Svi idu u Holivud – Filmske radosti\nFilmske radosti > Članci > Svi idu u Holivud\nDistrikt Los Anđelesa, Holivud, sasvim sigurno nije centar megalopolisa Zapadne obale SAD, ali sasvim izvesno je jedan od planetarnih centara. U Gradu anđela, Sveta šuma, ako se ovi anglosaksonski toponimi prevedu na engleski, naziva se još „Tinelseltown“, grad zvezdica i iluzija i njegov celokupan identitet vezan je filmsku istoriju i ne nužno sedmu umetnost, za vek postojanja, postala je globalno pozicionirana, više nego zemlje sa dužom istorijom i članstvom u Ujedinjenim nacijama. Našu lokalnu percepciju ne olakšava ni podatak da recentni i najveći blokbaster svih vremena „Avatar“ po zaradi nadmašuje godišnje ekonomske potencijale naše Srbijice, koja pretenduje da bude lider u regionu koji čini znamenit deo kontinenta u koji želimo da se integrišemo.\nPokušajmo tako da objasnimo ili bar da izlicitiramo faktografiju, mestašca na ivici pustinje, u kojem ni za Božoć ne pada sneg, koji nema čak ni lokalnu samoupravu van ceremonijalne i u kojem su jevrejski iseljenici iz Evrope prepoznali filmsku zemlju obećanu. Originalno u pustahiji, u kojoj je bilo mnogo kaktusa, bilo je i nekih bobica, po kojima je lingvističkim akrobacijama došlo do časnog imena Holivud, koji je od 1903. i zvanično deo Los Anđelesa. Prva snimanja na mestu koje je imalo preko 250 sunčanih dana, dakle malo potrebe za trošenjem stuje i paljenje velikih rasvetnih tela, desilo se 1903. Gradnja prvog filmskog studija počela je u avgustu 1909,a prvi holivudski film snimljen je 1911. godine. Film je, dovoljno zanimljivo, bio i ostao bez imena!!!\nPrava istorija Holivuda počinje sa prvim američkim autentičnim žanrom, vesternom, u kojem originalno nije bilo mesta za žene, nego tek za kravare, odnosno kauboje i rođene Amerikance koje je Kolumbo krstio kao Indijance. Sa jedne strane tu je bilo mesta za vizionara kao Dejvida Vork Grifita (David Wark Griffith), kojeg mnogi smatraju Aristotelom filmskog jezika ali i dekadente kao Sesil DeMil (Cecil B.DeMille), koji će ponuditi viziju da je film veći od života, što će kasnije Lenjin definisati „opijumom masa“, a armija onih koji su plaćali tada najjeftinije ulaznice, kao hram nove religije, kinematografije. Francuski reditelj Bertrant Tavernije (Bertrand Tavernier) otišao je dalje i holivudskim filmovima pripisao ono značenje koje su bajke braće Grim imale za XIX vek. Do 1911. se u Los Anđelesu snimalo manje filmova nego u Njujorku, a od 1915. preuzima primat koji više nikada neće ispustiti.\nMožda je ovo pravo mesto da se kaže da ako niste u Holivudu prvi susret sa njim će vas izvesno razočarati, jer filmska iluzija je pre bliža materiji snova, dok ćete u životu imati osećaj da se nalazite na snimanju konfuznog niskobudžetnog filma, gde one prave velike zveude ili nikada neće doći ili beže glavom bez obzira od gomile fanova i paparaca. Čak i čuveni sajt slova sa imenom naseobine koja dominiraju gradom, češće je u funkciji uspešnih samoubistava onih koji nisu ulovili sopstvenih petnaestak minuta slave, nego li idealna lokacija za turističke uspomene.\nIpak, od 1920, posle prvog velikog rata Holivud postaje dominantan centar američke i svetske filmske industrije i tada počinje njegovo „zlatno doba koje se uz sve krize i udarce, od velike ekonomske krize, Drugog svetskog rata, pojave televizije, novih medija, interneta, ove poslednje SEKE, jednostavno ne vidi kraj o čemu postoje realni parametri dokaza , koji lako demantuju ksenofobe, antiglobaliste i paranoike. A „Paramaunt“, „Vorner Bros“ ili „Dizni“ su postojani kao klisurine, pa makar u vlasničkoj stukturi ponekada dominaciju imaju Japanci ili Saudijci“. Oni pedantniji istoričari podelili bi periode na „nemu eru“, „zlanto doba“, „novi Holivud“ i „savremeno doba“. Jer, nije zlatno uvek sve ono što sija. Mnogi su skloni da tvrde da je Holivud novi Vavilon, gde su dominantni seksualni devijanti, narkomani ili toksikomani, politički lobisti ili starinskim rečnikom lopovi, kurve i pijandure, gde redosled nije u vrednosnom smislu.\nTradicionalni Holivud je bez svake sumnje neizbrisiv deo istorije XX veka, koji je uticao na umetnost na način da su i nobelovci kao Fokner ili Hemingvej postali scenaristi u fabrici snova, a da se jedan deo literane istorije naziva „filmski roman“, nisu zaobiđeni ni slikarstvo ni vizuelne umetnosti… Setite se nemačkih ekspresionista ili konstruktivista, odnosno individualnosti kao što su Dali ili Man Rej. Italijanski fašisti su u njemu prepoznali energiju za ispunjavanje sopstvenog ideološkog plana, a voleli su ga i uvažavali i diktatori kao Hitler ili Tito, pomenuti Lenjin, a Milošević tek nacionalnu televiziju što i danas puštamo. I čitavo to vreme Holivud je bio sinonim za film, a Čaplinovi brkovi inspiracija Adolfu, a Edvard Robinson Josipu Brozu. Apokrifna anegdota kaže da su Čeda i Lola (Tito i Ivan Ribar) razmišljali da osnove ilegalne borbe postave na način američke mafije.\nIako su najblistavije stranice istorije Holivuda pisali emigranti iz Evrope, on je za onu armiju nesrećnika koji su preko Okeana tražili Zemlju obećanu na ovom svetu, u isto vreme bio i inspiracija i uteha. Deo te armade bili su Srbi. Mladen Sekulović postao je Karl Malden, i predsednik Američke akademije za film, Piter Bogdanović je i pored bankrota i skandala upamćen kao jedan od stubova „novog Holivuda“, Zoran Perišić je Supermenu omogućio da leti, a Slavno Vorkapić je „opismenio“ neke od vodećih holivudskih reditelja, bar tako tvrdi Spilberg.\nHolivud je ponekad umeo da propiše stoga pravila igre, pa su sa ekrana proterani poljupci i seks (Hejsov kodeks), uvedena i klasična ideološka cenzura u vreme ratnih sukoba ili u doba senatora Mekartija koji je vodio krstaški rat protiv komunističkih pošasti. To je za neke autore predstavljao izazov, a drugi su krenuli put Evrope da bi kao oni najveći Nikolas Rej ili Orson Vels završili…u Beogradu.\nDanasu Holivud ranopravno funkcioniše kako u bioskopu tako i van njega. Napravio je neraskidivu vezu sa muzikom i modnom industrijom, pa su mnogi zbunjeni činjenicom da su na crvenom tepihu pre dodele „Oskara“ ravnopravni Džoni Dep i Vanesa Paradi, Dolče i Gabana ili Džej Lo i Pi Didi, pa oni pravi ljubitelji filma više nisu sigurni da li su novija dela zaista pravljena za bioskopsko uživanje ili tek kao reklama za nove modne trendove i muzičke hitove. Ali, ako se vratimo u prošlost, tako je oduvek bilo, jer su pod pritiskom duvanske industrije pućkali i dimili Bogart i njegove dame da bi kasnije skončali od raka. U savremenim holivudskim filmovima puše samo negativci, teriristi i među njima i Srbi.\nMožda je aktuelna skepsa prema Holivudu inicirana u danima i noćnima kada smo gledali nebo 1999, pa je on uz Koka kolu postao simbol svih naših muka i nepravdi ili je to zaista tako, teško je reći, jer kako je govorio Džord Bernard Šo, epitaf na grobu paranoika je: „Bio sam u pravu!“, a prazni bioskopi govore za sebe. Zamajac nove holivudske invazije 3D tehnologije, koja još jednom pokušava da ubedi publiku kako je film veći i uzbudljiviji od života koji je, iako trodimenzionalan, postao sve više nalik na dokumentarce zastrašujućeg zapleta. Ipak u direktom sukobu u borbi za „Oskare“ sada planetarnog bračnog para trijumfovala je po prvi put u istoriji žena reditelj sa dokumentarnom dramom „Katanac za bol“ (The hurt locker), dok pominjani „Avatar“, koji pravi zazubice srpskim ekonomistima, postao katastrofalna repriza „Titanika“. U našim medijima promakla je polemika da li je u stvari šarena 3D futuristička bajka žestoka kritika američkom miritalizma i imperijalizma, dok je žestoka ratna drama možda skrivena glorifikacija intervencije u Iraku. Kritičari Holivuda optužuju ga i za neekološku intelektualnu reciklažu, bahato plagiranje i političko lobiranje, dok oni drugi i dalje vide bioskope u kojima igraju filmovi iz „fabrike snova“ kao poslednje utočište od sveta u kojem ni klima više nije što je bila.\nIpak sasvim lagano ali izvesno, kao i dinosaurusi, Holivud će pasti pod nečim malim, neće posrnuti pred bojkotom ili piraterijom, nego „Fejsbukom“ i torentom, koji manje i veće kompjuterske ekrane ekspresno dovode do treptajuće slike, koje se konzumiraju u pauzi četa. Vizija o smrti umetnosti, odnosno umetnika kao kreatora i demijurga, negde na pola puta između Srednjeg veka i Vorhola, nikada nije bila izvesnija.\nMagija Holivuda počivala je i na religijskom fenomenu harizme, a klasične zvezde postajale su ikone ove paganske religije. A život i njegova začudnost registrovala su se na srebrnom nitratu filmske trake. Nakon velikog štrajka scenarista pre dve godine, i velike glumačke zvezde panično spuštaju honorare, da ne bi izgubile bitku sa kompjuterskim kreaturama, ili kako je proročki govorio Hičkok da najbolju glumačku podelu ima Volt Dizni, jer ko mu se ne dopada, on ga jednostavno izbriše. Nešto kasnije smo saznali da su crtački dometi dobrog starog Diznija bili u domenu Čiča Gliše, a neki pričaju da je od Tita tražio potvrdu aristokratske titule kako bi napravio filmske studije u Beogradu.\nKonačno i beogradski „Avala film“ su nazivali balkanskim Holivudom, a jedina realna konkurencija u svetu filma „fabrici snova“ je beskonačna filmska traka sa pucanjem i pevanjem Bombaja, poznatiji kao Bolivud. Vek Holivuda je ne samo tema za filmofile nego i za istoričare, sociologe… pa i one kojima teorija zavere leži na srcu. Jer, Holivud je još uvek utočište za one koji svako iz svog razloga beži u mrak bioskopa, projekcija mesta gde uvek sija sunce, a zemljotresi su samo zabavni, gde cvetaju palme i ima i žirafa, bića sa drugih planeta, bodibilder iz Austrije može da postane senator, a crnac predsednik. Jer Holivud je poslastičarnica gde su filmovi pre odsečka torte nego li života (opet citiram Hiča), pa iako je rizik od holesterola veliki, teško im je odoliti. On ima moć da sažne „Rat i mir“ u dva sata, a od gubitnika pravi zvezdu,a od mrtve zvezde sveca koji donosi pare.\nDanas Holivudom vladaju ljudi koji više liče na srpske kvazi bankare nego li na avanturističke i filmske zaljubljenike, kakvi su bili oni koji su ga napravili ono što jeste. Prva dekada novog milenijuma potrošena je na štancovenje nastavaka i razvijanje tehnike totalne iluzije koje od gledaoca pre očekuje da bude hipnotisan i pasivan nego li da sanja otvorenih očiju.\nI globalna kinematografija se raspolutila na bioskop i autorski film, gde prvi nema ambicije, a onaj drugi nema publiku, iz pisanih medija lagano nestaje i filmska kritika, koja je nekada otkrivala i edukovala, ili bar provocirala i uopšte potrebe da film živi i trenutak dalje od trenutka kada se konzumira. Ipak, nema mesta za žalopojku jer kako je govorio nedavno preminuli Momo Kapor, i sam diskretni filmofil i u jedno vreme žestoki pobornik američke popularne kultire, „ ne raduju se novom milenijumu jednako mlado devojače i stara baba“, pa je za očekivati da će iz pepela kulturnog đubrišta, neki novi klinci vaskrsnuti, novi i bolji, Holivud čiji materijal za snove neće nužno biti filmovi i bioskop.\nTagged in : Dinko Tucakovic Holivud\nPrevious Previous post: Sećanje na Čiča Iliju Stanojevića\nNext Next post: Genije i dečaci


Solarijum – Fitness Spa WellnessLand centar Beograd\nOdvojite par minuta i iskoritite prednosti našeg stojećeg solarijuma. Crnjenje u solarijumu je najbolja mogućnost za sticanje zaštite od sunčevog zračenja. Takođe, neke od najvećih prednosti solarijuma su poboljšanje stanja nečiste kože i poboljšanje cirkulacije. Solarijum doprinosi i smanjenju nivoa holesterola. Svakako kvalitetno utrošenih nekoliko minuta vašeg vremena. Konsultujte se sa recepcijom centra za više informacija.


