RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: U vazdušnim napadima u Iraku ubijeno devet pripadnika Islamske države\n30. 01. 2022. 18:28 >> 23:31\nU vazdušnim napadima u Iraku ubijeno devet pripadnika Islamske države\nDevet pripadnika Islamske države, uključujući četvoro Libanaca, ubijeno je u vazdušnim udarima u Iraku, izvedenim kao odmazda za raniji napad ekstremista na vojne kasarne, objavili su danas zvaničnici.\nNaoružani pripadnici Islamske države u Iraku upali su 21. januara u kasarne u planinskoj oblasti Al Azim kod grada Bakube i ubili stražara i 11 vojnika na spavanju.\nTo je bio jedan od najsmrtonosnijih napada Islamske države poslednjih nedelja a dogodio se u vreme jačanja nasilje koje izaziva strahovanje da ta ekstremistička grupa ponovo jača.\nPortparol šefa iračke komande rekao je da su njihove vojne snage identifikovale ćeliju koja je iza tog napada dok su se njeni članovi skrivali u Al Azimu severno od Bagdada.\nIzvedena su tri vazdušna napada u kojima je ubijeno devet ekstremista, rekao je on.\nJedan bezbednosni zvaničnik rekao je za AP da su četvoro ubijenih bili Libanci, iz severnog grada Tripolija.\nIračke antiterorističke jedinice danas su sprovele kampanju inspekcije u sedam zatvora u Iraku u kojima su zatvoreni ekstremisti Islamske države. Inspekcija su izvršene posle napada Islamske države na zatvor u severoistočnoj Siriji, koji je trajao više od nedelju dana i u kome je za sada neutvrdjen broj osumnjičenih pobegao, navele su protivterorističke jedinice u saopštenju.\nIslamska država je u velikoj meri poražena u Iraku 2017. godine. Zadat joj snažan udarac 2019. godine kada je izgubila svoju poslednju teritoriju u jugoistočnoj Siriji u vojnoj kampanji predvodjenoj SAD-om u saradnji sa sirijskim kurdskim snagama.\nMedjutim, hiljade naoružanih osoba sakrilo se u pustinji i nastavljaju da izvode napade na bezbednosne snage uglamom bombama postavljenim pored puta i otvaranjem vatre na vojne konvoje ili kontrolne punktove i u Iraku i u Siriji.\nVazdušni napad Irak\nSmrtna kazna za saradnju s Izraelom\nHiljade ljudi u bolnicama zbog pješčane oluje\nOtkazani letovi, desetine hospitalizovane zbog problema sa disanjem\n02. 05. 2022. 2\nIrak u martu imao prihod od nafte 11 milijardi dolara\n11:31 Vrhovni sudovi Teksasa i Ohaja dozvolili zabranu abortusa\n11:24 Kina dozvolila ulaske iz SAD i preko trećih zemalja


april 2019 – Sportski savez Beograda\nDrugi Svetski kup u sezoni završen je danas sa dva takmičenja u ženskoj konkurenciji. Poslednjeg šestog dana, dame su gađale malokalibarskom puškom iz trostava (3 puta 40 metaka) i MK sportskim pištoljem. U kvalifikacijama trostava Sanja Vukašinović je pogodila 1.165 krugova i osvojila 28. mesto.\nNova sezona veslačkih takmičenja na domaćoj sceni otvorena je u subotu, 27. aprila 2019, na Regatnoj stazi na Savskom jezeru gde su ljubitelji jednog od nastarijih olimpijskih sportova mogli da uživaju u trostrukom programu. U jednom danu održane su tri regate iz kalendara Veslačkog saveza\nSvetski kup u Pekingu bliži se kraju. Pretposlednjeg, petog takmičarskog dana na programu su bile tri discipline. Muškarci su gađali vazdušnim pištoljem. Od srpskih strelaca najuspešniji je bio Duško Petrov, na 23. mestu u konkurenciji 97 takmičara. Dimitrije Grgić je osvojio 33, a Damir Mikec\nKup Streljačkog saveza Beograda standardnim vazdušnim oružjem završen je finalnim turnirom, održanim na strelištu Novog Beograda – Ušće. Na finalnom takmičenju učestvovali su najuspešniji strelci mlađejuniorskog i kadetskog uzrasta po bodovima iz pet kvalifikacionih kola. Podeljeno je osam kompleta medalja, a najviše najsjajnijih odličja –\nSrpskim strelcima je još jednom „za dlaku“ izmaklo finale na Svetskom kupu u Pekingu. Lazar Kovačević je danas, četvrtog takmičarskog dana, zauzeo 12. mesto vazdušnom puškom u konkurenciji tačno 100 strelaca. Od plasmana među osam najboljih delila su ga samo 0,4 kruga. Treći dan za


Na radionici su prisustvovali predsjednici i revizori vrhovnih revizorskih institucija Hrvatske, Srbije, Slovenije i Crne Gore. Radionicu je otvorio predsjednik Senata, dr Milan Dabović zajedno sa članom Senata, Nikolom N. Kovačevićem.\nPredsjednik Senata, dr Milan Dabović je u uvodnom dijelu upoznao učesnike sa ciljem i namjerom radionice. Cilj radionice je bila razmjena iskustava iz oblasti revizije godišnjih finansijskih izvještaja političkih subjekata sa posebnim osvrtom na zakonodavni okvir, metodologiju vršenja revizije i izazove s kojima se suočavaju vrhovne revizorske institucije u sprovođenju predmetne revizije.\nČlan Senata, Nikola N. Kovačević je istakao značaj saradnje ostvarene između DRI Crne Gore i vrhovnih revizorskih institucija Republike Hrvatske i Srbije kroz redovno organizovanje radionica na temu revizije političkih subjekata. U 2012. godini, Državna revizorska institucija Crne Gore je počela sa revizijom političkih partija i izbornih kampanja za 2011. godinu i to: 11 parlamentarnih političkih partija i dvije NVO. Zakonskim odredbama iz januara 2015. godine, utvrđena je nadležnost DRI da vrši reviziju konsolidovanih godišnjih finansijskih izvještaja političkih subjekata čiji ukupan prihod prelazi 10.000 €. U 2017. godini, DRI je izvršila reviziju konsolidovanih finansijskih izvještaja 30 političkih subjekata, kojima je dato 21 pozitivno mišljenje, 5 uslovnih i 4 negativna mišljenja za finansijsku reviziju i 6 pozitivnih, 17 uslovnih i 7 negativna mišljenja za reviziju pravilnosti. U odnosu na 2012. godinu, politički subjekti su unaprijedili svoje finansijsko izvještavanje i kod određenog broja političkih subjekata ostvaren je veći stepen realizacije preporuka iz prethodnih godina.\nTokom dva dana, na radionici su svoje prezentacije i iskustva u vršenju revizije političkih subjekata predstavili predstavnici DRI Crne Gore, Hrvatske, Srbije i Slovenije.\nRadionica je bila dobra prilika da se sagledaju svi izazovi i problemi sa kojima se suočavaju vrhovne revizorske institucije u sprovođenju revizije političkih subjekata, kao i da se daju određene preporuke, koje bi se mogle ubuduće primjeniti u reviziji političkih subjekata.\nDržavna revizorska institucija Crne Gore je takođe održala poseban sastanak sa predsjednicima vrhovnih revizorskih institucija zemalja učesnica ovog događaja.\nMore in this category: « Saopštenje za javnost\tObjavljen Zbirni izvještaj o paralelnoj reviziji uspjeha na temu javnih nabavki koju su sprovele VRI zemalja Zapadnog Balkana »


Opasnost za Srbe: NATO IZDAO NOVO NAREĐENJE!? | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tOpasnost za Srbe: NATO IZDAO NOVO NAREĐENJE!?\nDogovor koji Srbija ima sa NATO-om o prisustvu kosovskih oružanih formacija na severu Kosova selektivno se primenjuje, što navodi na zaključak da postoji politička direktiva iz Alijanse da Kfor poštuje samo deo postignutog dogovora.\nOdnosno, da albanske duge cevi mogu na sever.\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić i premijerka Srbije Ana Brnabić saglasni su da nikakve oružane formacije Albanaca ne mogu da uđu na sever Kosova bez saglasnosti Kfora i predsednika srpskih opština.\nTakav dogovor, prema rečima ministra Dačića, napravljen je sa NATO-om, te da stoga, dodaje on, Alijansa mora da ima priručnik o tome šta smo se dogovorili kako ne bismo dolazili ponovo u situaciju da se dogovori krše.\nA to može da dovede do problema na Kosovu i Metohiji, a naročito u srpskim sredinama.\nMilovan Drecun, predsednik Odbora za Kosovo i Metohiju u Skupštini Srbije, za Sputnjik podseća na dogovor koji je predsednik Srbije Aleksandar Vučić sklopio tokom briselskih razgovora.\nTada je Kfor, uključujući i NATO, garantovao da se na severu bez saglasnosti srpskih predstavnika i komande Kfora ne mogu pojavljivati nikakve specijalne naoružane albanske jedinice.\n„Kfor, međutim, tumači to na način da samo pripadnici KBS-a ne mogu da dolaze na sever, a da specijalne jedinice poput Rosu i FIT jedinice to mogu, jer su to navodno jedinice u sastavu policije. Jasno je, međutim, da je u to vreme Srbija na umu imala Rosu jedinice, a tek su se kasnije pojavile jedinice FIT-a, dok je KBS prerastao u oružane snage Kosova.\nNije prihvatljivo da specijalci sa dugim cevima i borbenim vozilima dolaze na sever, jer je jasno da na taj način prete i zastrašuju Srbe.\nDakle, Kfor sada selektivno tumači dogovor koji je postignut“,objašnjava Drecun.\n„Zna se kolika je to opasnost za izazivanje međunacionalnih incidenta i sukoba i potpuno je nerazumno tumačenje predstavnika Kfora da bez ispunjavanja pomenuta dva uslova albanske snage mogu da dođu na sever.\nRadi se o nepromišljenim izjavama, potezima i ponašanju Kfora, jer ako žele da ispune svoj mandat, morali bi da spreče da bilo ko ugrožava bezbednost srpskog naroda na Kosovu i Metohiji, a to upravo čine kosovske specijalne formacije.“\n„Tu je bitna i komanda Kfora. Kakvo naređenje izdaju svojim jedinicama, a i kakva naređenja sama komanda Kfora dobija iz komande NATO-a. Znači, kada se dobije naređenje, jasno i glasno se kaže šta je dozvoljeno a šta ne, i tu ne bi trebalo ništa posebno da se radi.\nAli izgleda da je politička direktiva iz NATO-a da Kfor poštuje samo deo postignutog dogovora, dok ostatak dogovora tumači na svoj način koji ne odgovara istini“, navodi Drecun.\nPredsednica Vlade Srbije koja je saglasna sa izjavom ministra Dačića da Kfor treba da nam da priručnik „šta može, šta ne može“, dala je i slikovit primer kako se ponaša Kfor.\nOna je rekla da je to isto kao da neko kaže da srpska vojska i policija ne sme da uđe, ali sme komunalna policija, a to što naša komunalna ima tenkove — nikom ništa.\nKAO DA JE HRVATSKI DŽEJMS BOND: Videla je Trampa i Putina, al‘ joj je najvažniji susret sa Vučićem!


