TV/Politika arhiva vesti 06.06.2018 - Naslovi.net\nAmerikanci zabrinuti zbog uznemirujućeg broja napada na Srbe! "To ide samo na štetu Kosova!"\nAmerički ambasador u Prištini Greg Delavi izrazio je zabrinutost zbog uznemirujućeg broja incidenata prema pojedincima iz srpske zajednice na Kosovu, dodajući da su oni u potpunosti neprihvatljivi. On je za Radio Slobodna Evropa izjavio da je o tome… »\nAmbasada SAD-a sve demantuje: Nismo podneli nikakav predlog za Kosovo!\nSAD podržavaju dijalog Beograda i Prištine i sa liderima Srbije, Kosova, kao i sa zvaničnicima EU razmatraju različite ideje, ali nisu podnele nikakav predlog za pravno obavezujući sporazum o normalizaciji odnosa. To je danas rečeno u ambasadi SAD u… »\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za KiM Marko Ðurić kaže za Tanjug da je odbijanje dijaloga od strane Prištine opasno i neodgovorno baš kao i negiranje preuzetih obaveza i obmanjivanje javnosti o njihovoj sadržini. "Glavni pregovarač Prištine… »


Ako je SDS dogovorio vlast znači da je pristao na put u NATO\nPredsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da, ukoliko je SDS napravio novu većinu i misli da može da formira Savjet ministara, to tumači na način da su se oni odmah dogovorili sa SDA o slanju godišnjeg nacionalnog programa i aktiviranju Akcionog plana za članstvo u NATO-u (MAP).\n"Ovo neću reći kao predsjednik Republike, ali reći ću kao potpredsjednik SNSD-a - super. Ako ljudi iz SDA kažu da je to uslov uslova i da će se samo pod tim uslovom formirati vlast, dakle SDS je prihvatio da je to uslov uslova i da na taj način bude formirana vlast. Super. Čekamo ih", istakla je Cvijanovićeva.\nOna je upitala zašto su kao uslovi za formiranje vlasti na nivou BiH postavljeni MAP ili usvajanje godišnjeg nacionalnog programa, a ne da se BiH kreće ka Evropskoj uniji.\nPrema njenim riječima, aktiviranje MAP-a ne znači automatski članstvo, ali jeste put do članstva u NATO-u, koji traje u zavisnosti od spremnosti države kandidata i tog vojnog saveza.\n"Nema mnogo zaštitnih mehanizama u tom slučaju, a pogotovo kada se uzme u obzir ono što se dešavalo u regiji. Jedan od zaštitnih mehanizama je referendum, bio je održan, pa to izignorišete i prebacite u parlament. Negdje je obećavan referendum, a nije bio", rekla je Cvijanovićeva za "Dnevni avaz".\nOna je ocijenila da pitanje MAP-a, kao ni bilo koje drugo ne bi smjelo biti sredstvo kojim će bilo ko biti uslovljavan prilikom formiranja vlasti.\n"Odgovor zašto je to tako je kod SDA. Logičnije je da bude formirana vlast i sastavljena lista pitanja o kojima imamo i o kojima nemamo dogovor. Naravno, lakše se kretati u oblastima u kojima postoji dogovor, a ove druge treba polako kroz partnerstvo rješavati dok ne dođemo do cilja", kaže Cvijanovićeva.\n"Da se to dogodilo ne bismo imali problem sa budžetom institucija BiH, ratifikovali bismo sporazume i krenuli u razne projekte. Posljedice namjernog izbjegavanja da bude formirana vlast su i nefunkcionisanje parlamenta i nedostatak komunikacije sa entitetima. Dobra adresa da to objasne su ljudi iz SDA", naglasila je Cvijanovićeva.\nŽeljka Cvijanović SDS put u NATO\nCvijanović za ATV: Proces formiranja vlasti narušava imidž BiH\nCvijanović: BiH u vegetativnom stanju zbog neformiranja vlasti


Janone propušta test na Sepangu - Moto Berza\nSaslušanje Andree Janonea po pitanju žalbe koju je uložio na suspenziju koju mu je FIM izrekao zbog pozitivnog nalaza na doping testu, zakazano je za 4. februar.\nTo znači da će Italijan propustiti prvi test u 2020.\nVozaču Aprilije su na testiranju nađeni tragovi anaboličkih steroida, za koje njegov advokatski tim i on tvrde da su uneti kroz kontaminiranu hranu.\nMeđutim, eksperi smatraju da je verovatnoća za takav scenario mala.\nPrema nedavnim navodima medija sa Apenina, i „B“ uzorak je bio pozitivan na nedozvoljenu supstancu, a Janone i dalje tvrdi da je nevin.\nSaslušanje će biti održano pred Međunarodnim disciplinskim sudom svetske moto federacije, u Švajcarskoj, a Janone do 31. januara treba da dostavi listu svedoka koji će svedočiti u njegovu korist.\nPrvi predsezonski test počinje 2. februara na Sepangu, a mada Aprilia još uvek nije potvrdila prisustvo, Janone će svakako biti odsutan.\nNakon što sav dokazni materijal bude iznet, sud će imati 45 dana da donese konačnu presudu, a u zavisnosti od nje, Janone može da dobije zabranu takmičenja do čak 4 godine.\nNajverovatnija zamena na testu će biti probni vozač italijanskog proizvođača, Bredli Smit, mada su pojedine glasine pominjale i Aprilijinog brend ambasadora i poznato ime MotoGP i WSBK šampionata, Maksa Bjađija kao mogući izbor.