PEJIĆI U FINALU KULTURNO-ZABAVNOG KARAVANA SELO VESELO 2014 - FOTO - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nČetvrta ovogodišnja Kulturno-zabavna manifestacija „Selo veselo“, održana je 31.avgusta, kod Društvenog doma u Rasavcima.\nU višečasovnom programu, brojni posjetioci su pratili nadmetanja u tradicionalnim i atraktivnim disciplinama i poljoprivrednom kvizu, u čemu su se takmičile ekipe Ništavaca, Pejića, Gaćana i Rasavaca.\nNajuspješnija je bila ekipa Pejića, drugo mjesto zauzeli su Rasavci, na trećem mjestu je ekipa Gaćana, dok su četvrti Ništavci. Priznanja i pobjednički pehar ekipama uručio je Milenko Đaković, zamjenik gradonačelnika Prijedora, pokrovitelja manifestacije, koji je podsjetio na značaj manifestacije „Selo veselo“, čiji je cilj oživljavanje društvenog života u prijedorskim selima.\nU kulturno-umjetničkom programu nastupili su članovi foklorne sekcije „Rasavci“ iz Rasavaca, ženska, muška i krajiška grupa Izvornog pjevačkog društva „Usorci“ iz Oštre Luke, ojkačka grupa „Borino jato“ iz Rakelića, članovi Karate kluba „Šodan“ iz Prijedora-sekcija Rasavci, narodni umjetnici, muzičari i vokalni solisti Daliborka Grbić i Predo Miljatović.\nNakon Gornjih Garevaca, Omarske i Brezičana, ekipa Pejića četvrti je finalista, koji će se u nedjelju 7. septembra u Gornjim Garevcima, takmičiti u završnici manifestacije “Selo veselo 2014“.\nGaćani, Ništavci, Pejići, Rasavci, Selo veselo 2014\n« GRAĐANI U PRIJEDORU DA BUDU NA OPREZU ZBOG POPLAVA\nPOČELE PRIPREME KOŠARKAŠA PRIJEDORA: PALALIĆ VJERUJE I JUNIORIMA »


Euklidov prozor, Leonard Mlodinov: Prirodne nauke - popularno: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Euklidov prozor, Leonard Mlodinov\nOpis proizvoda: Euklidov prozor, Leonard Mlodinov\n„Euklidov prozor veoma je dobar uvod u geometriju, od Euklida do Ajnštajna. Poučno i zabavno.“\nAmir Acel, autor knjige Fermaova poslednja teorema\nLeonard Mlodinov je završio doktorske studije na Berkliju u Kaliforniji.\nBio je stipendista Alexander von Humboldt Fellow, pre nego što je u Holivudu postao pisac za Zvezdane staze: sledeća generacija i druge popularne televizijske serije.\nNjegova prva knjiga, Euklidov prozor, sjajna istorija geometrije, prevedena je na šest jezika. Živi u Južnoj Pasadeni, u američkoj državi Kalifornija.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 7164\nSifra 7164, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 7164, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Bregzit "prebacio" 10.000 radnih mesta u Evropu, polovina ih je oko Pariza\nNa području Parizu otvoreno je ili u toku otvaranja gotovo 5.000 novih radnih mesta zbog istupanja Velike Britanije iz članstva u Evropskoj uniji (EU), saopštilo je francusko udruženje “Izaberite pariski region” (Choose Paris Region) zaduženo za promociju tog područja.\nOd skoro 10.000 radnih mesta koja su u Evropu prebacuju zbog Bregzita, 4.497 je u Parizu i njegovom širem području, navelo je udruženje.\n“Dinamika (otvaranja radnih mesta) pokazuje da je šire područje Pariza poslovni centar, a ne samo finansijski. To je prvi poslovni centar kontinentalne Evrope”, rekao je predsednik udruženja Frank Margen (Franck Margain).\nIpak je finansijski sektor najviše zastupljen, jer se 63 odsto projekata za područje Pariza odnosi na bankarstvo ili upravljanjem akcijama.\nKompanije koje se prebacuju u Evropu, kao razloge navode povećanje carine ili želju da i dalje koriste evropsku pomoć.


Stefanović: Nemam veze s klanom Belivuka, tužba zbog navoda o Skaj aplikaciji - Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/Stefanović: Nemam veze s klanom Belivuka, tužba zbog navoda o Skaj aplikaciji\nAndjela Send an email 31. Jula 2021.\nMinistar odbrane Srbije Nebojša Stefanović izjavio je da nikada nije imao bilo kakvu vezu sa klanom Veljka Belivuka, niti sa bilo kojim drugim kriminalnim klanom i negirao da je imao i koristio telefon sa Skaj aplikacijom, kako su objavili mediji.\nOn je najavio tužbu protiv “Srpskog telegrafa”.\n„Povodom najnovije laži da sam imao i koristio telefon sa Skaj aplikacijom, što tvrdi ‘Srpski telegraf’, moram da kažem da se radi o monstruoznoj izmišljotini, čiji je očigledni cilj da me posredno poveže sa nekom kriminalnom grupom. Nikada nisam imao takav telefon, niti ostvarivao komunikaciju putem Skaj aplikacije sa bilo kim“, naveo je Stefanović, a prenosi Ministarstvo odbrane u saopštenju, piše N1.\nDodaje da je vodio snažnu kampanju protiv organizovanog kriminala i posebno isticao zloupotrebu kriptovanih veza i Skaj aplikacije koju koriste kriminalci.\n„Isticao sam to i u razgovoru sa evropskim policijama, policijom Ruske Federacije, kao i policijskim službama Sjedinjenih Američkih Država. Podrazumijeva se da je tim sastancima prisustvovao veći broj policijskih službenika naše zemlje, koji su, sarađujući sa partnerskim službama, razmjenjivali informacije o svemu ovome“, navodi Stefanović, prenosi N1.\nKaže da to može da potvrdi direktor FBI Кristofer Vrej, kojeg je sreo 2019. godine, jer su intenzivno sarađivali sa SAD u borbi protiv mafije i organizovanih kriminalnih grupa, posebno u segmentu suprotstavljanja narko-mafiji, kao i zloupotrebama sajber tehnologija od strane kriminalaca.\n„Istraga protiv kriminalne grupe Veljka Belivuka započela u vrijeme kada sam obavljao dužnost ministra unutrašnjih poslova i očigledno je ključni segment te istrage upravo trenutak kada je FBI razbio tu enkripciju, povezao sve one koji su koristili Skaj aplikaciju i stao na put onima koji zloupotrebljavaju tu tehnologiju. Informacije koje je FBI podijelio sa evropskim i našim službama značajno su pomogle da se prikupe dokazi i podigne optužnica protiv ove kriminalne grupe, na čemu posebno želim da čestitam i našim istražnim organima i svima koji su pomogli da ova mafijaška organizacija završi iza rešetaka“, navodi Stefanović.\nBaš zato, kako dodaje, pošto i naše i strane službe znaju ko su ljudi koji su koristili Skaj aplikaciju i komunicirali sa kriminalnim grupama, „imamo najčvršći dokaz da nikada nisam imao takav telefon, niti ostvarivao komunikaciju sa kriminalcima, jer bih do sada za to morao da odgovaram“.\n„Neću dozvoliti bilo kome da lažima i izmišljotinama stavlja metu na moja i leđa moje djece iz samo njima poznatih razloga, a siguran sam da ćemo jednog dana saznati zašto to rade. Кao što sam već tužio sve one koji su svojim lažima ugrozili moj i život moje porodice dovodeći me u vezu sa ubicama i kriminalcima, tako ću postupiti i u ovom slučaju, zato što imam povjerenje u svoju državu i naš pravosudni sistem“, ističe Stefanović.\nNebojša Stefanović Veljko Belivuk\nŠćepanović: Vlada na odmoru, Izvještaja o radu Vlade nema


NSinfo: Tablicama ističe rok trajanja - sledeće godine\nTablicama ističe rok trajanja - sledeće godine\nVlasnike vozila od januara sledeće godine očekuje trošak do 40 evra, jer tada ističe "rok trajanja" do sada izdatim vozačkim dokumentima i registarskim oznakama\nIako vozači misle da registarske tablice izdate 2011. godine nisu dotrajale, to ih neće spasti novog troška od minimum 4.000 dinara za njihovu zamenu, jer im sledeće godine zvanično ističe rok trajanja od sedam godina. Uz to treba uračunati i trošak izdavanja nove vozačke dozvole, koja se takođe menja, pa je trošak od skoro 40 evra izvestan, piše "Kurir".\nOsim nove rupe u kućnom budžetu, vozače čeka i pripremanje gomile papira, popunjavanje isto toliko formulara i uplatnica, i čekanje u redovima. Sve to će morati da pretrpe jer u članu 55 Pravilnika o registraciji motornih i priključnih vozila piše da tablica mora da se promeni kada protekne sedam godina od izdavanja. S obzirom na to da su nove tablice počele da se izdaju od 1. januara 2011, sledeće godine im "ističe rok".\nU Ministarstvu unutrašnjih poslova kažu za "Kurir" da je proizvođač tablica - Zavod za izradu novčanica, deo Narodne banke Srbije - garantovao njihovu funkcionalnost sedam godina. U NBS odgovaraju da sedam godina predstavlja garanciju proizvođača folije nanete na tablicu da će u tom periodu zadržati potrebnu čitljivost, vidljivost, prisustvo zaštitnih elemenata.\n"Prilikom zamene izdaju se nove tablice s drugim registarskim oznakama, nova saobraćajna dozvola i registraciona nalepnica", dodaju u MUP za ovaj list.\nMilan Vujanić, profesor Saobraćajnog fakulteta, kaže za "Kurir" da ima logike da se tablice menjaju jer ipak imaju neka svojstva koja ranije nisu imala, a koja imaju rok trajanja, ali nema potrebe da ljudi "prolaze mučnu, dugu i skupu proceduru".\n"Policija treba da napravi nove tablice i da pozove građane da ih preuzmu, kao kad ih izgubite, na primer. Ne da vam daju tablicu s novim registarskim oznakama i novu saobraćajnu. To je maltretiranje dva i po miliona vozača jer nekoliko njih neće da radi svoj posao", jasan je Vujanić.\nizvor: Kurir, mondo.rs, agencije, foto: start08/freedigitalphotos.net\n... ap vojvodina, automobili, Novi Sad, srbija


FoNet portal :: Pretraga / tagId=110925\nTag: porfirije, Pogodaka: 75\nSocijalni problemi nisu tema\nPatrijarh Porfirije izjavio je da se Crkva primarno i pre svega ne bavi ni socijalnim ni ekonomskim ni bilo kakvim drugim predmetima, temama i problemima, već se bavi smislom postojanja u svakom kontekstu, u svakoj situaciji i u svakom momentu.\nVeronauka nije dobra volja\nPitanje izvođenja nastave veronauke nije stvar nečije dobre volje, ocenio je predsednik Odbora za versku nastavu Arhiepiskopije beogradsko-karlovačke episkop toplički Jerotej povodom izjava iz Ministarstva prosvete.\nPatrijarh sa zvaničnikom Vatikana\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve (SPC) Porfirije sastao se danas u manastiru u Кovilju sa sekretarom Vatikana za odnose sa državama, kardinalom Polom Galagerom, koji mu je preneo pozdrave i bratsku naklonost papa Franje, saopšteno je iz SPC.\nVladika Justin posetio zatvor\nVladika Justin je prilikom obilaska Centralnog zatvora naglasio da je služba Crkve u zatvorima važna kako za zatvorenike tako i za Crkvu, ali i za društvo u celini, saopštila je danas Srpska pravoslavna crkva.\nNeslaganje sa predlogom patrijarha\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) izrazila je danas duboko neslaganje sa predlogom patrijarha Srpske pravoslavne crkve Porfirija da bi veronauka trebalo da postane redovan školski predmet, a ne nastavni program i da veroučitelji dobiju status stalno zaposlenih.\nVeronauka da bude školski predmet\nPoglavar Srpske pravoslavne crkve Porfirije izjavao je danas da bi veronauka u školama u Srbiji trebalo ponovo da bude školski predmet, a ne nastavni program i da veroučitelji budu zaposleni za stalno.\nPatrijarh dao krv\nPatrijarh Porfirije učestvovao je u akciji dobrovoljnog davanja krvi na punktu Zavoda za transfuziju pri Hramu Svetog Jovana Vladimira u Beogradu.\nAko želimo zlo, neka bude nama\nAko ikom želimo zlo - neka bude nama, poručio je danas patrijarh Porfirije.