Tramp traži prekid istrage o ruskom miješanju u izbore - Vijesti.me\n"17 BIJESNIH DEMOKRATA SRAMOTA ZA SAD"\nPredsjednik SAD Donald Tramp rekao je da ministar pravde treba da obustavi istragu specijalnog tužioca Roberta Mulera o navodnom ruskom miješanju u izbore 2016.\nTramp je objavio niz tvitova danas, drugog dana suđenja za utaju poreza i bankarsku prevaru Polu Manafortu, nekadašnjem šefu Trampove kampanje.\nKako je naveo američki predsjednik, ministar pravde Džef Sešns "treba odmah da obustavi namješteni lov na vještice, prije nego što nanese još više štete SAD".\nSešns se prošle godine izuzeo od nadgledanja Mulerove istrage, i tu dužnost je preuzeo njegov zamjenik Rod Rozenštajn.\nTramp je u tvitu naveo da je Muler u sukobu interesa a da su njegovih "17 bijesnih demokrata sramota za SAD".\nTramp pokušava da se distancira od Manaforta, koji je vodio kampanju u vreme borbe za republikansku nominaciju, i navodi da je Manafort za njega "radio veoma kratko vrijeme".\nManafort je bio šef kampanje tokom pet mjeseci 2016.\nDEEP STATE,unisti Trump!Isto to u Crnoj Gori je napravio Djukanovic.U svim institucijama zaposlio je svoje rodjake,sluge i njihove rodjake.Oni su u stanju za njega da poginu.E to je ta dubika drzava kojoj veliki Trump ne moze nista u USA a zamislite sta mi mozemo ovde dje ne postoje nikakve demokratske institucije.


Štrajk zaposlenih u javnom prevozu paralisao Pariz\nProtesti protiv vladine reforme radnog zakonodavstva 2016. godine\nNajveći štrajk zaposlenih u javnom prevozu u Parizu od 2007. godine, paralisao je u petak francusku prestonicu, tako da su turisti morali da promene svoje planove razgledanja grada, a mnoge stanovnike narerado da rade od kuće ili nađu alternativne načine da stignu do radnog mesta.\nSindikati protestuju protiv planova za opsežnu reformu penzija vlade francuskog predsednika Emanuela Makrona.\nJavno transportno preduzeće RATP saopštilo je da je zatvoreno 10 metro linija, a da je nekoliko drugih uključujući prigradsku železnicu RER ozbiljno poremećeno. Saobraćanje autobusa i tramvaja takođe je pogođeno.\nNa plafromama metroa poruke na francuskom i engleskom upozoravaju putnike na štrajk, najveći od 2007. godine.\nVozovi koji su i dalje saobraćali su bili vidno prazniji nego obično pošto su vlasti uputile ljude koji žive u regionu Pariza da rade od kuće ili da traže drugi vid transporta.\nVladin vebsajt koji prati puteve pokazao je velike saobraćajne gužve u vreme jutarnjeg špica danas i oko glavnog grada Francuske. Mogli su se videti mnogi Parižani i turisti kako koriste gradske bicikle i električne trotinete, ili kako hodaju.\nZaposleni u RATP-u protestuju zbog penzione reforme planirane za iduću godinu prema kojoj treba da se produži starosna granica za odlazak u penziju.\nZaposleni u tom saobraćajnom preduzeću sada imaju posebne beneficije prema kojim mogu da se penzionišu sa punom penzijom ranije od većine Francuza.\nMakron kaže da će planirane promene učiniti da penzioni sistem bude više fer. On je obećao da će zakonska starosna granica za odlazak u penziju biti 62 godina ali da će novi uslovi ohrabriti ljude da rade duže pre penzionisanja.\nVlada takođe želi da primeni iste propise na sve penzionere da bi zamenila 42 različita sistema prema određenim radnim mestima.\nReforma će zvanično biti predstavljena u parlamentu iduće godine, posle tromesečne rasprave sa sindikatima i grupama poslodavaca.\nAdvokati koji takođe imaju specijalni sistem penzionisanja planiraju štrajk u ponedeljak. Nekoliko levičarski sindikata planiraju demonstracije 21. i 24 u Parizu zbog planova o penzijskoj reformi.


SPEKTAKL NA MARAKANI: Santos ODUVAO Boku (VIDEO) - mediji.net\nGledaćemo brazilsko finale.\nDok se evropska Liga šampiona zahuhtava i spominje se ponovno menjanje formata, u Južnoj Americi, kolevci fudbala, sve je stigla do finala. U polufinalu Kopa Libertadoresa tim Santosa savladao je argentinsku Boku Juniors i to ubedljivim rezultatom 3:0. Tako da ćemo u finalu Kopa Libertadores gledaćemo brazilsko finale u kom će se za trofej boriti Palmeiras i Santos. Prethodno je Palmeiras u dramatičnom revanšu posle pobede u gostima rezultatom 3:0 dalje prošao porazom na svom stadionu 2:0 od River Plejta.\nfk boka juniorsAktuelna tema\nkopa libertadoresNova tema\nfk santosNova tema\nSjajan meč odigrali su fudbaleri River Plejta, to se ne može reći i za ekipu Palmeirasa, u revašu polufinala Kopa Libertadores, ali su ipak Brazilci prošli dalje, u dvomeč za trofej, gde ih čeka bolji iz duela Boka Juniors - Santos (prvi duel završen bez golova).


Minhen: Održan privredni forum zemalja Zapadnog Balkana\nDatum objave: 19.10.2016 20:57\nV.d. Državnog sekretara za politička pitanja u Ministarstvu vanjskih poslova i evropskih integracija Vera Joličić-Kuliš učestvovala je na Privrednom forumu zemalja Zapadnog Balkana koji je, u organizaciji Privredne komore Bavarske, danas održan u Minhenu. Privredni Forum su otvorili Eberhardt Sase, predsjednik Privredne komore Minhena i Gornje Bavarske i Beate Merk, ministar za Evropu i međunarodnu saradnju u Vladi Bavarske. Državni sekretar Kuliš je učestvovala na panel diskusiji pod nazivom "Politički preduslovi za razvoj privrede na Zapadnom Balkanu", zajedno sa ministrima vanjskih poslova Albanije i Kosova, Ditmirom Bušati i Enverom Hodzajem, ministrom za strane investicije u Vladi Makedonije Bilom Pavleskim i specijalnim savjetnikom predsjednika Vlade Srbije Nemanjom Stevanovićem.\nUčesnici diskusije su ocijenili da je dalji progres zemalja Zapadnog Balkana u evropskim i euroatlantskim integracijama jedan od ključnih faktora za stvaranje pogodnog ekonomskog ambijenta i privlačenje stranih investicija, uključujući i one iz Bavarske. Takođe je istaknuto da Berlinski proces pokrenut od strane kancelarke Merkel dodatan podstrek za jačanje saradnje u regionu po pitanjima konektiviteta i ukupnog razvoja, te da politika proširenja ostaje bitan princip za stabilnost, bezbjednost i privrednu saradnju na ZB. Državni sekretar Kuliš je, između ostalog, kazala da je Crna Gora od obnove nezavisnosti napravila ogroman napredak, da je predvodnik u NATO i EU integracijama i da su ovonedeljni izbori u Crnoj Gori potvrdili da naša zemlja ostaje snažno posvećena evropskom i euroatlantskim kursu, koji Vlada na čelu sa premijerom Đukanovićem dosljedno i konsekventno slijedi, potencirajući pritom još jednom značaj stabilnosti i kontinuiteta ne samo sa političkog već i aspekta ekonomskog razvoja.\nUoči održavanja Foruma, ambasadorka Kuliš imala je odvojeni susret sa Beate Merk, ministrom za Evropu i međunarodnu saradnju u Vladi Bavarske. U razgovoru je bilo riječi o mogućnostima unaprjeđenja bilateralnih odnosa Crne Gore i Bavarske, aktuelnoj političkoj situaciji u Crnoj Gori u kontekstu izbora, kao i posljedicama migrantske krize. Merk je čestitala našoj zemlji na postignutom rezultatu u procesu pristupanja EU i NATO i iskazala spremnost za nastavkom saradnje kroz pružanje konkretne eksperstke pomoći u integracionim procesima. Zajednički je ocijenjeno da u narednom periodu veću pažnju treba posvetiti intenziviranju političkog dijaloga kroz realizaciju uzajamnih posjeta na visokom nivou. Tokom boravka u Minhenu, Državni sekretar Kuliš je imala i odvojene sastanke sa predsjednikom Odbora za evropska pitanja Parlamenta Bavarske Francom Rigerom, sa kojim je, takođe, razmijenila mišljenja o progresu naše zemlje u integracionim procesima, aktuelnoj političkoj situaciji u Bavarskoj i Crnoj Gori, kao mogućnostima produbljivanja veza i kontakata između dvije države, kao i sa Hansjorgom Brejem, izvršnim direktorom Društva za Jugoistočnu Evropu.


VLADA USK: UTVRĐEN NACRT ZAKONA O DOPUNSKIM PRAVIMA BRANILACA I ČLANOVA NJIHOVIH PORODICA | RTVUSK.ba\n- Na izradi Nacrta koji, između ostalog, predviđa novčanu naknadu demobilisanim borcima do 57 godina, radio je ekspertni tim, a u izradi su bila uključena i boračka udruženja.\nBIHAĆ, 6. avgusta - Novim zakonskim rješenjem, utvrđenim na današnjoj sjednici Vlade USK-a, omogućit će se ostvarivanje prava nezaposlenih demobilisanih boraca na novčanu naknadu, definisano federalnim zakonom, usvojenim u julu prošle godine.\nNacrt Zakona upućen je Skupštini USK u dalju proceduru i ukoliko se brzo usvoji sa isplatama naknada za nezaposlene demobilisane borce, tvrdi resorni ministar, moglo bi se krenuti u septembru ove godine.\nNa izradi Nacrta koji, između ostalog, predviđa novčanu naknadu demobilisanim borcima do 57 godina, radio je ekspertni tim.\nU njegovoj izradi bila su uključena i boračka udruženja, a rebalansom Budžeta za implementaciju Zakona osigurano je 400.000 KM.