Najnovije moćno rusko „oružje“ nisu ni rakete ni nafta - Sputnjik Srbija\n04:55 28 Oktobar 2020\n15:27 01.06.2017 (osveženo 15:28 01.06.2017) Preuzmite kraći link\nPiše Miloš Ćurčin, Jovana Vukotić\nMiloš Ćurčin, Jovana Vukotić. Sputnik Srbija\nNema reči ni o kakvoj slučajnosti, štaviše, u Rusiji od juna startuje program podrške izvoznicima nesirovinskih proizvoda i usluga pod nazivom „Made in Russia“. Naime, vlasti nameravaju aktivno da razvijaju neenergetski sektor, koji je za svega tri meseca ove godine porastao za 19 odsto u poređenju sa istim periodom prošle godine.\nPutin: Povećati izvoz gotovih proizvoda\nPrema podacima Ruskog izvoznog centra, reč jeo proizvodnji poljoprivrednih mašina, avio-industriji, građevinarstvu, ali i IT sektoru, budući da upravo te grane čine najveći privredni rast ruskog nesirovinskog izvoza u 2016. godini.\nPrema planu, proizvodi pod sloganom „Made in Russia“ će biti namenjeni pre svega zemljama Zajednice nezavisnih država i Bliskog istoka, ali i Azije. Posebnu pažnju ruske vlasti posvetiće plasiranju tih proizvoda na tržišta Kine, Indije, Irana, a delimično i Nemačke, Velike Britanije i SAD.\nUpravo je o toj temi govorio i sam predsednik Rusije Vladimir Putin na predstavljanju programa ekonomskog razvoja zemlje do 2025. godine, rekavši da svi ti planovi moraju biti transparentni i realni, kao i da je prioritet da se popravi poslovna klima u zemlji i da se poveća izvoz nesirovinskih proizvoda.\n„Da bi se to postiglo, neophodno je odgovoriti na trenutne izazove i pratiti interese privrednika i države, poslovnih krugova i građanskog sektora. Neophodno je podići konkurentnost tržišta i ruske ekonomske situacije u celini, kroz povećanje nesirovinske proizvodnje ali i realizaciju krupnih investicionih projekata, iako se ne sme zanemariti i mali razvoj malog i srednjeg biznisa, koji je od velikog značaja za rusku ekonomiju“, istakao je.\nDa budućnost privrede leži u malom i srednjem biznisu i povećanju nesirovinske proizvodnje potvrđuju i mišljenja brojnih stručnjaka. Prema rečima Ilije Masuha, predsednika Fonda informacionih demokratija, ceo jedan blok foruma biće posvećen inovacijama i IT sferi, s obzirom na to da je ta sfera biznisa izuzetno slabo zakonski regulisana.\n„Ekonomski forum je jako bitan događaj kada je reč o visokotehnološkoj industriji. Ove godine aktuelne teme biće zaštita ličnih podataka građana, ali i obrada podataka velikih korporacija. U planu je i da se razgovara o tome kako će ta sfera biznisa biti regulisana, a u panelima će pored ruskih organizacija biti i predstavnici stranih kompanija“, dodao je Masuh.\nDa vlasti Rusije teže ka tome govori i nedavna izjava šefa Ministarstva telekomunikacija Rusije Nikolaja Nikiforova, koji je rekao da će Rusija nastojati da unapredi pravni segment ove industrije kako bi postala jedna od najpristupačnijih zemalja sveta za implementaciju najnaprednijih digitalnih tehnologija.\nI Nikita Isajev, direktor Instituta za aktuelnu ekonomiju, tvrdi da će ovaj forum biti idealna platforma da se velika pažnja posveti upravo ovoj sferi biznisa. Štaviše, on navodi da bi za veću efikasnost ove sfere poslovanja trebalo razviti dugoročnu strategiju, odnosno postaviti jasnu i solidnu državnu podršku. Istovremeno, dodaje, potrebna je i snažna politička volja da se omogući pristup malim i srednjim preduzećima da aktivno učestvuju u javnim nabavkama.\n„Forum u Sankt Peterburgu ima zadatak da predstavi Rusiju međunarodnim ekonomskim igračima, što je posebno važno u ovom trenutku, imajući u vidu da su sankcije Zapada i dalje na snazi. Forum je faktički glavna ekonomska platforma Rusije i sama činjenica da na njemu učestvuje Putin daje ovoj manifestaciji težinu“, dodaje Isajev.\nKada je reč o prelasku sa konvencionalnih izvora energije na alternativne, ekonomski analitičar Anton Šabanov smatra da je taj trend već uveliko uzeo maha. To su, kako objašnjava, upotreba solarne energije, snaga vetra i tome slično, a na tome je neophodno raditi jer je nafta resurs koji nije beskonačan.\n„Velike makroekonomije traže sve efikasnije i isplativije tehnologije. U tom smislu su dosadašnji izvori energije problematični — teško ih je transportovati, a i različitih su kapaciteta. Osim toga, svetsko tržište uvek strada od kolebanja cena standardnih energenata“, dodaje Šabanov.\nIako se Forum otvara sutra, centralni deo manifestacije predviđen je za petak, budući da će tog dana biti održano plenarno zasedanje na kojem će učestvovati ruski predsednik Vladimir Putin i njegov kolega iz Indije — Narendra Modi.\nKakva je sudbina ruskog sela\nKada je reč o Srbiji, naša zemlja na ovom forumu ima status počasnog gosta, a našu delegaciju predvodiće potpredsednik Vlade Ivica Dačić. Pored njega, u Sankt Peterburg će otputovati i privredna delegacije sa oko 10 predstavnika domaćih kompanija. I predsednik Republike Srpske Milorad Dodik je potvrdio učešće na Forumu i najavio mogućnost sastanka sa Putinom.\nPodsećamo, ovogodišnji Forum okupiće oko 12.000 učesnika iz 130 zemalja sveta.\nvisoke tehnologije, izvoz, nafta