U Zrenjaninu održana debata o "Strategiji kulturnog razvoja"\nU Zrenjaninu održana debata o „Strategiji kulturnog razvoja“\nU skladu sa zakonom u oblasti kulture Republike Srbije koji je usvojen 2009. godine, Ministarstvo kulture i informisanja ima obavezu da donese Strategiju razvoja kulture na nivou čitave države. Trenutno se na teritoriji Srbije sprovode brojne aktivnosti koje predhode kreiranju Strategije.\nJedna od njih je i današnja debata organizovana u Zrenjaninu – kojoj je pored predstavnika gradskih čelnika i ustanova kulture sa teritorije srednjebanatskog okruga prisustvovao i državni sekretar Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, prof. dr Zoran Avramović.\n„Ova debata na neki način predstavlja pripremu za predstojeću javnu raspravu. Ministarstvo je do sada napravilo okvirnu skicu buduće Strategije razvoja kulture, koja u sebi sadrži instrumente pomoću kojih ona može da se ostvari, zatim sve neophodne pokazatelje budućeg kulturnog razvoja kao i niz prioriteta – među kojima bih izdvojio jačanje materijalne osnove u oblasti kulture, rešenje kadrovskog pitanja, pravni okvir institucija kulture i metode za razvoj kulturnih potreba kod stanovnika naše zemlje, istakao je Avramović.\nOn je podsetio i da je neophodno da se što pre otvori pitanje trošenja sredstava u ustanovama kulture.\n„Iako je budžet za kulturu trenutno pomalo problematičan i oskudan, smatram da je još problematičnije korišćenje materijalnih sredstava u ustanovama kulture. Već nekoliko puta sam skrenuo pažnju na to da je u mnogim ustanovama prisutno neracionalno trošenje budžetskih sredstava“, dodo je Avramović.\nPrilikom današnje posete Zrenjaninu državni sekretar je izjavio i da je analiza trenutnog stanja u kulturi u Srbiji veoma važan deo u postupku izrade buduće Strategije razvoja. Upravo to je i bio cilj organizovanja današnje debate – da putem razgovora sa rukovodiocima ustanova kuture u srednjebanatskom okrugu državni sekretar stekne pravu sliku o aktuelnim problemima na terenu.\n„Cilj nam je da obavimo razgovore sa rukovodiocima ustanova kulture u Srbiji, da čujemo njihovu ocenu trenutnog stanja u oblasti kulture, i da saslušamo njihove ideje, predloge i mišljenja o tome kako bi ubuduće trebala da izgleda kultura u zemlji“, istakao je državni sekretar.\nDanašnjoj debati su prisustvovali i gradonačelnik Zrenjanina mr Ivan Bošnjak i članica Gradskog veća zadužena za oblast kulture, Dubravka Bengin.\n„Veliko nam je zadovoljstvo da ugostimo državnog sekretara i smatram da je dobro to što je Grad Zrenjanin na ovaj način dobio priliku da iznese svoja mišljenja o kreiranju buduće Strategije razvoja kulture“, izjavio je gradonačelnik mr Ivan Bošnjak.\nOn je dodao da „grad daje punu podršku izradi ove državne Strategije – a uvid u sve njene aspekte umnogome će pomoći lakšem i kompletnijem kreiranju buduće lokalne Strategije kulturnog razvoja“.\nTagovi:debata, Ivan Bošnjak, strategija razvoja kulture, zoran avramović, zrenjanin


Retrogradni Mars u Ovnu - Budimo strpljivi i oprezni - Astroputnik\nRetrogradni Mars u Ovnu – 11. Septembra do 14. Novembra 2020.\nJedan od astrološki značajnijih događaja koji će obeležiti mesec Septembar jeste početak retrogradnog kretanja Marsa. Prva i jedina retrogradnost Marsa tokom 2020. godine dogodiće se u periodu od 11. septembra do 14. novembra, i biće specifična po jednom bitnom detalju. Naime više od dva meseca, tačnije svih 60 dana i još neki pride, ovo nebesko telo biće u retrogradnom kretanju kroz samo jedan astrološki znak – sazvežđe Ovna. Osim toga važno je naglasiti da će se ovaj retrogradni ciklus Marsa dogoditi u znaku čiji je on prirodni vladalac, što bi trebalo da znači – sve potencijalne posledice dobiće na intezitetu i značaju, bilo da je reč o efektima pozitivnog ili negativnog dejstva.\nPo nepisanom pravilu kada naiđu periodi retrogradnog kretanja bilo kog nebeskog tela, tumačenja i upozorenja idu u dva pravca.Prvi se odnosi na poteškoće i usporenu realizaciju simboličnog energetskog uticaja koje inače ima dotično nebesko telo, a drugi na pouke i lekcije koje se mogu izvući iz svega. Mars suštinski kontroliše i utiče na najvažnije resurse fizičke energije, sve vidove njenog korišćenja, moguća opterećenja i eventualne posledice nekontrolisane brzine, impulsivnosti i ishitrenih reakcija. Izvorište svoje najjače snage tzv. crvena planeta upravo nalazi u zodijačnom sazvežđu Ovna, pa će u ovom periodu biti veoma bitno da se što racionalnije troše energetski resursi, odnosno da se pozabavimo reorganizacijom i pregrupisavanjem radnih i ostalih obaveza. Važno je ne žuriti sa donošenjem odluka i povlačenjem konkretnih poteza, i tako izbeći zamku nestrpljivog preskakanja stepenika do određenog cilja, jer pre ili kasnije život će nas sticajem okolnosti vratiti da svaki preskočeni korak ponovo uradimo, ali sada sa mnogo skupljom cenom zbog izgubljenog vremena i energije. Nešto veći oprez je potreban i prilikom vožnje pri velikim brzinama i raznim aktivnostima gde je velika izloženost fizičkim naporima. Od posebnog značaja je preventivno se zaštiti od manih ili većih fizičkih povreda, jer ne treba zaboraviti da će Mars u Ovnu i Saturn u Jarcu veći deo ovog vremenskog intervala biti u kvadratu (što je nezgodan aspekt kako god se tumačilo) a uz to čuveni mučitelj i učitelj (Saturn) biće u retrogradnom kretanju do kraja Septembra. U svakom slučaju mnogi će dobrovoljno a neki silom prilika morati da izađu iz ovog perioda sa drugačijom organizacijom i postavkom prema obavezama.\nKada analiziramo retrogradno kretanje Marsa nikako ne smemo zanemariti ni one sekundarne delatnosti, slobodne aktivnosti koje se uglavnom svrstavaju u kategoriju životnih zadovoljstava. Naravno da nije neophodno živeti asketski dok traje retrogradnost Marsa, ali dileme nema biće potrebna mera i u prepuštanju zadovoljstvima, na praktično svim poljima gde su čula u prvom planu. Preterivanje i bilo kakva neumerenost neminovno će doneti posledice i opet plaćanje skupljih cehova, bilo da su izraženi kroz formu materijalnog, ili na neki drugi način. Posebnu pažnju valjalo bi obratiti na polje zdravlja i nešto veća opterećenja imunog sistema, što će kod mnogih biti dodatno naglašeno zbog već pomenutog kvadrata Marsa i Saturna, dva nebeska tela suprotnih energetskih principa. Podrazumeva se da neće pomenuta opterećenja osetiti na isti način pripadnici svih znakova. Logično je da će prvi na udaru biti tipični predstavnici sva tri vatrena zodijačna sazvežđa: Ovna, Lava i Strelca, zatim Jarca, Raka i na kraju Vage. I opet postoje nijanse po kojima će se najverovatnije razlikovati suočavanje sa problematikom koju donosi ova retrogradnost. Znatno više muke da prebrode poteškoće koje se budu manifestovale u obliku fizičkog opterećenja imaće osobe rođene u: Jarcu, Raku i Vagi, a istina uz mnogo veću potrošnju energije Ovnovi, Lavovi i Strelčevi biće u borbenijem fazonu. Pouka svakako ima više, počev od praktičnijeg ponašanja, preko izbegavanja sukoba (svih vrsta) i traženja kompromisnih rešenja, pa do svođenja na najmanju moguću meru onih situacija pod moranjem. Na kraju dodajmo da period retrogradnog kretanja Marsa kroz znak Ovna nikako nije pogodan za forsiranje početaka novih krucijalnih životnih projekata (naročito do kraja Septembra), već pre svega raditi na optimizaciji i sinhronizaciji realizacije starih i novonametnutih obaveza.\nAstroportret Devica – Patrijarh srpski gospodin PavleDnevni horoskop – Da li znate kako i kada je nastao?


Ljubuški vjesnik - Francuska najavila napade u Siriji: Prioritet je borba protiv džihadista\nFrancuska najavila napade u Siriji: Prioritet je borba protiv džihadista\nSrijeda, 14 Veljača 2018 07:45\nAko Francuska dobije dokaze da je sirijski režim koristio zabranjeno kemijsko oružje protiv civila, mi ćemo izvesti napade, potvrdio je u utorak francuski predsjednik Emmanuel Macron novinarima.\n"Napast ćemo položaje gdje je to oružje korišteno ili gdje su organizirani napadi. Crvena linija će se poštivati", rekao je predsjednik. "Ali danas još nemamo dokaze od naših službi da je zabranjeno kemijsko oružje bilo korišteno protiv civilnog stanovništva", dodao je u razgovoru s članovima Udruženja predsjedničkih novinara.\n"Čim dokazi budu potvrđeni, prijeći ću s riječi na djela", upozorio je i naglasio da prioritet treba biti "borba protiv terorista, džihadista". Macron se također založio za održavanje međunarodnog sastanka o Siriji, po mogućnosti u regiji i dodao da je iznio nekoliko prijedloga. "Nisam opterećen time da se u Parizu organizira sastanak o Siriji", zaključio je.


Iskopavanja iz masovne grobnice Kiževak prekinuta su u decembru 2020.\nDirektor Instituta za sudsku medicinu na Kosovu Arsim (Gërxhaliu) Grdžaljiu je u intervjuu za Radio Slobodna Evropa rekao da će radovi na iskopavanju posmrtnih ostataka iz masovne grobnice u Kiževaku kod Raške (Srbija) biti nastavljeni 5. maja.\nRadovi na iskopvanju te masovne grobnice su obustavljeni krajem decembra 2020. zbog loših vremenskih uslova a do sada je sa te lokacije ekshumirano četiri do pet posmrtnih ostataka za koje se sumnja da su tela kosovskih Albanaca. U međuvremenu su identikfikovani posmrtni ostaci dve osobe i na osnovu DNK analize je utvrđeno da se radi o albanskim civilima sa Kosova.\nGrdžaljiu je naveo da će radovi trajati dve nedelje u kontinuitetu ukoliko vremenski uslovi to budu dozvoljavali. On nije mogao da precizira koliko posmrtnih ostataka se nalazi u masovnoj grobnici u Kiževaku.\n“Kada očistimo teren, možemo da procijenimo minimalni broj osoba, a onda se to može potvrditi i DNK analizom”, rekao je Grdžaljiu i dodao da je na terenu veliki broj stručnjaka sa Kosova, Srbije ali i međunarodne zajednice.\nOn je objasnio i da se uzorci posmrtnih ostataka šalju na analizu na Međunarodni komitet za nestala lica u Hagu a potom, kada stignu rezultatji, organizuje se transport tela.\nLokacija u Kiževaku je peta masovna grobnica koja je otkrivena na teritoriji Srbije a sumnja se da se u njoj nalazi više od 18 tela ubijenih Albanaca tokom rata 1999. godine.\nViši sud u Beogradu-Odeljenje za ratne zločine je 18. novembra prošle godine doneo naredbu kojom se određuje ekshumacija neutvrđenog broja posmrtnih ostataka na lokaciji na području rudnika “Kiževak”.


Košarkašice Crvene zvezde u finalu plej ofa! - ЦЗБГ портал\nIzvor: Zvanični sat KK Crvena zvezda Telekom\nKošarkašice Crvene zvezde nastavljaju sa sjajnim rezultatima ove sezone. Najmlađa ekipa u ligi nakon osvojenog kupa, stigla i do finala plej ofa srpske lige.\nKošarkašice Crvene zvezde plasirale su se u finale prvenstva Srbije, pošto su i u drugom meču slavile protiv ekipe Vrbasa, kao gošće 68:58 (17:14,17:13, 15:22 i 19:9).\nCrveno-bele su po treći put u nizu (nakon finala kupa i prve utakmice polufinala plej ofa) , drugi put u Vrbasu slavile protiv istoimenog rivala, i ukupnim rezultatom 2-0 stigle do finala, u kome ih čeka najveći rival ove sezone, ekipe ŽKK Radivoj Korać.\nPred 650 gledalaca u dvorani u Vrbasu ekipa Dragana Vukovića bolje je otvorila utakmicu i na veliki odmor otišla sa vođstvom 34:27. Ipak, domaće su boljom igrom u trećoj deonici, koju su dobile rezultatom 22:15, stigle do izjednačenja, ali su crveno-bele u posledjoj četvrtini “stegle” odbranu, i uz samo 9 primljenih poena, stigle do mnogo lakše pobede, nego one u Beogradu, kada su povele 1-0 trojkom u poslednjoj sekundi produžetka.\nNajefikasnija u ekipi KKŽ Crvena zvezda, bila je Katarina Zec sa 18 poena, pratila je Snežana Bogićević sa 12, Snežana Čolić i Jelena Ćirić su dodale po 7 poena, Aleksandra Katanić i Mina Đorđević su ubacile po 6 poena, Milica Bojović 5, Nevena Naumčev 4, a Nataša Kovačević je u protokol upisala tri poena.\nKošarkašice Crvene zvezde finalnu seriju otvaraju sledećeg vikenda, kao gošće ŽKK Radivoj Korać. Prva utakmica finala igra se 9 ili 10.aprila.\nJović-Cirbes najbolji tandem Evrolige\nRadonjić: „Nema slavlja pre kraja!“


Kako su najavili organizatori, večrašnji protest je "priprema za blokadu Vučićevog parlamenta", koja bi trebalo da počne sutra ujutru.\nNa 27. dan protesta prvi je stigao pokret Dosta je bilo (DJB) Saše Radulovića, koji napominje da će večerašnji događaj biti uvod u blokadu Narodne skupštine sutra ujutru.\nUčesnici proresta nose transparente "Obaranje falsifikovanih izbora", "Zahtev je jedan - oboreni izbori - oborena vlast".\nOkupljenima se obratio lider Dosta je bilo Saša Radulović koji tvrdi da su izbori falsifikovani i da se na njima dogodila krađa.\n- Okupili smo se jer je vlast falsifikovala izbore. Nije im bilo dovoljno što imaju nesređene biračke spiskove, što zastrašuju ljude i kupuju glasove, nego su morali i da falsifikuju zapisnike sa biračkih mesta - rekao je Radulović.\nOn je istakao da je ta stranka podnela oko 2.700 prigovora i da su utvrdili da sadržaj džakova sa biračkih mesta ne odgovara sadržaju zapisnika.\n- Pokrali su izbore, a kada vam pokradu izbore, oteli su vam narodnu suverenost, ukrali su vladavinu prava, ukrali su demokratiju - rekao je Radulović.\nLider DJB je poručio da izbori moraju da padnu.\nRadulović je pozvao građane da dođu na protet, koji je zakazan za sutra u devet sati ujutru, ispred Narodne skupštine, da kažu šta misle o falsifikovanim izborima.