Todorović najavio prve letove ToMontenegra do početka ljeta | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 02.03.2021 / 21:20\n"Izazov je da kompanija počne što prije da leti. Neke stvari ne zavise od nas i postoji regulativa koju treba ispoštovati. Cilj je da se napravi moderna avio-kompanija zasnovana na tržišnim principima i da bude održiva u narednih 10 godina. Ovo je za državu investicija, a ne trošak. Ta dva aviona su baza za našu avijaciju u narednih 10 godina" rekao je Todorović na konferenciji za novinare.\nOn nije mogao da precizira koliko će slotova imati nova kompanija i broj zaposlenih.\nObjasnio je da će prednost u zapošljavanju imati radnici Montenegro Airlinesa.\n"Nijesam zabrinut za slotove, jer svaki će ih aerodrom dati. Ne bih licitirao sa brojem zaposlenih, koliko budemo imali aviona tako ćemo i zapošljavati. Za sada imamo dva, a u pregovorima smo za treću", rekao je Todorović.\nOn je rekao da će 30 miliona eura koje je država izdvojila za kapital kompanije biti dovoljno da se napravi održiv biznis model i da neće biti potrebno da se izdvaja dodatni novac.\nČlan Odbora direktora Pavle Tripković je kazao da su odlučili da neće primati naknade za svoj rad ida su tim povodom kontaktirali Agenciju za sprečavanje korupcije (ASK).\nObjasnio je da čekaju mišljenje AZK da li je to moguće i ako bude da ih moraju primati onda će ih proslijediti onima kojima bude potrebno.\n"I na ovaj način želim oda se solidarišemo sa radnicima Montengro erlajnsa" kazao je Tripković\nOn je na pitanje da li je nabavka dva aviona bila u skladu sa zakonom o javnim nabavkama objasnio da "To Montenegro", kao i "Montenegro Airlines" nijesu imali obavezu u tom dijelu da raspisuju tendere, jer je to omogućavao Zakon o javnim nabavkama.\nTodorović je kazao da su dva aviona kupljena od kompanije “GE Capital Aviation Services” (GECAS) koje je po ugovoru o iznajmljivanju koristio Montenegro erlajns i za koje nije plaćao zakup pa su dugovi narasli.\n"Vlada je bila garant tog ugovora. Prijetila je opasnost da GECAS dođe i preuzme avione a da sve zaostale rate, kamate, troškove oduzimanja aviona i druge, što bi moglo iznositi preko 45 miliona dolara, naplati od državnog budžeta. Mi smo te avione kupili za 21,78 miliona dolara i napravili uštedu državi. Jedan od ta dva aviona je kompletno remontovan 2019. godine i on je potpuno operativan za narednih sedam do osam godina. Kod drugog aviona za jedan avion je potreban remont ali postoji drugi iznajmljeni koji je remontovan, tako da je i taj avion oporetivan. Sa ova dva aviona imamo sigurnu bazu za narednih osam do deset godina. Pregovaramo i o kupovini trećeg "embrajera" koji je registrovan na MA i za koji su oni plaćali lizing. Kompanija neće ostati ni na ova tri aviona već će kako se bude širila kupovati još aviona", kazao je Todorović.\nOn je više puta na konferenciji za novinare ponovio da će kompanija poslovati na tržišnim principama, pa će se i širiti na osnovu biznis strategija i analiza. Naveo je da je država u novu kompaniju uložila kapital a da članovi borda i menadžmenta ulažu svoje profesionalne reference i biografije i svoje ime.\nTodorović je naveo da je imao karijeru u vazduhoplovnoj industriji u Francuskoj ali da je na poziv Vlade odlučio da se vrati i pomogne osnivanje i razvoj nove državne avio kompanije.\n"Imamo i kolegu koji je prekinuo uspješnu karijeru u najvećim američkim kompanijama u Silikonskoj dolini, da bi se vratio u Crnu Goru i pomogao ovaj projekat", kazao je Todorović.\nNa pitanje kakve će biti cijene avio karata nove kompanije, s obzirom da je nakon prestanka letenja MA sada jedini prevoznik na linijama za Beograd Air Serbia povećao karte na 200 eura koje su ranije bile oko 120 eura, Todorović je kazao da će karte biti tržišne odnosno onakve kakve su bile i ranije, kao i da će konkurencija vratiti cijene na prethodni nivo kada "ToMontenegro" počne da saobraća.\nTagovi: Predrag Todorović, ToMontenegro, Pavle Tripković, Montenegro Airlines


Pehari i medalje uručeni su prijepoljskim sportistima koji su se sa 55. MOSI u Priboji vratili sa 6 zlatnih, 3 srebrne i 2 bronzana odličja, a zahvalnice i priznanja dobili su i pojedinci, javne ustanove i mediji koji su doprineli afirmaciji sporta i sportske kulture u prijepoljskoj opštini.\nGoste i sportiste pozdravio je Milovan Milićević, predsednik Sportskog saveza opštine Prijepolje i poručio:\n„Uprkos brojnim problemima koji su pratili naš rad, danas sa ponosom ističemo da 29 sportskih klubova koji okupljaju više od 1000 mladih, beleži sve bolje i bolje rezultate“.\nOn je posebno istakao rezultate ŽRK Prijepolje, KK Mileševa i RK Pobednik, koji su ih odveli u viši rang takmičenja, ali i pohvalio sportiste, učesnike ovogodišnjih MOSI koji su postignutim uspehom i fer – plej igrom osvetlali ime ovog grada.\nČestitke sportistima i sportskim radnicima uputio je Dragoljub Zindović, predsednik opštine Prijepolje:\n„Sport je razonoda koja razvija sportski duh i zdravlje, a to je osnova zdravog društva kakvog svi zajedno želimo da gradimo. Zato će omladinski, rekreativni i masovni sport uvek naići na podršku svih nas koji vode opštinu i hoće da ulažu u mlade, rekao je Zindović.\nNa čestitakama i priznanjima se u ime svih prijepoljskih sportista zahvalio se Luka Šuljagić, odbojkaš rumunskog Galatija.\nSpecijalna priznanja za izuzetan doprinos u razvoju sporta uručena su Sportskom udruženju „Fijulj“, Siniši Nestoroviću, jednom od osnivača MOSI, Tariku Hadžaliću, najuspešnijem sportisti Prijepolja na ovogodišnjim MOSI, kao i inetrnacionalnim sportistima koji su rođeni i prve sportske korake napravili u Prijepolju.\nSpecijalna priznanja uručena su najuspešnijim mladim sportistima u 2017. godini Amaru Memoviću, odbojkašu „Fap – Livnice“ i Sofiji Cvijović, košarkašici KK Mileševka.\nNajuspešniji sportski trener u 2017. godini je Milan Tomašević, trener bokserskog kluba „Miks Emilio Šteher", a najistaknutiji sportski radnik godine Denijal Mezildžić, predsednik OK „Putevi - Trendtex“.\nTitula najbolje sportiskinje 2017. godine pripala je košarkašici Nataši Bučevac dok je FK „Polimlje“ proglašen najuspešnijom muškom sportskom organizacijom u 2017. godini.. Najuspešnija ženska sportska organizacija je Rukometni klub Prijepolje, a najuspenijim para sportistom proglašen je Hamed Podbićanin, državni prvak u plivanju i član reprezentacije Srbije u stonom tenisu.\nSpecijalno priznanje uručeno je i OŠ „Milosav Stiković“ koja je po postignutim rezultatima na školskim takmičenjima u oblasti sporta, bila najuspešnija u 2017.\nNagrada za životno delo, uručena je Sretenu Marušiću, sportskom novinaru Lista „Polimlje“, dugogodišnjem predsedniku FK „Polimlje“ i aktuelnom predsedniku ŠK „Priko“.\nPlaketa je posthumno uručena Zoranu Mosuroviću, bivšem fudbaleru i treneru mlađih kategorija FK „Polimlje“ .\nSportski savez opštine Prijepolje je posebne zahvalnice uručio javnim ustanovima i medijima koji si dali doprinos razvoju sportske kulture i promocije sportau opštini Prijepolje.\nOpširnije u štampanom izdanju Lista „Polimlje“, u petak 13. jula


Beograd - Kula trešnjin cvet, 155m2, 4.0 stan Ponuda Beograd - ulica Trešnjinog Cveta 1 €3200\nBeograd - Kula trešnjin cvet, 155m2, 4.0 stan\nU zgradi Kula Trešnjin cvet na prodaju je luksuzan četvorosoban stana površine 155m2, u elitnom delu Novog Beograda, neposrednoj blizini Dunava. Stan je izuzetno prozračan sa velikim staklenim površinama koje daju dodatnu dozu komfora prostorijama u kojima se nalazite. Strukturu stana čine 1 dnevni boravak sa kuhinjom i trpezarijom, 3 spavaće sobe, 1 wc, 2 kupatila i dve terase. Podno grejanje i moderan VRV sistem klimatizacije su takođe prisutni u stanu koji poseduje sopstvenu toplotnu pumpu. Aluminijum drvo stolarija sa 3 stakla obezbedjuje kvalitetniju termoizolaciju u stanovima, ugrađena keramika, parket i sanitarije u stanovima su najvišeg kvaliteta. Pored toga zgrada poseduje sopstvenu recepciju kao i garažu u kojoj je po stanu omogućena kupovina 2 parking mesta.\nKontakt ime: M Enterijer Gradnja\nLokacija: Beograd - ulica Trešnjinog Cveta 1


Izveštaj Stejt departmenta o trgovini ljudima: Srbija ne zadovoljava u potpunosti minimum standarda\nBeta 1. jula 2021. 21:10\nVlada Srbije ne zadovoljava u potpunosti minimum standarda za eliminaciju trgovine ljudima, ali ulaže značajne napore da to učini, konstatovano je u godišnjem izveštaju Stejt departmenta o trgovini ljudima u svetu koji je danas u Vašingtonu predstavio američki državni sekretar Entoni Blinken.\nKako prenosi Glas Amerike u izveštaju za 2021. godinu se navodi da je vlada pojačala napore u odnosu na prethodnu godinu, imajući u vidu uticaj pandemije Kovida 19 na njene kapacitete za borbu protiv trafikinga, i da zbog toga ostaje zemlja drugog od tri nivoa kategorizacije.\nNapori Srbije, kako se navodi, obuhvatali su izricanje većeg broja presuda krijumčarima i identifikaciju većeg broja žrtava.\nVlada je takodje uložila više resursa u Centar za zaštiitu žrtava trgovine ljudima (CPTV), a sudije su odobrile „status posebno osetljivih svedoka“ za veći broj žrtava, navodi Stejt department.\nTakodje ističe da je vlada organizovala kampanje za podizanje svesti u pogledu trafikinga i da je, izmedju ostalog, finansirala takmičenje za medijske projekte o tom pitanju.\nU izveštaju se medjutim ocenjuje da nije ispunjen minimum standarda u nekoliko ključnih oblasti.\nIzdvaja se nedostatak proaktivnih napora vlade kada je reč o identifikaciji žrtava, zatim nedostatak sredstava i osoblja u CPTV-u za adekvatnu pomoć žrtvama, te zatvaranje centra za hitni prijem žrtava zbog problema povezanih sa pandemijom i nemogućnosti da dobije dozvolu.\nVlasti su, kako ocenjuje Stejt department, kažnjavale veći broj žrtava i nisu štitile njihova prava tokom sudskih postupaka.\nSavet za borbu protiv trgovine ljudima se nije sastajao, a saučesništvo zvaničnika u krivičnim delima povezanim sa trafikingom i dalje zabrinjava, navodi se u izveštaju.\nSrbiji se izmedju ostalog preporučuje da odlučno istražuje, krivično goni i osudi krijumčare, uključujući i zvaničnike koji su saučesnici, i da izrekne adekvatne kazne. Takodje bi trebalo da poveća napore za proaktivnu identifikaciju žrtava, i medju migrantima, pojedincima u industriji seksa, izbeglicama, azilantima i maloletnom decom koja prose na ulicama.\nPreporučuje se i izdvajanje adekvatnih sredstava za Centar za zaštitu žrtava trgovine ljudima da bi zvanično identifikovao i zaštitio žrtve i za nevladine organizacije koje pomažu žrtvama.\nMedju preporukama su i zaštita privatnosti žrtava, obezbedjenje pravnih zastupnika, obuka istražitelja, tužilaca i sudija i uspostavljanje mehanizama za prosleđivanje slučajeva obučenim sudijama i tužiocima.\nPreporučuje se i puna implementacija smernica za sprečavanje kažnjavanja žrtava trgovine ljudima za krivična dela koja su direktan rezultat trafikinga.\nŽrtve trafikinga u Srbiji su žene koje krijumčari koriste kao seksualno roblje u zemlji, ali se one krijumčare i širom Evrope, posebno u Austriju, Nemačku, Italiju i Tursku.\nMuškarci iz Srbije se koriste kao radna snaga, posebno u sektoru gradjevinarstva, u evropskim zemljama (uključujući Austriju, Belgiju, Hrvatsku, Francusku, Nemačku, Italiju, Luksembrug, Crnu Goru, Rusiju i Švajcarsku) i u Ujedinjenim Arapskim Emiratima. Krijumčari eksploatišu i decu iz Srbije, posebno Rome, kao seksualno roblje ili neplaćene radnike, a primoravaju ih i da prose i bave se sitnim kriminalom.\nStrane žrtve identifikovane u Srbiji potiču iz Albanije, Kameruna, Hrvatske, Danske, Nemačke, Malija, Nigerije, Severne Makedonije i Pakistana. Hiljade migranata i izbeglica sa Bliskog istoka, iz Afrike i Azije koje su u tranzitu kroz Srbiju ili nisu u mogućnosti da je napuste, potencijalne su žrtve trgovine ljudima, konstatuje se u izveštaju Državnog sekretarijata.\nKosovo je prema izveštaju Stejt departmenta, takode zemlja druge grupe koja u potpunosti ne zadovoljava minimum standarda u eliminaciji trgovine ljudima, ali ulaže značajne napore da to uradi.\nI Vlada Kosova je, kako se ocenjuje, pojačala napore u odnosu na prethodnu godinu, imajući u vidu uticaj pandemije na borbu protivv trafikinga.\nTi napori su obuhvatali usvajanje novih standardnih operativnih procedura da bi se povećala efikasnost krivičnog gonjenja odgovornih, te povećanje resursa za zaštitu žrtava, uključujući sredstva za skloništa za žrtve trgovine ljudima, kojima upravljaju nevladine organizacije i vlada.\nMedjutim, ističe se da vlada nije ispunila minimum standarda u nekoliko ključnih oblasti – osudila je manji broj krijumčara, a sudije i dalje nisu izrekle adekvatne kaze osuđenima, nije bilo smernica za identifikaciju žrtava prisilnog prosjačenja, naročito dece, a zbog pandemije se nisu redovno održavali sastanci Nacionalne agencije za borbu protiv trgovine ljudima, dok nije usvojena ni nacionalna strategija za 2020-2024.\nDevojčica (9) i dečak (4) nestali u Nišu\nTeško povređena žena u tunelu kod Pančevačkog mosta\nApelacioni sud u Nišu potvrdio doživotnu robiju otmičaru devojčice…\nApelacioni sud u Nišu potvrdio doživotnu robiju otmičaru…\nVeliko Gradište: Uhapšen zbog porodičnog nasilja\nUhapšen zbog sumnje da je ukrao 26.000 dinara i 180 evra