„Brisel+“ za Sveobuhvatni sporazum - European Western Balkans\nPre naših predloga, moramo se kratko osvrnuti na dosadašnji tok pregovora i postaviti pitanje kako smo došli u situaciju da se u ovom trenutku od Srbije zahteva da za, još uvek maglovitu i u obuhvatu nejasnu Zajednicu srpskih opština podržimo Kosovo na putu članstva u Ujedinjenim nacijama? Kako smo od izraženog stava “ništa nije dogovoreno dok se sve ne dogovori”, prvo sproveli skoro sve što je dogovoreno, bez da se obezbedimo i uslovimo sprovođenje celokupnog sporazuma sprovođenjem ključnih tačaka od strane druge strane potpisnice.\nMi smo u prethodnom periodu ispunili gotovo sve članove Briselskog sporazuma, integrisanje policije i civilne zaštite i sudstva, sprovođenje izbora i učešće Srba u kosovskim instiucijama, slobodu kretanja, telekomunikacije i na taj način promenili faktičko stanje na terenu, a za uzvrat smo ostali na tome da nešto o čemu smo govorili i 2013. i 2015. godine kao “krunskom dragulju” sporazuma, a to je Zajednica srpskih opština, još uvek nije sprovedeno. Izražavamo veliku zabrinutost zbog neuspeha pregovaračke strategije usled kojeg, priterani u ćošak, ispada kako sada tek treba da se izborimo za ono što smo dobili sporazumom, i to dajući zauzvrat podršku članstvu Kosova u UN. Da zaključimo, Beograd je političku cenu Zajednice već platio sprovođenjem Briselskih sporazuma, UN stolica za Kosovo nije trebalo da bude ta cena. Smatramo da u tom smislu Beograd mora pokazati više takta, mudrosti, i strategije kako bi Zajednica zaista bila taj, citiram, “ugaoni kamen opstanka i očuvanja srpskog naroda na Kosovu”. Imamo u vidu težinu pregovaračke pozicije Beograda i pregovore na više nivoa koje Srbija vodi, ali to ne sme biti opravdanje za ad hoc pristup i neuspešnu strategiju.


Schmidt u Banjoj Luci posjetio tri ključne državne institucije i podržao ih\nVisoki predstavnik je iskoristio ovu priliku da izrazi zahvalnost za ogroman doprinos koje ove tri agencije, zajedno sa svim ostalim institucijama na državnom nivou, daju svim građanima Bosne i Hercegovine\n– Institucije koje sam danas posjetio pružaju prijeko potrebne usluge svim građanima ove zemlje. Pokušaji podrivanja ovih državnih institucija ne samo da predstavljaju ozbiljno osporavanje sa pravnog i političkog stanovišta nego bi također rezultirali i ogromnim praktičnim problemima za građane. Bez ovih institucija, građanima bi bili uskraćeni lični i putni dokumenti, što bi im praktično onemogućilo da putuju i susreću se sa ostatkom svijeta. Finansijski tokovi sa svim nivoima vlasti bili bi prekinuti, a osnovne usluge građanima bi bile ugrožene. Posebno zabrinjava činjenica da bi, u toku ove globalne pandemije, građanima bilo uskraćeno pouzdano snabdijevanje visokokvalitetnim lijekovima – izjavio je visoki predstavnik, saopćeno je iz OHR-a.


Rast izvoza za devet meseci 10%, uvoz veći za 5,8% - Edukaplus\nRast izvoza za devet meseci 10%, uvoz veći za 5,8%\nUkupna robna razmena Srbije sa svetom porasla je za 7,6% u periodu januar-septembar 2016. godine, na 22,67 mlrd EUR, pri čemu je izvoz skočio za 10,1%, a uvoz za 5,7% u poređenju sa istim periodom prošle godine.\nU posmatranom periodu izvezeno je robe za 9,92 mlrd EUR, a uvezeno za 12,74 mlrd EUR, tako da je spoljnotrgovinski deficit smanjen za 7,5%, na 2,8 mlrd EUR, saopštio je danas Republički zavod za statistiku (RZS).\nPokrivenost uvoza izvozom je 77,9%, i veća je od pokrivenosti u istom lanjskom periodu kada je iznosila 74,7%.\nIzraženo u dolarima, ukupna spoljnotrgovinska robna razmena je za devet meseci bila 25,32 mlrd USD, što je porast od 7,7% na godišnjem nivou. Izvoz je „težio“ 11,08 mlrd USD, i veći je za 10,3% u odnosu na period januar-septembar prošle godine, a uvoz je povećan za 5,8% na 14,23 mlrd USD. Deficit je i u dolarskom iznosu smanjen za 7,5% na godišnjem nivou, na 3,15 mlrd USD.\nNajveće učešće u izvozu imao je Region Vojvodine (31,3%), dok je u uvozu prednjačio Beogradski region sa udelom od 45,2%.\nTrgovina sa zemljama članicama Evropske unije činila je 64,7% ukupne razmene, a drugi po važnosti partner su bile zemlje CEFTA, sa kojima imamo suficit u razmeni od 1,44 mlrd USD. Izvoz Srbije u zemlje CEFTA iznosio je 1,99 mlrd USD, a uvoz 550,8 mil USD u devet meseci. Pokrivenost uvoza izvozom je 362,1%.\nSuficit u razmeni ostvaren je sa bivšim jugoslovenskim republikama Bosnom i Hercegovinom, Crnom Gorom i Makedonijom, a od ostalih zemalja ističe se i suficit sa Rumunijom, Italijom, Bugarskom, Velikom Britanijom, Slovačkom i Hrvatskom.\nNajveći deficit javlja se u trgovini sa Kinom (zbog uvoza telefona za mrežu stanica i laptopova) i Ruskom Federacijom (zbog uvoza energenata, pre svega, nafte i gastelea). Sledi deficit sa Poljskom (uvoz delova za motorna vozila), Nemačkom, Mađarskom, Turskom, Belgijom, Austrijom, Irakom, Francuskom.\nSamo u septembru 2016. izvezeno je robe u vrednosti od 1,19 mlrd EUR, što čini povećanje od 16% na goidšnjem nivou, dok je uvoz iznosio 1,45 mlrd EUR i bio je veći za 4,2%.


Ader: Srbi, izvinite za zločine – Nadlanu.com\nAder: Srbi, izvinite za zločine\nObjavljeno 26. juna 2013. / 12:03:01\nPredsednik Mađarske Janoš Ader kaže da osuđuje Mađare koji su u Drugom svetskom ratu počinili zločine nad nevinim Srbima i zatražio je oproštaj za te zločine.\n“Ja, kao predsednik Mađarske, molim za oproštaj za zločine koje su, u ime Mađarske, u Drugom svetskom ratu Mađari počinili protiv nevinih Srba”, izjavio je Ader, obraćajući se poslanicima na posebnoj sednici u Skupštini Srbije.\nSlobodna demokratska Mađarska osuđuje one koji su postupali protiv nevinih Srba, umnožavajući njihove patnje, dodao je Ader.\nPočinjeni zločini ne mogu biti poništeni, ali obostrano praštanje i međusobno izvinjenje mogu, prema njegovim rečima, ojačati poverenje između Srbije i Mađarske\n“Ne želimo da našoj deci u nasledstvo ostavimo smrt, laži i mržnju, već život, pravednost i saradnju”, poručio je Ader.\nAder je podsetio na izjavu predsednika Srbije Tomislava Nikolića tokom posete Budimpešti o tome da su dve zemlje otvorile novu stranicu u svojim odnosima i ostavile iza sebe nesporazume, kao i da je nužno skinuti teret prošlosti s budućih generacija i da je došlo vreme za međusobna izvinjenja.\n“Mi, današnji Mađari i današnji Srbi, jedinstveni stojimo na strani nevinih žrtava. Mi ne želimo da našoj deci u nasledstvo ostavimo smrt, laž i mržnju, već život, pravednost i saradnju”, poručio je on.\nMađarski predsednik je ocenio da usvajanje Deklaracije o osudi akata protiv civilnog mađarskog stanovništva u Vojvodini tokom 1944. i 1945. godine, u Skupšitni Srbije prošle nedelje, predstavlja važan istorijski korak koji, posle sedam decenija, stavlja pečat na jedno poglavlje bolne zajedničke istorije, ali i otvara novu perspektivu u odnosima dva naroda i dve države.\n“Moralan čovek ima hrabrost da izgovori ono što u dubini duše oseća ispravnim, a vi ste poslušali svoje srce. Izgovorili ste ono što je bilo bolno, što se 70 godina činilo nemogućim izgovoriti”, rekao je Ader.\n“Izgovorili ste da je kolektivna krivica neodrživa. Izgovorili ste da mogu da postoje ljudi koji su grešni, ali da narod ne može biti grešan,” dodao je on.\nAder je ocenio da Deklaracija potvrđuje privrženost Srbije evropskim vrednostima i daje primer drugima kako se može doprineti uspostavljanju moralnog poretka “koji je u prošlosti bio izopačen”.\nPrema njegovim rečima, nova Evropa rađa se iz ovakvih gestova, gestova obostranog razumevanja, prihvatanja, saradnje, izgovaranja istine, uz poštovanje zajedničkih ljudskih vrednosti.\nMađarski predsednik je izjavio i da je današnje obraćanje “prva prilika da predsednik slobodne Republike Mađarske govori pred slobodnom Skupštinom Srbije” i dodao da Srbija na putu ka EU može računati na Mađarsku kao na prijatelja i partnera spremnog da prenese svoja iskustva.\nPredsednik Skupštine Srbije Nebojša Stefanović zahvalio se predsedniku Mađarske na podršci njegove zemlje evrointegraciji Srbije, a Ader je izrazio nadu da će Srbiji 28. juna biti određen datum za početak pregovora sa EU.\nIzražavajući zadovoljstvo zbog unapređenja bilateralnih odnosa u proteklom periodu, Stefanović se zahvalio na podršci Mađarske Srbiji u procesu evrointeintegracija i naglasio da Srbija ovaj proces pre svega posmatra kao priliku za dostizanje standarda i vrednosti i da svoje pristupanje vidi kao očekivani rezultat uloženog truda.\nPredsednik skupštine je istakao da usvajanje Deklaracije o osudi akata protiv civilnog mađarskog stanovništva u Vojvodini počinjenih u periodu 1944.- 1945. godine, predstavlja poštovanja prema žrtvama kao i izraz jasnog opredeljenja okretanju budućnosti.\nStefanović je izrazio spremnost na zajednički rad u cilju unapređenja položaja nacionalnih manjina, saopšteno je iz Skupštine Srbije.\nPosebno naglašavajući značaj privredne saradnje u regionalnom okviru, Stefanović se založio za razvoj zajedničkih investicija i ukazao na pogodnosti za zajednički nastup na trećim tržištima i ukazao na povoljnosti saradnje u poljoprivredi.\nPredsednik skupštine je istakao značaj daljeg unapređenja međuparlamentarnih odnosa i najavio svoju posetu parlamentu Mađarske u oktobru.\nPredsednik Mađarske Janoš Ader je preneo pozdrave predsednika parlamenta Mađarske, Lasla Kavera, predsedniku Narodne skupštine i rekao da se poseta predsednika Stefanovića Budimpešti očekuje sa zadovoljstvom.\nIzražavajući nadu u uspešan ishod, odnosno odluku o određivanju datuma za početak pregovora sa Evropskom unijom, 28. juna, Ader je rekao da će Mađarska uvek podržavati Srbiju na evropskom putu i ponudio pomoć kroz razmenu iskustava.\nStefanović se posebno založio za saradnju u međunarodnim organizacijama u regionalnom interesu.\nZaključujući razgovor, predsednik Stefanović je ponovio važnost iskazanog stava zvaničnika Srbije i Mađarske da se okrenemo budućnosti.\nPredsednici Srbije i Mađarske Tomislav Nikolić i Janoš Ader posetiće danas Čurug, u opštini Žabalj, gde će zajedno položiti vence na spomenik mađarskim žrtvama stradalim u Drugom svetskom ratu, najavila je Pres služba predsednika.\nNikolić i Ader, koji je u poseti Srbiji, tokom boravka u Čurugu, posetiće muzej “Topalov Magacin”, gde će takođe položiti vence, a zatim obići Crkvu Vaznesenja Gospodnjeg. Dvojica predsednika će se na kraju posete obratiti novinarima.\nPredsednici Nikolić i Ader složili se da je današnje zajedničko odavanje pošte žrtvama srpske i mađarske nacionalnosti istorijski događaj uz poruku da istoriju treba ostaviti istoričarima, a budućnost saradnji dva naroda.\nPredsednik Mađarske poručio je juče da Mađarska podržava ulazak Srbije u EU i da će takav stav izneti i 28. juna na sastanku Evropskog saveta.\ndrugi svetski ratjanoš adermađarskaratni zločini\nStaniju čeka Milan a Filipa "Steva iz Pančeva"? (VIDEO)\nSve se to dogodilo, na putu za ludilo