"Očevima slobode" 10 miliona od Grada, novosadskim umetnicima samo mrvice | Autonomija\nFilm iza kojeg stoji firma "Zillion film", čiji je direktor Lazar Ristovski, pratiće priču Svetozara Miletića i borbu naroda u Vojvodini za prisajedinjenje sa Srbijom\nPreduzeće „Zillion film“, čiji je direktor Lazar Ristovski, dobilo je 10 miliona dinara za film „Očevi slobode“ na konkursu Gradske uprave za kulturu Novog Sada za projekte iz filmske umetnosti.\nFilm „Očevi slobode“, po scenariju Milovana Vitezovića i u režiji Darka Bajića, trenutno se snima u Novom Sadu. Film iza kojeg stoji firma „Zillion film“, čiji je direktor proslavljeni glumac Lazar Ristovski, pratiće priču Svetozara Miletića i borbu naroda u Vojvodini za prisajedinjenje sa Srbijom.\nNovi Sad je na pomenutom konkursu iz budžeta izdvojio za subvencije privatnim preduzećima za snimanje filmova 12,25 miliona dinara. Ukoliko se uporedi suma kojom je nagrađen projekat „Očevi slobode“ u odnosu na sve ostale filmove u nastajanju koji su dobili novac, računica kaže da je beogradsko preduzeće dobilo 50 puta više od svakog drugog projekta ponaosob, a oni su zbirno dobili svega 2,25 miliona.\nFilmovi kao što su „Mileva Marić sa one strane prostora i vremena“, „reKapitulacija“, „Braća po krvi“, „Heroji radničke klase“, „Godina, zemlja, četiri čoveka“ dobili su po 200.000 dinara – što je neuporedivo manje u odnosu na film koji treba da ispriča priču o borbi srpskog naroda za njegovu samostalnost i prispajanje Vojvodine Srbiji.\nPoznati novosadski reditelj Miloš Pušić, koji je na konkurs dobio 200.000 dinara za film „Heroji radničke klase“, poručuje da novac neće prihvatiti, ukazujući na to da se na konkursu grada za filmsku delatnost dogodio nezapamćen presedan.\n„Dugo pratim konkurse i mislim da se nikada do sada nije dogodilo da jedan film dobije 50 puta više od bilo kog drugog, a da pri tome uopšte nije jasno kako je sve to vrednovano. Ono što je još zanimljivo jeste da je na jednom konkursu dodeljivan novac za igrani, dokumentarni, kratkometražni, dugometražni, eksperimentalne, amaterske, profesionalne filmove. Vrlo je teško naći zajednički kriterijum po kom uopšte porediš te stvari. Uporedo se možda mogu vrednovati dva igrana filma ili dva dokumentarna, ali ovako nešto je dosta apsurdno. Bio sam zatečen rezultatima konkursa pa sam pokušao da dobijem odgovor po kom kriterijumu su vrednovani projekti i obrazloženja komisije, ali ni nakon više mejlova u okviru prepiske sa osobama iz Gradske uprave nisam uspeo da ih dobijem. Čini mi se da izbegavaju da odgovore“, kaže Pušić za 021.rs.\nUmetnik koji je veoma cenjen van granica Srbije, Boris Kovač, u gradu u kojem je rođen nije naišao na podršku kakva mu je potrebna da bi realizovao film „Godina, zemlja, četiri čoveka“, za koji je dobio 200.000 dinara, 50 puta manje od „Očeva slobode“. Kovač za 021.rs kaže da je iznenađen time do koje mere su rezultati konkursa plod svega samo ne argumentovanog procenjivanja vrednosti projekata.\n„Diskreciono pravo komisije postoji i ona može u formalnom smislu da se odluči za bilo šta, pa i da jednom projektu odobri 50 puta više sredstava nego ostalima, ali onda je tu reč i o legitimitetu jedne takve odluke. U legalnost mnogih stvari u ovoj zemlji ne možemo da ulazimo, jer se ona jednostavno ispoštuje, ali legitimitet je nešto prema čemu vlast takođe mora da ima odgovoran odnos. To nisu pare Gradske uprave za kulturu kao nekakva privatna imovina, to je novac koji pripada svim poreskim obveznicima. Ono što je takođe kuriozitet jeste to da su pare novosadskih poreskih obveznika u velikoj meri dodeljene jednoj beogradskoj firmi. To takođe nameće jedno pitanje – da li je zaista taj projekat toliko značajniji od svakog drugog za kulturu Novog Sada i za građane Novog Sada koji to finansiraju? Mislim da bi Gradska uprava za kulturu morala da odgovori na ovakva pitanja i da obrazloži ovakve odluke koje deluju potpuno neosnovane“, navodi Kovač.\nMeđutim, nezadovoljstvo zbog kulturnih politika gradskih vlasti nije novina za Novi Sad. Isto je postojalo i pre 10 godina, zbog čega se bunio Multimedijalni centar „Art klinika“, ukazujući na to da su nezavisne inicijative i nezavisni umetnici u veoma nezavidnoj poziciji (pročitaj OVDE). Upravo na to da ovakva praksa raspodele novca nije nešto novo ukazuje i novosadski reditelj Nenad Mikalački.\nKako kaže, za projekte je aplicirao i za vreme prethodne vlasti i uočio je jedan te isti šablon – većina novca se daje „svojim ljudima“, dok se sitan novac, kako bi se opravdalo postojanje konkursa, podeli ljudima kojima je taj konkurs u stvari i namenjen.\n„Ovakvi konkursi su kontraproduktivni za kulturu, jer ljudi ne mogu da naprave film za taj novac i onda odustaju, a konkurs je napravljen upravo kako bi bio podrška razvoju filmske delatnosti i umetnosti. Međutim, moj utisak je i to da konkursa specifično za film nije bilo, a sada ga je neko ipak organizovao. I nije to jedino što se poboljšalo u Gradskoj upravi za kulturu. Moj je utisak da neko tu pokušava nešto da uradi, ali da postoji i jedna druga, malo jača struja, koju zanima samo novac i koja to opstruira. Mislim da ljudi u Gradskoj upravi pokušavaju nešto da urade, ali da im se onda javi neko ‘od gore’ i kaže im da će sav novac da daju nečijem drugaru, a ovaj ostatak će da podele lokalnoj boraniji“, smatra Mikalački.\nPredsednik komisije koja je odlučivala o raspodeli sredstava Đorđe Kaćanski poručuje da se Gradska uprava za kulturu nije mešala u donošenje odluke i da je komisija sama odlučivala na osnovu predloga koji su pristigli. Po njegovim rečima, projekat „Očevi slobode“ svakako zaslužuje podršku koju je dobio.\n„Ovakav film je zaslužio podršku, jer je reč o temi koja do sada nije bila tema domaćih filmova, a ekipa koja realizuje film je kompetentna i eminentna. Dakle, imamo film o čoveku čiji spomenik stoji na centralnom trgu u Novom Sadu, a o njemu znamo malo ili ništa. Imaćemo film i o Novom Sadu koji će biti prikazan konačno kao metropola koja je oduvek nešto značila, ali i film o simbolu Novog Sada koji će moći da bude prikazivan i van granica Srbije. Takođe, ovo je prilika da se krene u uređenje ovog pitanja, da dođe do saradnje na gradskom, pokrajinskom i republičkom nivou kako bi se znalo šta ko finansira, da se to sistemski reši. Imali smo prilike proteklih godina da vidimo da se sredstva dodeljuju filmovima za koje nije postojao interes među gledaocima i to su onda bili skupi filmovi. Sada ćemo konačno dobiti jedan film koji će podsećati Novosađane na nešto što je Vojvodina u najlepšem smislu te reči“, kaže Kaćanski za 021.\nIpak, u Asocijaciji Nezavisne kulturne scene Srbije poručuju za 021.rs da je ovo oblik zloupotrebe javnog konkursa u korist jednog projekta. Kako navode, ovakvim praksama ugrožena je umetnička produkcija u svim žanrovima i disciplinama, a u konkretnom slučaju urožen je i princip razvoja lokalne umetničke produkcije. Takođe, navode u NKSS, osujećen je princip ulaganja javnog novca u projekte umetničke, istraživačke i neprofitne produkcije kao poseban oblik društveno samoulaganja i razvoja lokalnog umetničkog stvaralaštva.\n„Na papiru je dosta toga urađeno, ali se u praksi to ne sprovodi. Imamo veliki broj slučajeva u kojima su NKSS akteri u Beogradu i Novom Sadu bili angažovani i donosili kratkoročne ‘male pobede’, odnosno pritisci nezavisne scene su donosili kratkoročne rezultate, da bi se već u sledećem konkursnom ciklusu sve vratilo na stari režim zloupotrebe redistribucije javnog novca, kada je u pitanju sektor kulture i savremenog stvaralaštva, ali smo svedoci da je slično i u drugim sektorima. Potreban je stalni pritisak, kontrola i participacija u tim procesima, zagovaranja na drugim nivoima gde te mere nisu utvrđene. Potreban je daleko širi spektar zagovaranja da se osvesti uloga savremenog stvaralaštva u zajednici“, poručuju u NKSS.\nNKSS trenutno sprovodi i kampanju „Svi za 1% – 1% za sve“, koja se, između ostalog, zalaže i za uvođenje jasnih i transparentnih procedura koje bi omogućile odgovorno upravljanje i distribuciju javnih sredstava u kulturu. Kako ukazuju, ulaganje u umetnost je predradnja oslobođenog uma da pronalazi nova rešenja koja mogu da doprinesu sektoru inovacija u nauci, privredi…\nKuća na čijem je čelu Lazar Ristovski i projekti koje sprovodi u poslednje dve do tri godine nailaze na velike odjeke u javnosti. Sve je usledilo nakon što je podržao Aleksandra Vučića u predsedničkoj kampanja 2017, kada je njegov projekat „Kralj Petar Prvi“ dobio gotovo 40 miliona dinara od Filmskog centra Srbije, a velika bura se digla i zbog toga što su lokalne samouprave izdvajale sredstva za kupovinu karata za ovaj film, iako on u tom momentu još nije bio ni snimljen do kraja.\nKako se navodi na stranici Košutnjak filma, film „Očevi slobode“ već su podržali Pokrajinski sekretarijat za kulturu, Filmski centar Srbije, Pokrajinska Vlada, Odbor za obeležavanja prisajedinjenja Vojvodine, a na taj spisak se mogu dodati i građani Novog Sada. Scenario, kako je već rečeno, pisao je Milovan Vitezović, koji je radio scenario i za televizijsku seriju sa istom temom. Na konferenciji povodom početka snimanja „Očeva slobode“ govorio je i ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević, koji je rekao da je „film značajan nacionalno-istorijski projekat koji je poveren majstorima svog posla“. Tako je jedan film kojem je dodeljen i epitet nacionalnog značaja, dobio veliku podršku i Novosađana, ali su zbog toga novosadski umetnici gurnuti u stranu.\n„Ne ulazim u to kakav je projekat koji je dobio većinu novca. Reč je o tome da bez obzira na to kakav značaj taj projekat ima, do te mere pretpostaviti ga svim ostalima, a sve ostale izjednačiti bez obzira na to da li je reč o afirmisanim umetnicima, da li je reč o kratkometražnim dokumentarnim ili dugometražnim igranim, svima dati po 200.000 sa kojima apsolutno ništa ne može da se uradi u filmskoj produkciji, to je poražavajuće za filmske stvaraoce i umetnike Novog Sada. Takav odnos se ne može opravdati nikakvom podrškom projektu od nacionalnog značaja, jer nacionalno nikako ne bi smelo da bude ispred građanskog, ispred humanog. Ako ova vlast nacionalno pretpostavlja ljudskom, onda to nacionalno više nema legitimitet“, napominje u razgovoru za 021.rs Boris Kovač.\nIako su u centru Novog Sada već devojke i mladići obučeni u odore iz neke druge epohe, novinar 021.rs nije uspeo da pronađe reditelja Darka Bajića kako bi razgovarali o planovima za snimanje filma u Novom Sadu, ali i o raspodeli novca na gradskom konkursu. U „Zillion filmu“ do objavljivanja ovog teksta takođe nisu odgovorili na ista pitanja.\nMiloš Pušić ukazuje na to da je besmisleno što se ovakve stvari dešavaju, a Novi Sad se priprema za godinu kada bi trebalo da bude Evropska prestonica kulture. U šali kaže da ima ideju, ukoliko bi ga podržale ostale kolege, da naprave takmičenje u snimanju dugometražnih igranih filmova za 200.000 dinara i da onda to uključe u kulturnu ponudu grada.\n„Ja sam ujedno i profesor studentima i voleo bih da znam da li na vreme da im kažem da li je bolje da budu bliski nekoj stranci ili da pošteno rade svoj posao“, zaključuje naš sagovornik.\n(Zoran Strika, 021.rs / Foto: Beta)


Srem među vodećim regiona u Srbiji | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Aktuelno > Srem među vodećim regiona u Srbiji\nU Gradskoj kući u Sremskoj Mitrovici juče je održana druga sednica Parlamenta privrednika Regionalne privredne komore Sremskog upravnog okruga (RPK). Sednici je prisustvovao Predrag Petrović, generalni sekretar Privredne komore Srbije, koji je naglasio da je primenom novog Zakona o privrednim komorama, komora vraćena privrednicima.\nPredsednik Parlamenta privrednika Srema Dalibor Berić naglasio je da je Srem jedan od vodećih regiona u Srbiji, u kojem je smanjen broj nezaposlenih, a sve više stranih kompanija ulaže u ovo područje. On je naglasio da nove kompanije koje dolaze ne traže samo ljude sa srednjim obrazovanjem nego i inženjere elektrotehnike i mašinstva.\nPrema podacima koje je iznela Stana Jević iz Regionalne privredne komore Srema, u Sremu je u junu 2017. bilo 19.424 nezaposlenih, a prosečna neto zada u avgustu iznosila je 43.107 dinara. Na teritoriji Srema trenutno posluje 4.085 privrednih društava i 9.055 preduzetnika. Opštine Inđija i Stara Pazova najviše izvoze i uvoze, a zemlje u koje sremski privrednici najviše izvoze su Nemačka i Italija.\nTagovi: Parlament privrednika, Regionalna privredna komora Sremskog okruga


Početak/Društvo/Pre 75 godina oslobođen je Niš u Drugom svetskom ratu\nPetar Veljkovic14. oktobra 2019.\nPre 75 godina, 14. oktobra 1944. godine, Niš je oslobođen od okupacije u Drugom svetskom ratu. Tim povodom polaganjem venaca na Trgu kralja Milana, a zatim i na Memorijalnom kompleksu „Bubanj“, obeležen je Dan oslobođenja.\nVence su, oslobodiocima Niša, položili predstavnici Grada, Nišavskog okruga, Vojske Srbije, Ministarstva unutrašnjih poslova, predstavnici boračkih i drugih udruženja.\n„Danas imamo, pre svega moralnu obavezu da se setimo jutra slobode, koje je svanulo našim sugrađanima pre 75 godina. Da se podsetimo svih žrtava, prolivene krvi i borbe koja je nekada vođena. Posle života, sloboda je nešto najvažnije“, rekla je Marina Kostić, pomoćnica gradonačelnika Niša.\nPredsednik Skupštine grada Rade Rajković rekao je da se danas šalje jasna poruka svim generacijama koje dolaze, a to je da posebno neguju i čuvaju oslobodilačke tradicije našeg naroda.\nDa nove generacije treba učiti o ljudima koji su svoje živote dali za slobodu, saglasna je i načelnica Nišavskog okruga Dragana Sotirovski.\n„Sećamo se svih onih koji su poginuli svakog 14. oktobra. I ponavljam, učimo generacije da neguju i poštuju tradiciju, da neguju i poštuju svoj narod i da naravno mnogo toga pozitivnog učine. Nije samo današnji dan u pitanju, sve datume i godišnjice ratova i oslobođenja, sve godišnjice koje su važne za istoriju našeg grada i našeg naroda“, poručila je Sotirovski.\nInače, borba za oslobođenje Niša u Drugom svetskom ratu, takozvana “Niška operacija”, počela je 8. oktobra 1944. godine i trajala je sedam dana.\ndan oslobođenja Niša Drugi svetski rat polaganje venaca


Njemačka ambasada u BiH olakšala zakazivanje termina za podnošenje zahtjeva za vize | Media Ključ\nNjemačka ambasada u Bosni i Hercegovini uvela je novi način zakazivanja termina za vize i to za kategorije u “svrhu spajanja porodice” i u “svrhu zapošljavanja”.\nOlakšanje je u tome što su građani BiH ranije bili vremenski ograničeni u zakazivanju termina za podnošenje aplikacije za vize, a sada nisu. Procedura je olakšana samo za kategorije za vize koje se izdaju u “svrhu spajanja porodice” i u “svrhu zapošljavanja”. Ispred zgrade Ambasade SR Njemačke u Sarajevu bilježe se konstantni redovi u kojima građani čekaju na ugovoreni termin razgovora sa nadležnim osobama koje će potom odlučiti da li će viza biti uručena ili ne.\n“Nakon što ste unijeli svoje podatke, dobit ćete u roku od 30 minuta prvu mail potvrdu sa daljnjim uputama, kao i svoj redni broj. Nekoliko sedmica nakon registracije bit će upućen drugi mail sa tačnim terminom za podnošenje zahtjeva za vizu (potvrda termina)”, pojašnjavaju iz Ambasade Njemačke u BiH.\n“Iz tog razloga molimo da se u tom periodu ne raspitujete o statusu registracije, odnosno termina”, molba je iz Ambasade.\n“Od sada se možete registrovati za termin u bilo koje doba i u svakom slučaju će biti dodijeljen termin što je prije moguće. Nije ni potrebno niti ima svrhe da treće osobe angažujete za zakazivanje termina”, zaključeno je u saopćenju Ambasade Njemačke u BiH.\nPodsjećamo da je Klix pisao o velikom problemu stvaranja gužvi ispred ambasade, dugog čekanja na termine i angažovanja zastupnika koji za određenu sumu novca u ime aplikanata pokušavaju doći do rezervacije termina.\nPredhodni članak KK „Omladinac“ nastavlja da niže uspjehe\nSlijedeći članak SIPA u Krajini uhapsila komandire bužimskih “Gazija” Nisveta Porića i Safeta Isakovića


Važno je da porez plaćaju svi - Nova ekonomija\nMi smo najveći strani poslodavac u Srbiji i Vladi Srbije je veoma bitna povratna informacija koju dobija od nas o nekonzistentnoj primeni zakona. Recimo, kada imate slučaj da Poreska uprava daje jedan odgovor kompaniji u jednom gradu, a ta ista Poreska uprava istoj kompaniji daje drugačiji odgovor u drugom gradu, kod nas u FIC-u se pali crveno svetlo\nSrbija je dobra zemlja za ulaganje, a može biti najbolja u Jugoistočnoj Evropi, ako se sprovedu reforme i obezbedi izvesnost i predvidljivost u poslovanju. Mi menjamo sistem iz korena i prilagođavamo ga EU i znamo da promena zakona implicira promenu nekih drugih akata, a njihova promena povlači promenu nekih trećih. Mi se trudimo da Vladi pomognemo, jer sve to već postoji u drugim zemljama, a naše članice su uvek spremne da ta iskustva podele sa Vladom, kaže za „Novu ekonomiju" Aleksandar Ljubić, novi izvršni direktor Saveta stranih investitora (FIC), koji je došao na tu poziciju iz kompanije MD solutions.\nRadili ste i za državu, bili ste državni sekretar u Ministarstvu finansija i ekonomije. Da li poslodavačke organizacije kao što je FIC imaju uticaja na kreiranje ekonomskih politika i donošenje zakona?\nImaju. Pre svega FIC, kao nezavisna organizacija koja se bavi isključivo pravnom regulativom, pa je saradnja sa državom bitna kako za FIC, tako i za državu. FIC je organizacija koja ima tu saradnju institucionalno uređenu, odnosno imamo Radnu grupu za praćenje sprovođenja preporuka iz Bele knjige. Svake godine šest meseci od objavljivanja Bele knjige predstavnici FIC-a sednu za sto sa predstavnicima Vlade da vidimo šta je urađeno i da vidimo šta će biti urađeno u narednih šest meseci.\nKada govorimo o zakonskim predlozima, FIC je veoma aktivan, kako na donošenju propisa tako i kod praćenja njihove primene. FIC ima 11 odbora i oni aktivno učestvuju u radnim grupama na donošenju novih propisa. Naše članice mimo radnih tela učestvuju i u javnim raspravama o novim zakonima. Ali nije važno samo doneti novi zakon, već treba i da se blagovremeno usvoje i svi podzakonski akti, jer ako se donese neki zakon, a ne prate ga podzakonski akti i prateća dokumenta, on ostaje samo slovo na papiru, što nije dovoljno.\nGde je veći problem, u kvalitetu zakona ili u njihovoj primeni?\nSvi zakoni koji se donesu su manje-više u skladu sa evropskom regulativom. Mislimo da je glavni problem primena zakona, odnosno jačanje kapaciteta institucija koje primenjuju određeni zakon. Recimo kod poreskih zakona, važno je jačanje kapaciteta Poreske uprave koja je nadležna da ih sprovede. Kada govorimo o poreskim i privrednim zakonima uopšte, oni se pre svega odnose na kompanije. Mi smo najveći strani poslodavac u Srbiji i Vladi Srbije je veoma bitna povratna informacija koju dobija od nas o nekonzistentnoj primeni zakona. Recimo, kada imate slučaj da Poreska uprava daje jedan odgovor kompaniji u jednom gradu, a ta ista Poreska uprava istoj kompaniji daje drugačiji odgovor u drugom gradu, kod nas u FIC-u se pali crveno svetlo i pošto mi sedimo sa predstavnicima Vlade u zajedničkim telima, direktno im prenosimo probleme sa terena i učestvujemo u njihovom prevazilaženju.\nNaravno, uvek se mogu pojaviti problemi u implementaciji nekog zakona. Novi zakon često povlači za sobom i izmene drugih zakona koji se nalaze u resorima različitih ministarstava, pa sam taj proces nekada može da potraje. Međutim, moguće je proces učiniti efikasnijim.\nFIC se zalaže za e-vladu koja će administraciju učiniti mnogo manjom, gde će sve biti transparentnije i gde će biti brža komunikacija.\nProšle, a i ove godine, imamo relativno visok priliv stranih direktnih investicija. Zbog čega investitori biraju Srbiju za svoje investicije?\nSrbija je dobro mesto za ulaganje. Ima stabilnu ekonomiju, stabilizovane javne finansije i inflaciju pod kontrolom. Mislim da će se trend dolaska stranih investitora nastaviti. Ono što je bitno jeste da mere finansijske konsolidacije Vlade daju rezultate, imamo smanjenje budžetskog deficita. S druge strane, Srbija mora da ima veći ekonomski rast i on mora da se generiše kroz održivu finansijsku konsolidaciju, a ona će biti održiva ukoliko uradite dubinske strukturne reforme.\nSrbija ima i neke komparativne prednosti u odnosu na druge zemlje. To je CEFTA sporazum, kao i ugovor o slobodnoj trgovini sa Rusijom, Belorusijom i Kazahstanom, a uskoro nadamo se i sa celom Evroazijskom unijom. Srbija ima veoma dobre poslovne odnose i sa Bliskim istokom i uzevši sve navedeno u obzir, to nas čini dobrim mestom za investiranje.\nŠta bi trebalo učiniti da dolaze još više?\nPotrebno je završiti proces privatizacije i korporativizaciju javnih preduzeća i, što je za nas najbitnije, reformu javne uprave. Vidimo da je Vlada krenula u te aktivnosti, ali mislim da treba ubrzati proces.\nPotrebno je dosledno sprovođenje politike javnih nabavki, učiniti ih transparentnijim i dostupnim privredi.\nJedan od glavnih slogana FIC-a je predvidljivost poslovanja. Kompanije ne vole poremećaje na tržištu. FIC se zalaže protiv donošenja zakona po hitnom postupku bez javne rasprave, jer se dolazi u situaciju, posebno naše članice koje su delovi velikih multinacionalnih kompanija, da nemaju dovoljno vremena da se pripreme za primenu i započnu je u zakonskom roku, što je problem. A ti propisi se donose pre svega zbog nas, privrede.\nNaša je želja da u narednom periodu ne bude više donošenja zakona po hitnom postupku, što čini privrednu zajednicu nespokojnom.\nS druge strane, FIC i ne doživljava saradnju sa Vladom kao sprint, već kao maraton. Mi znamo da Vlada ne može sve da promeni za šest meseci. Mi menjamo sistem iz korena i prilagođavamo ga EU i znamo da promena zakona implicira promenu nekih drugih akata, a njihova promena implicira promenu nekih trećih. Mi se trudimo da Vladi pomognemo, jer sve to već postoji u drugim zemljama, a naše članice su uvek spremne da ta iskustva podele sa Vladom.