RUGIPP: Gradonačelnik i zaposleni u Gradskoj upravi Banjaluka izjavama obmanjuju građane\npetak, 23 februar 2018 11:28\nIzjavama gradonačelnika Banjaluke Igora Radojičića i zaposlenih u Gradskoj upravi Banjaluka da će se kasniti sa realizacijom velikih infrastrukturnih projekata zbog najnovijih odluka Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove (RUGIPP) građani su dovedeni u zabludu, stoji u saopštenju RUGIPP-a.\nNaime, RUGIPP je ukinula je odobrenje kojim je bivši direktor ove Uprave Miloš Komljenović nezakonito prenio ovlašćenja sa državnih službenika RUGIPP-a na zaposlene Gradske uprave Banjaluka i omogućio im da bez ikakve funkcionalne, mjesne i stvarne nadležnosti sami sebi izdaju podatke iz jedinstvene evidencije koju vodi RUGIPP i pri tom ne plaćaju zakonom predviđenu naknadu.\nTim odobrenjem, istima je bilo je omogućeno da bez ikakvog nadzora ulaze u prostorije Područne jedinice RUGIPP Banjaluka u vremenu od 9 do 15 časova, svakim radnim danom, kako bi za potrebe Grada ili lične potrebe pribavljali dokumentaciju koja je u nadležnosti RUGIPP-a.\nNa osnovu tog odobrenja zaposlenima u Gradskoj upravi Banjaluka bilo je omogućeno da samostalno obavljaju poslove u isključivoj nadležnosti zaposlenih u RUGIPP-u, a veliki broj poslova koje su ova lica rješavala u većini slučajeva nisu se odnosili na sam Grad, već na završavanje predmeta nekim fizičkim ili pravnim licima, nesumnjivo u obostranu korist, piše u saopštenju.\nPozivanje Grada Banjaluka na velike infrastrukturne projekte koji će navodno kasniti zbog najnovije odluke RUGIPP-a apsolutno je neosnovano. Predmet „Zelenog mosta“ je problematičan zbog toga što Grad Banjaluka nije na vrijeme provodio promjene u katastru pa su nastali sporni imovinsko-pravni odnosi.\nIstičemo i da je zakonom jasno i precizno propisana procedura izdavanja podataka i vršenja usluga RUGIPP-a , te da u tom smislu ne postoji „skraćeni postupak“na koji se poziva gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić, izuzev mogućnosti uplate duple takse za određene podatke ili usluge. Grad Banjaluka nije zakonom izuzet u pogledu plaćanja navedene takse jer bi time ostali građani bili stavljeni u neravnopravan položaj, posebno imajući u vidu da je Ustavom Republike Srpske izjednačena svojina pravnih i fizičkih lica sa svojinom nosilaca svojine javnog prava kao što je Grad Banjaluka.\nDodajemo, RUGIPP je prije pet mjeseci dostavila Gradu Banjaluka kompletnu analizu spornih imovinsko-pravnih odnosa koji se vode pred ovom Upravom po zahtjevu Grada i predložila da sa liste od tada 498 predmeta izdvoji prioritete, a kako bi Područna jedinica RUGIPP-a Banjaluka odredila nekoliko službenika koji bi prioritetno radili na rješavanju tih predmeta. Imajući u vidu opšti interes svih građana, RUGIPP je nastojao da na ovaj način izađe u susret Gradu Banjaluka, ali do danas, niko iz Gradske uprave nije dostavio nikakvu povratnu informaciju.\nU Područnoj jedinici RUGIPP Banjaluka svi potrebni podaci, osim kad su u pitanju sporni imovinsko-pravni odnosi, izdaju se najdalje u roku od sedam dana. Iz tog razloga, smatramo da je zlonamjerna primjedba Gradske uprave Banjaluka da se na zemljišnoknjižni izvod ili posjedovni list čeka mjesecima, poručuju iz RUGIPP-a.\nViše iz ove kategorije « Kafići su u Banjaluci i dalje profitabilan biznis Podrška grada Banjaluka Savezu za rijetke bolesti »


Veličina otkrića, o kojem je pisala Nacionalna geografija, mogla bi da promeni naše mišljenje o tome kako je civilizacija Mezoamerike funkcionisala, smatra jedan od direktora istraživačkog projekta Marselo Kanuto sa Univerziteta Tulane u Nju Orleansu.\nProcesom mapiranja iz vazduha na severu Gvatemale otkriveno je više desetina drevnih gradova.\nU proteklih 100 godina preovladavalo je mišljenje da tropski predeli nisu bili povoljno mesto za izgradnju civilizacija i da ta klima nije bila pogodna za održanje kompleksnih društava, kaže Kanuto, koji se bavi Majanskom arheologijom više od 30 godina.\n„Uvek se pretpostavljalo da je majansko društvo imalo manju populaciju i da nije imalo infrastrukturu – da su imali veoma male nezavisne države-gradove bez veće povezanosti“, objašnjava Kanuto.\nSada je, međutim, dodaje, otkriveno da to nije istina. Ovo istraživanje pokazuje da ne samo da je tu živelo više ljudi, već da su oni na brojne načine izmenili okruženje kako bi ga učinili produtkvinim.\n10 najskupljih slika u svetu


Muslimansko bratstvo traži podršku\nEsam el-Erian (u sredini), potpredsednik Muslimanskog bratstva, na konferenciji za novinare u Kairu\nIslamistička grupa pozvala poražene kandidate na izborima da podrže Muhameda Morsija u drugom krugu\nEgipatsko Muslimansko bratstvo pozvalo je predsedničke kandidate poražene u prvom krugu na sastanak s ciljem da dobije podršku za svog kandidata Mohameda Morsija, koji će se po svemu sudeći naći u drugom krugu zajedno sa sekularistom Ahmedom Šafikom.\nVisoki zvaničnik islamističke grupe Esam el-Erian pozvao je preostalih 10 kandidata da - kako se izrazi - "spasu revoluciju".\nPrema nezvaničnim rezultatima glasanja održanog u sredu i četvrtak, Morsi je dobio najveći broj glasova, a odmah iza njega je Šafik , koji je bio poslednji premijer u vladi Hosnija Mubaraka, pre njegovog odlaska s vlasti.\nŠafik je i postavljen na taj položaj u nadi da će to dovesti do smanjenja revolta među narodom, ali mu je ta njegova veza sa bivšim predsednikom svakako odmogla na biralištima.\nKonačni rezultati izbora biće saopšteni u utorka, dok je drugi krug zakazan za 16. i 17. jun.\nKo god da pobedi suočuiće se sa velikim izazovima. Egipatska ekonomija je u orgomnim problemima, jer je turizam - njena ključna grana - u vrlo lošem stanju, kriminal je na višem nivou, a sve je više i štrajkova radničke klase.


Zašto je ruska baza Hmejmim korisna za Siriju, ali i za Bliski istok - Sputnjik Srbija\nZašto je ruska baza Hmejmim korisna za Siriju, ali i za Bliski istok\n17:58 12.08.2016 Preuzmite kraći link\nRusija planira da pretvori bazu Hmejmim u Siriji u potpuno operativnu bazu. Bivši glavni urednik iranske novinske agencije „Mernjuz“ Hasan Hanizadeh za Sputnjik je komentarisao to pitanje.\nRuska baza u Siriji postaje veliko gradilište\nPrema njegovim rečima, na inicijativu Rusije da stvori pravu vojnu bazu na sirijskom aerodromu Hmejmim prvenstveno se gleda kao na važan korak ka omogućavanju bezbednosti i stabilizacije u regionu.\n„Bliskoistočne zemlje (Sirija, Iran, Irak i Liban) mogu samo da pozdrave tu rusku inicijativu, jer Rusija nikada nije planirala vojnu agresiju i kolonizaciju tog regiona. Prisustvo ruske vojske treba da doprinese stabilizaciji i da omogući bezbednost u Siriji i na Bliskom istoku“, navodi ovaj ekspert.\nHanizadeh kaže da, nasuprot tome, vojne baze koje su Sjedinjene Američke Države formirale u različitim delovima sveta donose isključivo uništenje i podrivaju bezbednost u mnogim oblastima.\n„Rusija za razliku od Amerike nastoji da pomogne zemljama u osiguravanju bezbednosti, bez obzira gde postavlja svoje vojne baze, a ne da podstiče rat. Uzimajući u obzir činjenicu da u sirijskoj luci Tartusu postoji logistička baza ruske mornarice, uspostavljanje stalne ruske vojne baze na aerodromu Hmejmim ne bi predstavljalo nikakvu pretnju sirijskom narodu“, istakao je Hanizadeh.\nOn je dodao da će širenje ruskog vojnog prisustva u Siriji dalje pojačati borbu protiv „terorističkih grupa koje finansiraju SAD i Saudijska Arabija“. Stoga bi prisustvo ruske vojske moglo samo da koristi „svim zemljama u regionu koje žele da pobede terorizam“, zaključio je taj ekspert.\nVazdušna baza Hmejmim počela je da radi u septembru 2015. godine, kada je Rusija započela svoju antiterorističku vazdušnu kampanju protiv džihadista DAEŠ-a i drugih sličnih ekstremista u Siriji. Sada Rusija planira da je proširi kako bi omogućila da njene operacije idu glatko i kako bi se povećala bezbednost izgradnjom dodatnih površina na aerodromu, baraka, bolnice i dodatnog prostora za velike transportne avione.\nvojna baza, baza Hmejmim


Totalni kolaps u Borči - www.lobi-info.rs\nTotalni kolaps u Borči\nBojan K. 6. oktobra 2015., 15:33 6.5k Views\nOko 14 časova pokvario se autobus javnog gradskog prevoza kod raskrsnice ulica Bratstva i jedinstva i Zrenjaninskog puta.\nViše od sat vremena pokušavaju da pokrenu autobus i pomere isti ali ne uspevaju. Zato je trenutno u Borči totalni kolaps u saobraćaju.\nAutobus na liniji 85 kroz Borču saobraćaju rutom 95-ice do Putnika gde se uključuje na Zrenjaninski put u smeru ka novoj petlji, a linija 96 ide kao 95-ica.\nJutros je gradski saobraćaj u Borči loše funkcionisao zbog lančanog sudara u Terazijskom tunelu, a danas popodne zbog pokvarenog autobusa kod „Pikola“.\nPrethodna objava Nema 95-ice zbog lančanog sudara u Terazijskom tunelu\nSledeća objava OPASNO I KAŽNJIVO: Okretanje na „šupljim“ delovima ograde na Zrenjanincu\nNema 95-ice zbog lančanog sudara u Terazijskom tunelu\nOPASNO I KAŽNJIVO: Okretanje na „šupljim“ delovima ograde na Zrenjanincu


Austrijanci strahuju od terorizma\nM. D.\t 12. avgusta 2016. 06:00\nOsećaj nemira i nesigurnosti sve je prisutniji u Austriji posle terorističkih napada proteklih nedelja u Evropi, piše bečki dnevnik “Prese”.\nPrema istraživanju javnog mnjenja, koji je objavio bečki dnevnik, čak 88 odsto Austrijanaca navodi da se plaši od terorističkih napada u Evropi. Na drugom mestu je bojazan od radikalizacije verskih fanatika, koji ima oko 85 odsto građana. Tek na trećem mestu, sa 76 odsto, nalazi se strah od budućnosti za decu, te zatim sledi strah od daljeg talasa izbeglica (74 odsto).\nPrema rezultatima istraživanja, strah od terorističkih napada u Austriji ima 70 odsto Austrijanaca, i time je tek na petom mestu, a istraživači to objašnjavaju podatkom da još nije bilo napada u ovoj zemlji, te trenutno i tesna većina očekuje da će tako i ostati.\nSamo 10 odsto je uvereno da će Austrija biti suočena sa terorističkim napadom.\nKada je reč o bezbednosti 38 odsto kaže da se oseća nebezbedno u Austriji, dok svega pet odsto zastupa mišljenje da im se ništa ne može dogoditi u Austriji.\nInače 89 odsto Austrijanaca ukazuje da je u protekle dve godine opala bezbednost u zemlji.\nNa pitanje šta je potrebno učiniti da bi se povećao osećaj bezbednosti 58 odsto je navelo da je neophodno da nema daljih terorističkih napada u evropskim zemljama, a na drugom mestu se nalazi obustavljanje talasa migranata.\nTakođe 55 odsto anketiranih želi veće policijsko prisustvo, a 46 odsto podržava ponovno uvođenje graničnih kontrola.\nPored toga 18 odsto podržava i istupanje iz EU u cilju povećanja bezbednosti.\nVećina Austrijanaca, to jest 57 odsto, želela bi da vlada učini više kako bi zemlju zaštitila od terorističkih napada.


Pretnja evropskim bankama: Korona će odneti 800 milijardi evra – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Pretnja evropskim bankama: Korona će odneti 800 milijardi evra\nEvropskim bankama u sledeće tri godine preti do 800 milijardi evra gubitaka po kreditima i smanjenje prihoda za 30 milijardi evra zbog posledica korona virusa.\nS druge strane, prema lošijem scenariju, koji uključuje ozbiljne razmere drugog talasa pandemije, ove sifre bi se udvostručile, a udeo loših kredita evropskih banaka bi dostigao 10 posto ukupnog kreditnog portfelja.\n“Iako nije verovatno da će pandemije doneti vrlo teške posledice bankarskom sektoru, veliki broj banaka naći će se u nezavidnom položaju sa vrlo slabim povratima”, kaže Kristijan Edelman, jedan od direktora za analize evropskog sektora finansijskih usluga u “Oliver Vajmanu”, piše Fajnenšel Tajms.\nU tekstu se podseća da su evropske banke prošle kroz težak period oporavka od prošle finansijske krize 2008. godine, i da su više od jedne decenije imale slabašnu profitabilnosti usled velike konkurencije na tržištu.\nPrihodi bi, nakon očekivanih gubitaka po kreditima, mogli ove godine da padnu za 180 milijardi evra na 385 milijardi evra, čak i ako se drugo zatvaranje izbegne.\nOporavak na prošlogodišnju se ne očekuje pre 2022. godine, kada će prihodi od 535 milijardi i dalje biti za 30 milijardi evra niži, procenjuju u “Oliver Vajmanu” .\nbanke evropske banke korona kriza


Polovni Magirus Deutz kamioni oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Kamioni > Ostali kamioni > Magirus Deutz\nPolovna Magirus Deutz ostali kamioni na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Magirus Deutz ostali kamioni mašina koje su za prodaju. Magirus Deutz ostali kamioni oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Magirus Deutz ostali kamioni u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih Magirus Deutz ostali kamioni za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Magirus Deutz ostali kamioni koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Magirus Deutz ostali kamioni koje Vas interesuju.


Dveri ka Bogu\nBlagoslov, ispovest, oprost grehova… Da li će se nešto od svega toga promeniti u praksi katoličke crkve i dobiti novo obličje u eri Interneta? Vatikan smatra da je novi elektronski medij itekako pogodan za širenje vere i kontakt sa vernicima, ali ne smatra da treba Božji blagoslov davati i putem Interneta.\nIpak, jedan sveštenik je pokrenuo web-stranicu na kojoj radi upravo to, smatrajući da ljudi imaju sve manje vremena za Crkvu i da, pošto na mise ne mogu da dođu, Crkva treba da priđe njima. U skladu sa takvim stavom, pokrenuo je Internet-servis pod nazivom Gateway to God – Online („Dveri ka Bogu – online), gde vernici mogu da dobiju Božji blagoslov putem elektronske pošte ili u realnom vremenu, u chat-sobi sa sveštenikom. Vikar Ian Lawton sa Novog Zelanda je, na ovaj način, pokrenuo nove polemike na temu odnosa Crkve i medija i dileme da li je moguće religioznu praksu „oči u oči“ sprovoditi i na neki drugi način.\nOvaj je sveštenik postavio i chat-sobe u kojima je tema religija, a omogućio i savetovanje po pitanjima vere za one koji nemaju vremena za crkvu ili žele da ostanu anonimni. Vatikan ne smatra da Crkva može da koristi Internet na ovaj način – ništa ne može da zameni direktni kontakt i odlazak na Bogosluženje.


Ministarstvo finansija KS i Razvojna banka FBiH potpisali ugovor za investiranje u kapitalne projekte - Civilis\nMinistarstvo finansija KS i Razvojna banka FBiH potpisali ugovor za investiranje u kapitalne projekte\nMinistarstvo finansija Kantona Sarajevo i Razvojna banka Federacije BiH danas su potpisali Ugovor o kreditu u iznosu od 25.777.240,00 KM.\nSredstva su obezbijeđena za realizaciju spremnih investicionih projekata resornih ministarstava planiranih Budžetom Kantona Sarajevo za 2019. godinu.\n“Kreditna sredstva su obezbijeđena pod vrlo povoljnim uslovima gdje kamatna stopa iznosi 2,5 posto fiksno na godišnjem nivou, sa rokom otplate od 12 godina gdje je uključen grace period od jedne godine. Ugovaranjem pod ovim uslovima eliminisan je valutni i kamatni rizik”, kazao je ministar finansija KS Amel Kovačević.\nNeki od projekata koji će biti finansirani ovim kreditom su: izgradnja i rješavanje imovinsko-pravnih odnosa na primarnim gradskim saobraćajnicama, nabavka opreme za Klinički centar Univerziteta u Sarajevu, izgradnja Akademije scenskih umjetnosti, sufinansiranje izgradnje osnovne škole na Šipu, pretvaranje odlagališta Smiljevići u Centar za upravljanje otpadom, rekonstrukcija vodovodne i kanalizacione mreže u ul. Kranjčevića, Dolina i Magribija – I faza, nabavka opreme za KJKP Rad d.o.o…\nSve projekte možete pogledati u prilogu.https://vlada.ks.gov.ba/sites/vlada.ks.gov.ba/files/projekti_domace_zaduzivanje_2019_pdf.pdf\nRelated tags : ministar Kovačević


NDMBG: Da se fondovi EBRD ne koriste za 'štetne projekte', BDP bi bio bliže EU\nBeta 20. juna 2019. 17:35\nInicijativa „Ne da(vi)mo Beograd“ (NDMBGD) je danas reagovala na izjavu direktorke Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) za Zapadni Balkan, Žužane Hargitaj, da će Srbiji i drugim zemljama Zapadnog Balkana biti potrebno skoro dva veka da dostignu prosečan nivo prihoda u Evropskoj uniji (EU).\nInicijativa je upitala „da li bi možda taj period bio kraći kada se fondovi te banke u Srbiji ne bi koristili za štetne projekte?“.\nU saopštenju je navedeno da su „štetni projekti“ finansirani fondovima te banke izgradnja spalionice otpada na beogradskoj deponiji smeća u Vinči, rekonstrukcija Trga Slavija koja – kako se navodi – umesto da je funkcionalno rešila saobraćaj, postala je „muzička fontana“, zatim se pominje „preskupo kozmetičko šminkanje“ četiri glavna gradska bulevara koje će, takodje umesto unapredjenja saobraćaja, dodatno usporiti javni prevoz.\nPredstavnik Inicijative Dobrica Veselinović upozorio je Savet direktora direktora EBRD na sastancima u Sarajevu od 7. do 9. maja na projekte koje je NDMBGD ocenila kao štetne.\nVeselinović je ukazao na probleme u vezi s ugovorom o javno-privatnom partnerstvu za deponiju u Vinči, koji je Beograd potpisao 2017. godine s privatnim konzorcijumom „Suez-Itochu“, a kojim se planira izgradnja spalionice otpada koji će gradjane Beograda koštati najmanje 40 miliona evra godišnje, a negativno će uticati i na kvalitet vazduha.\nSavetu direktora EBRD ukazano je i na probleme sa žalbenom mehanizmom povodom rekonstrukcije Trga „Slavija“, kao i na „potpuno pogrešan projekat ‘Zeleni bulevar’ “ – ove nedelje započetu „rekonstrukciju“ ulica Kraljice Marije, 27. marta, Džordža Vašingtona i Dušanove, koja se „protivi svim principima održivog saobraćaja“.\nInicijativa „Ne davimo Beograd“ je poručila da će u saradnji sa partnerskom mrežom “BankWatch CEE” nastaviti da prati sve projekte gradskih vlasti koje finansira Evropska banka za obnovu i razvoj i da ukazuje na štetu od njihovog sprovođenja.


SEEbiz.eu / RS / Žugić: Za očekivati niže kamate na kredite\nRadoj Žugić Centralna banka Crne Gore\nŽugić: Za očekivati niže kamate na kredite\nDatum objave: 31.12.2017. - 19:09:23\nPODGORICA - U Crnoj Gori se u narednoj godini mogu očekivati niže kamate na kredite, ali ne i više stope na štednju, saopštio je guverner Centralne banke (CBCG), Radoje Žugić.\n"Sa pozitivnim izgledom rasta privrede i banke će imati veći podsticaj da kreditiraju privredu": Žugić\n"Mislim da nije realno očekivati rast kamatnih stopa na štednju u narednoj godini", kazao je Žugić u intervjuu Vijestima.\nOn je naveo da je više faktora koji utiču na visinu kamatnih stopa.\n"U prvom redu to su rizik zemlje, referentne kamatne stope ključnih centralnih banaka, operativni troškovi poslovanja, a zatim i nivo nekvalitetnih kredita", objasnio je Žugić.\nOn je saopštio da su u prethodnom periodu zabilježeni pozitivni trendovi kod svih tih faktora.\n"Svi ti rezultati, uz zdravu konkurenciju među bankama prisutnim na našem tržištu, stvaraju okvir za očekivanje da će nam naredna godina donijeti niže kamatne stope", rekao je Žugić.\nOn smatra da ima prostora za dalje sniženje kamatnih stopa i da će takav, kako je kazao, očekivani trend, u budućnosti imati pozitivne efekte na privredu i građane.\nKada je u pitanju rast kamatnih stopa na štednju u narednoj godini, Žugić smatra da to nije realno očekivati.\n"U uslovima kada su banke visoko likvidne, kada na finansijskim tržištima imamo obilje likvidnih sredstava i kada su referentne evropske kamatne stope negativne, realno je očekivati da će se tokom naredne godine pasivne kamatne stope zadržati na sličnom nivou kao u ovoj godini", rekao je Žugić.\nNa pitanje šta je predlog CBCG kako bi se smanjila nelikvidnost privrede u kratkom roku, Žugić je odgovorio da ne postoji jedinstvena mjera koja bi riješila taj problem, već se sistematski i kontinuirano mora raditi na otvaranju što više mogućnosti za povećanje prihoda preduzeća.\n"Sa pozitivnim izgledom rasta privrede i banke će imati veći podsticaj da kreditiraju privredu", ocijenio je Žugić.\nPrema njegovim riječima, bankarski sektor u Crnoj Gori je stabilan i adekvatno kapitalzovan, a stabilnost se ogleda u rastu svih ključnih parametara poslovanja u sistemu tokom ove godine.\nŽugić je ocijenio I da postoji prostor za sniženje naknada koje banke naplaćuju građanima za pružanje platnih usluga.\nOn nije precizirao kada će CBCG predložiti Vladi da dodatno oporezuje bogataše, već smatra da treba zadržati konkurentnu poresku politiku, da bi se sačuvale postojeće i privukle nove investicije.\n"Nijedna zemlja nije sprovela uspješnu fiskalnu konsolidaciju bazirajući je samo na oporezivanju luksuza", zaključio je Žugić.


Aktivisti Demokratske stranke Srbije (DSS) protestuju ispred Endžio Haba protiv održavanja festivala "Mirdita, dobar dan", Beograd, 25. maj.\nAktivisti desno orijentisane Demokratske stranke Srbije (DSS) napravili su 25. maja protestni performans u Beogradu, gde se istog dana otvara festival "Mirëdita, dobar dan", koji promoviše albansku i srpsku kulturu.\nAktivisti su ispred prostorija Endžio Haba, gde se u 18 časova otvara izložba "Sve naše suze" u okviru festivala, okačili fotografije na kojima piše "Kosovska kultura" uz slike na kojima se Albanci optužuju za navodne zločine.\nDSS i nekoliko manjih stranaka u koaliciji sa tom strankom zatražile su 24. maja da se festival zabrani.\nLider DSS Miloš Jovanović ocenio je da se njime promoviše nezavisnost Kosova čime, kako je naveo, se krši ustavni poredak Srbije.\nAktivisti su okačili fotografije na kojima piše "Kosovska kultura" uz slike na kojima se Albanci optužuju za navodne zločine.\nCilj festivala "Mirëdita, dobar dan", koji će trajati do 28. maja, je da se susretima srpskih i kosovskih društvenih i kulturnih zajednica iniciraju promene i stvori tradicija saradnje kojom će biti dat doprinos trajnoj normalizaciji odnosa između Beograda i Prištine.\nIpak, ranijih godina ovaj festival u Beogradu pratili su incidenti koje su izazivale desničarske grupe.\n"Između srpskog i kosovskog društva postoji veliki jaz. Festival 'Mirëdita, dobar dan' se trudi da taj jaz smanji, sve dok on ne nestane. Dok političke elite rade na produbljivanju istog", rekla je 23. maja programska koordinatorka Inicijative mladih za ljudska prava (YIHR) Fiona Jelići za Radio Slobodna Evropa (RSE) u susret festivalu "Mirëdita, dobar dan".\nKosovo, bivša pokrajina Srbije, proglasila je nezavisnost 2008. godine. Zvaničnici u Srbiji i dalje negiraju Kosovo kao državu.