Prelazak na zelenu energiju i vodonik najznačajnije pitanje za ekonomiju – Vesti iz srbije i sveta\nHome > Ekonomija > Prelazak na zelenu energiju i vodonik najznačajnije pitanje za ekonomiju\nPrelazak na zelenu energiju i vodonik najznačajnije pitanje za ekonomiju\nby Janko Vesic - Oktober 28, 2021 Oktober 28, 2021 024\nFoto Dragan Kujundžić\nSastav Upravnog odbora odražava strateško opredeljenje PKS da predstavnici svih sektora privrede vode nacionalnu poslovnu asocijaciju, odlučuju o ključnim pravcima njene politike i da svojim inicijativama doprinose kreiranju propisa važnih za privredu i razvoj ekonomije.\nČetvorogodišnji mandat na mestu predsednika Skupštine PKS poveren je Milošu Neneziću (Trayal Korporacija), dok je Sanda Savić (“Hemofarm”) izabrana za zamenicu predsednika Skupštine Privredne komore Srbije.\nGovoreći o makroekonomskim pokazateljima, predsednik PKS Marko Čadež je rekao da se, nakon krizne 2020, privreda Srbije vraća na teren ekspanzivnog rasta i da je u 2021. procenjena stopa rasta BDP šest odsto, a u 2022. 4,5 odsto.\n“Najveća tehnološka tranzicija koja očekuje Srbiju u narednih 30 godina je postepen prelazak na upotrebu vodonika kao goriva budućnosti”, rekao je Čadež.\nKompanije članice novog UO Privredne komore Srbije\nPrema njegovim rečima očekuje se predlog uredbe Evropske komisije o tzv. taksi na ugljenik na granici od koje će zavisiti da li će naša privreda biti konkurentna, da li će naši proizvodi, bilo cement, čelik, poljoprivredne mašine, mleko… moći da budu konkurentni cenom kada ih izvozimo na druga tržišta“.\nPKS će sa Ministarstvom energetike i timom eksperata raditi na izradi strategije upotrebe vodonika. Do kraja godine očekuje se i prvi akcioni plan za sprovođenje. Na sednici Skupštine PKS potpredsednica Vlade i ministarka energetike i rudarstva prof. dr Zorana Mihajlović predstavila je Strategiju razvoja energetike do 2040. sa projekcijama do 2050.\nOrganizovana je i postavka domaćih proizvoda koji su nosioci žiga „Čuvarkuća“ u okviru projekta PKS „Stvarano u Srbiji“.\nOvo su NOVE CENE za registraciju vozila\nNovember 4, 2021 November 4, 2021 017\nPriština da Petkoviću dozvoli ulazak na KiM


28/10/2020 28/10/2020 / OBRAZOVANJE\nSve je više škola i kompanija u Japanu koje preporučuju svojim đacima, studentima i zaposlenima da što češće plaču, kako bi se oslobodili nakupljenog stresa. Provereno je i dokazano da plač stimuliše delove nervnog sistema, što oslobađa organizam napetosti i utiče na mentalno jačanje osobe koja se povremeno isplače.\n“Plač je ustvari odbrambeni potez, protiv preterane akumulacije stresa u nama”, tvrdi već poznati “učitelj za suze” Hidefumi Jošida (45), nekada professor u srednjoj školi, a sada već čuveni privatni predavač o tome kako se naučiti da se plačem bori protiv stresa, kao jedne od veoma raširene bolesti savremenog društva. Jošida ne samo da drži javna predavanja, nego i organizuje grupne vežbe za mlade i stare, koji su u mnogim slučajevima bukvalno zaboravili da plaču.\n“Na ideju sam došao kada je jedan od mojih ranijih učenika u srednjoj školi počeo da pokazuje bolje rezultate u učenju, ali i drastično promenio ponašanje, kada sam ga jedanput pozvao u svoj kabinet i kada je, posle našeg otvorenog razgovora, on počeo da plače i isplakao se, kako verovatno nije nikad u svom životu,” kaže Jošida.\nSa jednim od profesora na medicinskom fakultetu univerziteta Toho, Jošida je počeo da priprema program o tome kako obratiti pažnju ljudima na koristi koje mogu da imaju od plača još 2014. godine.\nVeć sledeće godine počeo je da primenjuje program za škole i kompanije, tokom koga grupe od 50 pa čak i 80 osoba učestvuju u njegovim vežbama opuštanja, a sada je list “Njujork Tajms” na svom sajtu postavio njegov kratki film sa lekcijama o plakanju i uputstvima za vežbanje.\nJošida već postaje planetarno poznat, a njegov sajt u koji možete ući tako što ćete samo ukucati njegovo ime Hidefumi Yoshida, ili www.tearsteacher.com > english , posećuju milioni ljudi ne samo iz Japana, nego celog sveta.


SSP apeluje STOP PETARDAMA! – Sindikat srpske policije\nNaslovna /Apeli/SSP apeluje STOP PETARDAMA!\nMinistarstvo unutrašnjih poslova će preduzeti, sigurni smo, sve mere, u skladu sa zakonom, u cilju sprečavanja neovlašćene prodaje pirotehničkih sredstava, kako bi se na najmanju moguću meru sveli šanse da ova sredstva dođu u posed dece. Ali za uspeh u toj borbi i sprečavanje neovlašćene prodaje pirotehnike neophodna je pomoć čitavog društva, odnosno svest svih građana o razmerama opasnosti koje imaju pirotehnička sredstva.\nPodsećanja radi, prodaja pirotehničkih sredstava je dozvoljena samo ovlašćenim prodavnicama uz sertifikat o bezbednosti . Zakonom o javnom redu i miru, članom 17. definisan je prekršaj koji glasi: „Ko paljenjem pirotehničkih proizvoda narušava javni red i mir ili ugrožava sigurnost građana – kazniće se novačnom kaznom od 10.000 do 50.000 dinara ili radom u javnom interesu od 40 do 120 časova.“ Dok u stavu 3. je predviđen kvalifikovani oblik koji glasi: „ Ko prekršaj izvrši u grupi od tri ili više lica – kazniće se kaznom zatvora od 30 do 60 dana“.


"SAD čekaju mjeseci ekonomskog pakla" - Klix.ba\nŠta god da učini nova administracija, Amerikance čekaju mjeseci, možda i čitava godina ekonomskog pakla, ocijenio je američki ekonomist Paul Krugman, dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju u 2008.\nPo isteku tog perioda, stvari bi trebalo da se poprave kako plan ekonomskog oporavka koji priprema izabrani predsjednik Barack Obama bude davao rezultate, dodaje Krugman, rekavši da bi ekonomija SAD-a trebalo da se počne stabilizirati krajem 2009. i da je "prilično optimističan" u pogledu perspektiva za 2010.\nAmeričku ekonomiju iz recesije može izvuči samo neki nov "bum" velikog obima koji bi popunio rupu nastalu urušavanjem lične potrošnje i stambenog tržišta, što je zasad malo vjerovatno.\nDrastično smanjenje trgovinskog deficita SAD-a bio bi, po Krugmanu, prihvatljiviji put do trajnog oporavka, prenio je New New York Times.\nVećom prodajom robe i usluga drugim zemljama i izdvajanjem većeg domaćeg prihoda za robu proizvedenu u SAD-u mogla bi se postići puna zaposlenost bez nužnog procvata potrošnje ili investicija, smatra Krugman.\nDodaje, međutim, da će vjerovatno biti potrebno mnogo vremena prije nego što se trgovinski deficit smanji u dovoljnoj mjeri da nadoknadi krah tržišta nekretnina.\nI to iz prostog razloga što je rast izvoza, poslije nekoliko dobrih godina, zaustavljen, dijelom zbog toga što su nervozni međunarodni investitori, ulažući u imovinu koju još smatraju sigurnom, velikom tražnjom potaknuli rast kursa dolara prema drugim valutama.\nTo je američku proizvodnju učinilo daleko manje konkurentnom, naglasio je Krugman. Osim toga, čak i ako dolar ponovo padne, pitanje je gdje bi se obezbijedio kapacitet za uvećan američki izvoz.\nUprkos povećanju trgovine uslugama, veći dio svjetske razmjene i dalje se obavlja u robi, naročito industrijskim proizvodima, a američki industrijski sektor, poslije godina zanemarivanja u korist nekretnina i industrije finansijskih usluga treba mnogo toga uraditi da dostigne konkurente, ukazuje ovaj nobelovac.\nU svakom slučaju, dodaje, ostali dio svijeta možda neće biti spreman "podnijeti" osjetno manji američki trgovinski deficit. Dobar dio kineske ekonomije počiva na izvozu u SAD. Jednom riječju, dostizanje tačke u kojoj američka ekonomija može opstati bez državne fiskalne podrške mogao bi da bude težak i dugotrajan proces, kaže Krugman i izražava nadu da "Obama to razumije".\nU ovom trenutku, kada je američka ekonomija u slobodnom padu i kada svi strahuju od ponavljanja depresije iz tridesetih godina prošlog stoljeća, protivnici jakog federalnog odgovora na krizu teško mogu imati podršku.\nMeđutim, kada se ekonomija jednom koliko-toliko oporavi, bit će mnogo pritisaka na novu administraciju da se povuče, da odbaci podršku koju joj je pružila. A ako administracija prerano podlegne tim pritiscima, rezultat bi mogao biti ponavljanje greške Franklina Roosevelta iz 1937. kada je skresao izdatke, povećao poreze i pomogao da SAD padne u ozbiljnu recesiju.\nKrugman zaključuje da bi moglo potrajati mnogo duže nego što mnogi smatraju prije nego što američka ekonomija bude spremna živjeti bez nekog buma. A do tada, ekonomiji će biti potrebno mnogo vladine pomoći.


Mogherini: Svi smo mi dio evropske porodice, na Balkanu su naša braća i sestre - Klix.ba\nMogherini: Svi smo mi dio evropske porodice, na Balkanu su naša braća i sestre\n5.9.2017. u 11:54\nBalkan je dio i srce Evrope, ljudi koji ovdje žive su naša braća i sestre, a za mene je jasno da će sve zemlje ove regije postati članice Evropske unije i one napreduju ka tome, izjavila je Federica Mogherini, visoka predstavnica EU za vanjsku politiku i sigurnost, sinoć tokom prvog dana Strateškog foruma Bled, saopćeno je iz njenog ureda.\nNa skupu u Sloveniji učestvuju brojni evropski i regionalni zvaničnici, razmatraju se različita globalna vanjsko-politička pitanja, ali i odnosi EU i Zapadnog Balkana.\n"Ovo je naš region, na Balkanu su naša braća i sestre, mi smo svi dio iste porodice – evropske. Ja se zaista ljutim kad čujem priču o evropskom putu Balkana ili zapadnog Balkana, jer je ovo već Evropa i vi ne idete nigdje. Vi ste već u srcu Evrope. Mi radimo na perspektivi članstva u EU, svaki naš partner ovdje ima tu perspektivu", rekla je Mogherini.\nPrema njenim riječima, uprkos problemima i krizama, sve zemlje koje su u procesu ostvaruju napredak ka članstvu u EU.\n"Balkanci su Evropljani, zaslužuju iste prilike, prava i zaštitu kao i ostali građani našeg kontinenta. Za mene je očito i jasno da cijeli Balkan treba i bit će dio EU. To smo obećali prije više od 13 godina i moj cilj je da do kraja mandata vidim jasan mjerljiv napredak svih šest država koje su nepovratno na putu ka EU. Ovo govorim nakon turbulentne godine u kojoj smo vidjeli krize na nekoliko mjesta u regiji. Mi nismo naivni, vidimo i negativne stvari i probleme, ali ulažemo u one pozitivne dinamike i snage, koje su gladne napretka", rekla je Mogherini.\nKako je rekla, svima je postalo jasno da živimo u novoj realnosti, ali da uspon novih globalnih sila i igrača nije počeo ove godine. Nadolazeće sile, ali i prijetnje poput terorizma ili cyber rata, su realnost sa kojom živimo vež nekoliko godina.\n"U takvim okolnostima, uvjerena sam da EU ostaje snažan, ujedinjen, pouzdan globalni partner i solidan igrač i partner za one koji traže racionalne, konstruktivne i multilateralne izlaze iz velikog broja kriza u današnjem svijetu", zaključila je visoka zvaničnica EU.\nRusija: Učenik pucao u školi, povrijeđeno četvero\n05.09.2017. u 12:26