Odbojka: Radnički pregazio Partizan - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Sport Odbojka Odbojka: Radnički pregazio Partizan\nOdbojka: Radnički pregazio Partizan\nponedeljak, 11 april 2011 10:05\nOdbojkaši Radičkog pobedili su sinoć ekipu beogradskog Partizana lako i ubedljivo rezultatom 3:0 (27:25, 25:18, 25:17). Kragujevčani su držali konce igre tokom celog meča u hali ''Jezero'' i za samo 70 minuta igre vratili nadu za plasman u finale.\nOvom pobedom Radnički je vratio nezvesnost u seriju i imaće šansu već u četvrtak da bude za korak bliže velikom finalu lige. Partizan vodi u seriji sa 2:1, aekipa koja stigne do tri pobede ide na završnicu.\nMeč će biti odigran u četvrtak od 19 časova takođe u hali ''Jezero''.\nEkipa Vojvodine je prvi finalista Viner Štediše lige, a Novosađani su eliminisali Crvenu zvezdu sa 3:0 u seriji.


Prvi Dani Vojvodine u Podgorici\nBack TURIZAM TURISTIČKE ORGANIZACIJE Prvi Dani Vojvodine u Podgorici\nponedeljak, 30 oktobar 2017 08:21\nPodgorica je tokom dvodnevne manifestacije „Dani Vojvodine u Podgorici“, 27. i 28. oktobra dobila novu ulicu - Vojvođanski sokak. Naime, Podgoričani su ustupili deo gradskog trga, Trga nezavisnosti, kućicama i štandovima na kojima su se Vojvođani potrudili da predstave izbor iz svoje bogate ponude vezane za turizam, gastronomiju i vino. Po interesovanju domaćina, više nego uspešno.\nToplom dobrodošlicom, ljubaznošću i srčanošću, Podgoričani su učinili da se Vojvođani u njihovom gradu osećaju kao kod kuće. Ova manifestacija bile je svojevrsan poziv građanima Podgorice i Crne Gore da dođu bar na dva dana, produženi vikend ili čitavu nedelju u Vojvodinu, i upoznaju ponešto od onoga što je vredno znati o njenoj kulturi i istoriji, probaju lokalne specijalitete na njenim salašima i čardama, uz vina iz nekih od njenih sedam vinskih rejona, ne bi li razbili predrasudu o dosadnoj i bezličnoj ravnici, jer to ona nije. U Vojvodini ima šta da se doživi, vidi, proba. „Vojvođanski sokak“ obišle su i delegacije Republike Crne Gore na čelu sa gradonačelnikom Podgorice, gospodinom Slavoljubom Stijepovićem, i AP Vojvodine. Vojvođansku delegaciju predvodio je predsednik Pokrajinske vlade, gospodin Igor Mirović, koji je bio i domaćin na svečanom prijemu povodom „Dana Vojvodine u Podgorici“ u hotelu Hilton. Na prijemu su osim predstavnika Vlade i institucija, privrednika AP Vojvodine, bili prisutni članovi Vlade Crne Gore, predstavnici turističkih organizacija, privrednih komora, privrednici, članovi srpskih udruženja u Crnoj Gori, prijatelji. Zahvaljujući se na toploj dobrodošlici, predsednik je podsetio da je cilj ove manifestacije predstavljanje kvaliteta koji Vojvodina ima, ne samo u turističkoj i privrednoj sferi, nego i u oblastima proizvodnje hrane i pića, odnosno oblastima koje znače život, i izrazio uverenje da će ovo predstavljanje vojvođanske ponudi prerasti u tradicionalno. - Danas smo sa predstavnicima Vlade Crne Gore i predstavnicima grada Podgorice dogovorili da ćemo već naredne godine u Novom Sadu održati „Dane Podgorice“, a ja mislim i „Dane Crne Gore u Vojvodini“ i time trasirati put dugoročnijoj i sveobuhvtnijoj saradnji Vovjodine i Crne Gore, jer Vojvodina je i kroz istoriju, bila prisutna u Crnoj Gori. Želim da se večeras prijatno osećate i da sa manifestacije ponesete prijatne utiske. Računajte na Vojvodinu uvek i u svemu. Bićemo podrška i saradnici u svim zajedničkim projektima koje mogu da se realizuju sa institucijama Crne Gore, Republike Srbije, posebno AP Vojvodine - rekao je između ostalog gospodin Igor Mirović. Atmosferu je upotpunio Tamburaški orkestar „Romansa“, gajdaš Maksim Mudrinić. Prikazan je i kratak film o lepotama Vojvodine, u kojima ni izbliza nije moglo da stane sve, ali dovoljno da zagolica znatiželju i dodatno motiviše turiste iz brdovite Crne Gore da krenu put ravne Vojvodine. Sve to začinili su vina vinara iz Udruženja vinara i vinogradara Fruške gore, otkrivajući im dušu ove, u isto vreme i jednostavne i moćne Pokrajine. Druženje je potom nastavljeno u Modernoj galeriji, gde se sa 22 slike pod nazivom „Prolaznici“ predstavio akademski slikar, direktor Muzeja savremene umetnosti Vojvodine, Radovan Jokić. Dane Vojvodine u Podgorici organizovala je Turistička organizacija Vojvodine uz podršku Pokrajinske vlade.\nIstovremeno, u organizaciji Privredne komore Vojvodine (PKV) i Privredne komore Crne Gore (PKCG), uz podršku Pokrajinske vlade, održan je Privredni forum na kojem su predstavljeni ekonomski potencijali i investicioni ambijent Crne Gore i AP Vojvodine.\nViđe fotografija na našoj Facebook stranici: https://www.facebook.com/topsrbija.


Akcionarima na ime dividende 945,48 hiljada EUR | MINA\nNaslovnica MINA Business Akcionarima na ime dividende 945,48 hiljada EUR\nAkcionarima na ime dividende 945,48 hiljada EUR\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Skupština akcionara Crnogorskog Telekoma donijela je odluku da se dio prošlogodišnje neto dobiti, u iznosu od 945,48 hiljada EUR, isplati akcionarima na ime dividende.\nBruto iznos dividende po akciji je dva centa.\n„Preostali dio dobiti u iznosu od 211,79 hiljada EUR raspodijeliće se u zadržanu dobit“, navodi se u saopštenju.\nDioničari su na redovnoj Skupštini usvojili finansijski i izvještaj o poslovanju za prošlu godinu.\nSkupština akcionara je za nezavisnog revizora društva za ovu godinu izabrala revizorsko preduzeće Ernst & Young.\n„Raspravljano i o predlogu dijela akcionara da Skupština akcionara da ovlašćenje za otkup sopstvenih akcija društva, koji nije dobio potrebnu većinu glasova, uz obrazloženje da će se to pitanje ponovo evaluirati i o njemu izjasniti nakon trećeg kvartala ove godine, uzimajući u obzir makroekonomska kretanja i planirane buduće investicije“, dodaje se u saopštenju.\nIz Telekoma su kazali da su prošlu godinu, koja je bila veoma izazovna u poslovnom i ekonomskom smislu, obilježili posebna briga za korisnike i zaposlene, uspješno održavanje kontinuiteta u poslovanju, podrška partnerima iz javnog i privatnog sektora i brojne donatorske i humanitarne aktivnosti.\n„Telekom je, uprkos brojnim izazovima u svakodnevnom poslovanju, značajan dio svojih aktivnosti posvetio unapređenju zadovoljstva korisnika, kako bi opravdao njihovo povjerenje. Zahvaljujući tome, Telekom je u prošloj godini uspio da ostane tržišni lider u ukupnom broju postpejd korisnika i u segmentu mobilnog interneta“, navodi se u saopštenju.\nKako su dodali, istraživanje zadovoljstva korisnika koje se kontinuirano realizuje u cijeloj Deutsche Telekom grupi, koristeći isti set parametara i kriterijuma u svim kompanijama unutar grupe, pokazalo je da su korisnici Crnogorskog Telekoma posebno zadovoljni fiksnim uslugama, naročito brzinom interneta.\n„Istraživanje takođe ističe njihovo zadovoljstvo stabilnošću i brzinom mobilnog interneta, a korisnici Telekoma imaju i snažniji osjećaj da se vodi računa o njihovim potrebama“, rekli su iz kompanije.\nIz Telekoma su saopštili da su prošlogodišnju krizu iskoristili kao šansu za reorganizaciju procesa unutar kompanije i za formulisanje i implementaciju nove strategije.\nKao rezultat toga, početak ove godine obilježili su stabilan nivo prihoda i rast dobiti u odnosu na isti prošlogodišnji period, stabilna pripejd baza i rast baze postpejd korisnika.\nIzvršna direktorica kompanije, Dina Cibulskaja, kazala je da su prošlu godinu iskoristili da dodatno poboljšaju i unaprijede procese u preduzeću, kako bi još brže i još bolje odgovarali na zahtjeve i potrebe korisnika.\n„Želimo da učinimo sve što možemo da osjete da brinemo o njihovim potrebama i da se, koristeći naše servise i usluge, nalaze u dobrim rukama. Istovremeno radimo na tome da zadržimo poziciju lidera u oblasti telekomunikacija, pa nastavljamo da prvi u Crnoj Gori predstavljamo najnovije tehnologije“, poručila je Cibulskaja.\nOna je kazala da je Crnogorski Telekom operator koji ima najveći udio u razmjeni podataka putem mobilnog interneta u zemlji, dok je mobilna mreža Telekoma najbrža po mnogim istraživanjima.\n„To nas dodatno obavezuje da budemo pioniri u tom dijelu. Zato smo nedavno prvi u Crnoj Gori predstavili i u testni rad pustili dvije 5G bazne stanice“, rekla je Cibulskaja.\nIz Telekoma su podsjetili da, uprkos veoma konkurentnom telekomunikacionom tržištu u Crnoj Gori, godinama ostaju jedini telekomunikacioni operator čije se akcije nalaze na berzi.


CSR - Valjaonica bakra Sevojno\nValjaonica bakra Sevojno je oduvek isticala važnost društveno odgovornog poslovanja i aktivni je učesnik u rešavanju socijalnih i ekoloških problema lokalne zajednice od svog nastanka. Dominantan uticaj na jačanju i razvoju šireg okruženja jasno dokazuju da je Valjaononica bakra uvek bila generator razvoja užičkog kraja. Naš moto je da je ulaganje u razvoj društva u kome posluje Valjaonica Bakra u isto vreme i ulaganje u razvoj Valjaonice bakra Sevojno.\nI pored teških uslova koji su poslednjih godina prouzrokovani ekonomskom krizom, društvena odgovornost se nije dovodila u pitanje. Svoju predanost prikazali smo nizom akcija koje smo podržali a koje su organizovane od strane pojedinaca i organizacija.\nU partnerstvu sa Gradom Užicem podržali smo kampanju NALED-a koja je promovisala sertfikaciju gradova sa povoljnim okruženjem čiji je cilj povećanje direknih stranih i domaćih investicija kao rezultata stvaranja dobre poslovne klime. Na ovaj način je investitorima data preporuka u uslovima za investiranje na lokalnom nivou a gradu Užicu pružena podrška za rast konkuretnosti u odnosu na ostale lokalne samouprave u okruženju.\nNa inicijativu menadžmenta, aktivno smo podržali akciju “Bitka za porodilišta” gde smo za potrebe Užičke bolnice donirali dva CTG aparata koja su značajno olakšali rad medicinskog osoblja a posebno doprineli osećaju lagodnosti i sigurnosti kod trudnica. Zajedničkim doprinosom sa ostalim donatorima u potpunosti su zadovoljene potrebe za medicinskom opremom za užičko porodilište. Ovom akcijom Valjaonica bakra Sevojno je doprinela razvoju brige za najmlađe, nastavljajući da se bori za budućnost svoje lokalne zajednice.\nDemonstrirali smo svoju predanost i dokazali da je ona stvarna i da donosi stvarne rezultate. Naš cilj je da nastavimo da budemo okosnica razvoja kraja u kome poslujemo a osećaj zadovoljenja potreba zajednice čini nas ponosnima na svoju predanost ideji altruizma.


Migranti se ponovo ukrcali na voz iz Sarajeva za Bihać\nNaslovnica Bihać Migranti se ponovo ukrcali na voz iz Sarajeva za Bihać\nVeća grupa migranta u krenula je vozom iz Sarajeva prema Bihaću. Migranti su uredno kupili karte i krenuli prema Krajini odakle je autobusima u popodnevnim satima vraćena jedna grupa migranata nakon što im nije dozvoljen ulaz u Bihać.\nNepoznato je da li će ovoj grupi migranata, njih pedesetak, biti dozvoljen ulaz u Bihać večeras oko ponoći kad je planiran dolazak voza u ovom gradu.\nGrupa od 99 migranata koji su rano jutros Talgo vozom stigli u Bihać, premješteni su u autobuse koji će ih transportovati u Migracioni centar “Ušivak“ u Hadžićima. Migranti su iz voza premješteni pod jakim policijskim nadzorom, a pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova će ih ispratiti i s područja Unsko-sanskog kantona.\n“Ovo je urađeno u koordinaciji policijskog komesara Unsko-sanskog kantona Muje Koričića i ministra sigurnosti BiH Dragana Mektića”, potvrdila je glasnogovornica MUP-a USK-a Snežana Galić.\nTakođer, na sastanku Operativne grupe za situaciju s migrantima u Unsko-sanskom kantonu zaključeno je da će kantonalno Ministarstvo unutrašnjih poslova na osnovu stvorenih pretpostavki, nastaviti raditi na stabilizaciji stanja sigurnosti na području ovog kantona.\nPrethodni članakU kasarnu Ušivak stigli prvi migranti\nSljedeći članakEksplozivne naprave poslane Bijeloj kući, Klintonu, Obami, evakuirana i redakcija CNN-a


Uslovi korišćenja - Matis Nameštaj\nDobrodošli na sajt Matis.rs. Matis vam omogućava korišćenje usluga i sadržaja svog portala koje je podložno niže navedenim Uslovima korišćenja. Uslovi korišćenja se primenjuju na sve sadržaje i usluge Matis.rs. Korišćenjem bilo kog dela portala, smatra se da su korisnici upoznati sa ovim uslovima, kao i da prihvataju korišćenje sadržaja ovog portala isključivo za ličnu upotrebu i na sopstvenu odgovornost.\nNa sajtu su prikazane maloprodajne cene i izražene su u dinarima, sa zaračunatim PDV-om. Za eventualne greške u informacijama ili propuste na prikazu ne preuzimamo odgovornost. Slika je isključivo simbolički prikazana. Za više informacija obratite se direktno prodavcu u maloprodajnim objektima. Matis maksimalno koristi sve svoje resurse kako bi svi artikli na ovom sajtu bili prikazani sa ispravnim nazivima, specifikacijama i fotografijama. Ipak, ne možemo garantovati da su sve navedene informacije i fotografije artikala na ovom sajtu u potpunosti ispravne.\nMatis.rs ima autorska prava na sve sadržaje (tekstualne, vizuelne i audio materijale, baze podataka, programerski kod). Neovlašćeno korišćenje bilo kog dela portala, bez dozvole vlasnika autorskih prava, smatra se kršenjem autorskih prava i podložno je tužbi.\nMatis administrira ovu lokaciju iz svojih kancelarija u Ivanjici, Srbija. Ni na koji način ne izjavljuje da su materijali ili usluge na ovoj lokaciji prikladni ili dostupni za korišćenje izvan Srbije, a pristupanje iz područja gde je njihov sadržaj nezakonit je zabranjeno. Nije dopušteno korišćenje ili izvoz, odnosno uvoz, radi izvoza materijala ili usluga na ovoj lokaciji niti bilo koje kopiranje ili prilagođavanje u suprotnosti sa važećim zakonima ili propisima uključujući, bez ograničenja, izvozne zakone i propise Srbije. Ako odlučite da pristupite ovoj lokaciji izvan Srbije, to radite na sopstvenu inicijativu i smatrate se odgovornim za poštovanje važećih lokalnih zakona. Ovi Uslovi se tumače u skladu sa zakonima Republike Srbije i neće se primenjivati načela o rešavanju neusaglašenosti zakona.\nMatis može revidirati ove Uslove bilo kada, ažuriranjem ovog dokumenta. Povremeno posećujte ovu stranicu da biste pregledali Uslove koji trenutno važe, zato što su oni za vas obavezujući. Određene odredbe ovih Uslova mogu se zameniti izričito navedenim pravnim obaveštenjima i uslovima dostupnim na određenim stranicama ove lokacije.\n– MATERIJAL KOJI PROSLEĐUJE KORISNIK (KOMENTARI I DRUGI SADRŽAJI)\nLični podaci koje prosledite sajtu Matis.rs u svrhu dobijanja proizvoda ili usluga biće tretirane u skladu sa našim dokumentom o privatnosti na mreži. Zabranjeno je slanje ili prenošenje na ovu lokaciju ili sa nje bilo kojih nezakonitih, pretećih, uvredljivih, klevetničkih, opscenih, pornografskih ili drugih materijala koji su u suprotnosti s bilo kojim zakonom.\nMatis na ovoj lokaciji ne želi od vas da prima poverljive ili druge informacije kojima ne može slobodno da raspolaže. Svi materijali, informacije ili druga saopštenja koja prenosite ili šaljete na ovu lokaciju neće se smatrati poverljivim i onima kojima se ne može slobodno raspolagati. Matis.rs nema nikakve obaveze prema ovim saopštenjima. Naši zaposleni mogu da kopiraju, otkrivaju, distribuiraju, primenjuju ili na drugi način koriste saopštenja i sve podatke, slike, zvukove, tekst i sve ostale materijale u njima sadržane za bilo koje odnosno za sve komercijalne i nekomercijalne svrhe.\n– VEZE KA DRUGIM WEB LOKACIJAMA\nVeze na ovoj lokaciji ka lokacijama samostalnih proizvođača su obezbeđene isključivo da bi vam olakšale rad. Ako budete koristili ove veze, napustićete ovu lokaciju. Matis.rs nije pregledao sve ove lokacije samostalnih proizvođača i ne kontroliše ih i nije odgovoran za bilo koju od ovih lokacija ili njihov sadržaj. Samim tim, ne podržavamo i ne dajemo nikakve izjave o njima, kao ni o bilo kojim informacijama, softveru ili drugim proizvodima ili materijalima koji se tamo nalaze, ili bilo kojim rezultatima koji se mogu dobiti njihovim korišćenjem. Ako odlučite da pristupite nekoj od Web lokacija samostalnih proizvođača koje su povezane sa ovom lokacijom, to radite isključivo na sopstveni rizik.\n– KORISNIČKI FORUM\nMatis može, ali nema obavezu da nadgleda ili pregleda bilo koji deo lokacije na kome korisnici prenose ili šalju saopštenja ili komuniciraju isključivo međusobno, uključujući, ali ne ograničavajući se na korisnički forum, kao i sadržaj bilo kog od ovakvih saopštenja. Međutim, Matis se ne smatra odgovornim za sadržaj bilo kog od navedenih saopštenja, bez obzira proizilazi li ili ne iz zakona o autorskim pravima, kleveti, privatnosti, opscenosti ili drugog. Matis zadržava pravo da ukloni poruke koje sadrže materijal koji smatramo nepristojnim, klevetničkim, opscenim ili na bilo koji drugi način neprihvatljivim.\nSve informacije vezane uz transakcije kupac – webprezentacija Matis, smatraju se poslovnom tajnom, i prema njima se treba ophoditi skladno zakonskim propisima Republike Srbije.\nZa eventualne greške u informacijama ili propuste na prikazu ne preuzimamo odgovornost. Slika je isključivo simbolički prikazana. Boje i nijanse na slikama su informativnog karaktera i ne moraju u potpunosti odgovarati bojama na štof kartama i uzorcima koje poseduju saloni. Za više informacija obratite se direktno prodavcu u maloprodajnom objektu. Lični podaci o naručiocu će se čuvati u zakonski propisanom roku i koristiće se isključivo u cilju ostvarivanja prodaje.


Vučić: Posao intelektualaca je da pomognu napredak zemlje, ne da odmažu - Izazov\nNovi magazin 16. jula 2019. 11:30\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da mu je drago zbog toga što je izazvao tako veliku pažnju svojim autorskim tekstom u listu Politika pod naslovom „Elita i plebs“ i da smatra da u njemu samo rekao istinu.\n„Mislim da sam rekao istinu i to je u poslednjih 20 godina jedan od najčitanijih autorskih tekstova. Drago mi je što sam izazvao pažnju, to samo pokazuje koliko najveći broj ljudi boli to što se tako odnose prema njima već 30 godina i koliko je to pogodilo onu manjinu, koju ja nisam obeležio nego se sama prepoznala. Srećan sam i zadovoljan zbog toga i to je vrsta mog političkog uspeha“, rekao je Vučić novinarima na Kalemegdanu, posle razgovora sa studentima Kancelarije za mlade.\nOn je ocenio da je u tom tekstu na „veoma pristojan i civilizovan način“ samo citirao šta pojedinci govore o njemu i da, uprkos tome što je svestan da i on greši, ne može da poštuje ljude koji preziru svoj narod i svoje građane.\n„Posao intelektualaca je da pomognu napredak zemlje a ne da odmažu“, ocenio je on.\nVučić je 10. jula u dnevnom listu Politika objavio autorski tekst pod nazivom „Elita i plebs“, koji je izazvao brojne reakcije u javnosti.\nAkademik Dužan Teodorović pokrenuo je potpisivanje peticije kojom se osuđuje, kako smatra, govor mržnje predsednika Srbije i kojom se zahteva da prestane sa produbljivanjem podela u društvu i vređanjem građana Srbije.\nBurno pred debatu – Tramp traži od Bajdena da se testira na drogu\nKurti: Hoti u Vašingtonu potpisao pristupanje Kosova Četvrtoj…


IZMENE ZAKONA O PREVOZU PUTNIKA U DRUMSKOM SAOBRAĆAJU: Biće rešeno pitanje sive ekonomije u taksi delatnosti, kao i pitanje "divljih" taksista\nIzmene Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju ("Sl. glasnik RS", br. 68/2015, 41/2018 i 44/2018 - dr. zakon), koje bi trebalo da budu usvojene na Vladi naredne sedmice, rešiće pitanje sive ekonomije u taksi delatnosti, kao i pitanje "divljih" taksista, rekla je ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\nZbog sive ekonomije u taksi delatnosti godišnje gubimo 25 do 35 miliona evra, rekla je Mihajlović.\nMihajlović je naglasila da će svi moći da se bave taksi delatnošću, kao i da će moći da se koriste svi on lajn servisi kao što su Kar go i Uber.\nDodaje da niko nema ništa protiv digitalizacije i aplikacija, ali da svi moraju da se registruju i posluju u skladu sa zakonom.\n"Svi koji žele mogu da se bave taksi delatnošću, ali moraju da se registruju u skladu sa zakonom", naglasila je Mihajlović.\n"Samo u Beogradu ima 6.700 registrovanih taksista. Zajedno sa njima, ali i Ministarstvom finansija, Poreskom upravom i inspekcijom ministarstva koje vodim, kontrolisaćemo primenu novog zakona, s obzirom na to da zbog divljih taksista u sivoj ekonomiji gubimo od 25 do 35 miliona evra godišnje", rekla je ona.\nKaže da Poreska uprava zajedno sa drugim ministarstvima kontroliše da li taksisti izmiruju porez, da li se nelegalnim taksistima oduzimaju vozila i drugo.\n"Uključili smo udruženja taksista da sa nama budu u koordinacionom telu i kada se usvoje izmene zajedno ćemo kontrolisati primenu zakona", rekla je ministarka.\nPredsednik Saveza udruženja taksista Srbije Aleksandar Bjelić je rekao da će zajedno sa resornim ministarstvom nastaviti da rade na poboljšanju položaja taksista u Srbiji.\n"Jedan od narednih koraka je borba protiv divljih taksista i sive ekonomije", rekao je Bjelić.\nIstiče da divlji taksisti učestvuju u taksi delatnosti između 30 i 50 odsto, kao i da ima taksista i sa 200 prijava, ali koje ne budu realizovane zbog zastarelosti.\nKako kaže, sada će to biti promenjeno pošto će se računati kao privredni prestup i neće moći da zastari, a i kazne će biti veće.\n"Zbog divljih taksista ostavljamo jako loš utisak na strane turiste", dodao je Bjelić.\nNa pitanje da li taksisti podržavaju on lajn aplikacije, Bjelić je rekao da onaj ko koristi aplikaciju to mora da radi u skladu sa zakonom odnosno da bude registrovan vozač, taksista preduzetnik i mora da vozi po cenama koje je država propisala.\n"To važi i za regularne taksiste, mislim da ćemo vrlo brzo svi da se dovedemo u red", ukazao je on.\nIzvor: Vebsajt RTV, 23.08.2018.


Proteklog vikenda, špic srpske reprezentacije je sa dva hica u metu srušio Kvins Park, da bi u sredu uveče potpisao još jedan trijumf londonskog sastava protiv Kardifa (2:0) i izbio na prvo mesta liste strelaca najboljeg drugoligaškog takmičenja na svetu sa 13 "recki".\nPored Bornmuta, Fulam sada izgleda kao najozbiljniji kandidat za promociju u najbolje prvenstvo na svetu, jer trijumfom nad Kardifom je preoteo drugo mesto Vest Bromu posle 13. kola. Ipak, odličan start sezone ne mora da garantuje i ulazak u viši rang, s obzirom na to da se u Čempionšipu igra 46 duela, ali za sada deluje da su Mitrović i ekipa na dobroj putanji da ponove uspehe iz prethodne dve sezone kada su boravili u drugom rangu Engleske.\nMeđutim, dobrim učinkom se ne mogu pohvaliti i ostali srpski predstavnici u Čempionšipu, budući da je Reding koji vodi Veljko Paunović i čiji dres nosi Dejan Tetek, ispustio prednost od dva gola razlike i pretrpeo poraz posle preokreta Blekpula (3:2).\n- I dalje smo dobri kao tim, kao grupa, popravićemo se - rekao je Paunović posle neočekivanog poraza.\n- Moramo da se regrupišemo i kao ekipa budemo na istoj strani. Čempionšip je ponovo pokazao koliko je težak kao takmičenje, svako može da pobedi svakog. Zato je i uzbudljivo.\nPaunoviću nikako ne polazi za rukom da ponovi munjevit start od lane, ali je sa osme pozicije na tabeli i dalje u konkurenciji da uđe makar u plej-of, koji igraju ekipe od trećeg do šestog mesta.