Stojke se vratio u trenažni proces - Sportske.net\nStojke se vratio u trenažni proces\nReprezentativni čuvar mreže vratio se u puni trenažni proces posle tri nedelje odsustva zbog povrede mišića.\nPartizan otvara vrata svog muzejaPartizan - Ističe vreme, ništa od pojačanja iz Primere?Nemanja Miletić o kritikama i uvredama: ''Ja znam ko sam i šta sam, jak sam u glavi''Luka Cucin - Najteže je prošlo, sad sve ide po planuObrt?! Otac Luke Adžića otkrio neočekivanu informaciju!\nGolman fudbalskog kluba Partizan Vladimir Stojković uključio se u puni trenažni proces nedelju dana pred utakmicu finala Kupa Srbije koju će crno-beli odigrati protiv lučanske Mladosti.\nReprezentativac Srbije povredio je mišić u prvenstvenoj utakmici sa Čukaričkim koja je odigrana 22. aprila i od tog momenta nije bio na raspolaganju treneru Miroslavu Đukiću.\nU početku je postojala bojazan da se radi o ozbiljnoj povredi zbog koje bi Stojke mogao da izostane i sa Mundijala, ali se sve dobro završilo po najboljeg golmana Super lige Srbije za sezonu 2017/18.\nStojković je na jučerašnjoj dodeli priznanja najboljim pojedincima u sezoni na izmaku kazao da je spreman da se već u četvrtak vrati među stative, a videćemo da li će ga trener Đukić zaista koristiti u rezultatski nevažnom duelu sa Spartakom ili će ga čuvati za finale Kupa.\nOno što se već sada može sa sigurnošću reći, to je da će se Vladimir Stojković javiti selektoru "Orlova" Mladenu Krstajiću koji je prozivku pred početak priprema za Mundijal zakazao za 28. maj.


Nemački ministar spoljnih poslova Hajko Mas reagovao je danas na kritiku američkog predsednika Donalda Trampa da je Berlin zarobljenik” Rusije, istakavši da Nemci nisu zarobljenici Moskve, a ni Vašingtona.\nMi nismo zarobljenici, ni Rusije ni SAD. Mi smo jedni od garanta slobodnog sveta i to će tako ostati rekao je Mas novinarima na marginama samita NATO u Briselu, prenosi Rojters. Šef nemačke diplomatije je dodao da Berlin planira da poveća izdatke za odbranu za 80 odsto do 2024, zaključivši da je to povećanje tako velikih razmera da bi trebalo da bude priznato”.\nTramp je ranije danas, uoči početka samita, javno napao Nemačku zbog podrške sporazumu sa Rusijom o izgradnji gasovoda u Baltičkom moru, tvrdeći da je Berlin zarobljenik Rusije” i kritikujući Nemačku zbog nedovoljnog izdvajanja sredstava za odbranu.\nSamo nekoliko sati kasnije, Tramp je razgovarao sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel na marginama samita NATO u Briselu, a sastanak je opisao kao sjajan”.


Putin i Si Đinpig\nI ovaj forum, kog mnogi upoređuju sa švajcarskim Davosom, pokazao je da uprkos pokušajima izolacije međunarodni biznis ne prekida plodotvornu saradnju sa Rusijom.\nNajznačajniji događaj foruma bilo je plenarno zasedanje na kome su, pored ostalih visokih gostiju, učestvovali i predsednici Rusije i Kine — Vladimir Putin i Si Đinping. Događaje na forumu objedinio je moto "Formiranje agende održivog razvoja", a generalni sekretar UN Antonio Guteriš pozvao je svetske lidere da "pokažu mudrost da ne bismo ponovo skliznuli u Hladni rat".\nPrema njegovim rečima, ranije je svet bio bipolaran, onda je postao multipolaran, a sada je haotičan. Ali upravo sada, ukazao je on, sazrelo je razumevanje da bi trebalo da težimo pravičnoj globalizaciji. Tradicionalno, pored ekonomskih i (geo)političkih, razmatrana su i energetska pitanja.\nPored sporazuma i poslovnih razgovara, za tri dana trajanja foruma u izložbenom centru "Ekspoforum" gosti su mogli da vide i robote koji razgovaraju, igraju, pevaju, šale se, izložbe slika, luksuzni automobil ruske proizvodnje — zlatni sedan "aurus senat", štandove od ruža, brojne inovacije i još mnogo toga.


Avio Karta za Malme, Švedsku od 41€ - Bilo gde i bilo kad | Web Travel Magazin\nAvio Karta za Malme, Švedsku od 41€\nVladan Ivanović — 26/03/2016\nNiskotarifna avio kompanija WizzAir već duže vreme leti za grad Malme na jugu Švedske iz Beograda po niskim cenama. Ono što prilično novo je da je WizzAir počeo da leti i iz Niša po još nižim cenama nego iz Beograda. Zahvaljujući ovoj niskotarifnoj kompaniji možete kupiti avio kartu za Švedsku već od 41€.\nUkoliko u jednom putovanju želite da posetite i Kopenhagen koji se nalazi sani na 40km od Malmlea možete kupiti avio kartu u jednom smeru Niš – Malme već od 14€ . Karta za povratak bi u tom slučaju mogla da bude Kopenhagen – Budimpešta već od 20€ , kako ne bi morali da se vraćate iz Kopenhagena za Malme samo zbog leta.\nTako bi vas ovaj put (dve avio karte + kombi transfer iz Budimpešte za Srbiju) uz odabir dobrih datuma koštao 65€. Složićete se, da je ovo odličan deal ako ozmete u obzir cene karata komencijalnih avio kompanija.\nAvio Karta: Niš – Malme od 41€\n20.April – 24.April\n01.Maj – 08.Maj\n01.Jun – 05.Jun\nTags: avio kartaavio karta malmeavio karta švadskajeftina karta Švedska\nSledeći tekst DRUŠTVENO ODGOVORNO POSLOVANJE U TURIZMU\nPredhodni tekst MILENIJALSI I PUTOVANJA


OKRUŽNI ODBOR I ODBORNICI JEDINSTVENE SRBIJE PREŠLI U SNS ZBOG „HRABRE I MUDRE POLITIKE ALEKSANDRA VUČIĆA“\nSrpskoj naprednoj stranci u Nišu pristupili su danas članovi i funkcioneri Okružnog odbora Jedinstvene Srbije, kao i petoro odbornika te stranke, saopšteno je na konferenciji za novinare u SNS-u\nDoskorašnji potpredsednik Jedinstvene Srbije i predsednik Okružnog odbora te stranke Nikola Ilić rekao je da je najveća motivacija za priključenje SNS-u „politika predsednika Aleksandra Vučića koja donosi rezultate i na međunarodnom i na domaćem planu“\nNa pitanje novinara da li prelaskom u redove naprednjaka Jedinstvena Srbija nije izneverila birače, Ilić je rekao da tih birača u Nišu “ i nije bilo tako mnogo“\nČlanovi i funkcioneri Jedinstvene Srbije, nisu pošli za funkcijama, oni su funkcije već imali a neke će i izgubiti, rekao je šef odborničke grupe SNS-a u Skupštini grada Zoran Perišić.\nNakon ovog „transfera“, SNS u Skupštini grada, koja broji 61 odbornika, ima 26 mandata\nSrpskoj naprednoj stranci u Nišu pristupili su danas članovi i funkcioneri Okružnog odbora Jedinstvene Srbije (JS), kao i petoro odbornika te stranke u Skupštini grada, saopšteno je na konferenciji za novinare u SNS-u.\nDoskorašnji potpredsednik Jedinstvene Srbije i predsednik Okružnog odbora te stranke Nikola Ilić rekao je da je najveća motivacija za priključenje SNS-u „politika predsednika Aleksandra Vučića koja donosi rezultate i na međunarodnom i na domaćem planu“.\n– Predsednik Srbije Vučić na uspešan, hrabar i mudar način vodi politiku i donosi rezultate i na domaćem i na medjunarodnom planu. Vraćanje medjunarodnog ugleda je za svaku pohvalu. Na domaćem planu to je politika novih auto-puteva, bolnica i fabrika, a mi Nišlije smo najverniji svedoci sveta toga- rekao je Ilić.\nOn je dodao da se članovi i funkcioneri JS priključuju SNS-u jer „ne žele više na posredan način da podržavaju politiku Srpske napredne stranke, već žele da se uključe i da na najdirektniji način daju svoj skromni doprinos“.\nNa pitanje novinara da li prelaskom u redove naprednjaka Jedinstvena Srbija nije izneverila birače, Ilić je rekao da tih birača u Nišu “i nije bilo tako mnogo“.\n– Građani Niša su se opredelili i dali poverenje Srpskoj naprednoj stranci i mi želimo da sledimo tu politiku- kazao je Ilić.\nČlan Predsedništva SNS-a i šef odborničke grupe te stranke u Skupštini grada Zoran Perišić je podsetio da su Jedinstvena Srbija i Srpska napredna stranka na poslednjim izborima u Nišu bile na istoj izbornoj listi, a potom je JS sa Ruskom strankom formirala odborničku grupu sa pet odbornika.\nOn je kazao da „nema nikakvog prekomponovanja vlasti i da ostaju na snazi svi sporazumi koje ta stranka ima sa Jedinstvenom Srbijom“.\n– Članovi i funkcioneri Jedinstvene Srbije, nisu pošli za funkcijama, oni su funkcije već imali a neke će i izgubiti, i to je dokaz njihove iskrenosti i želje da da u okviru nove stranke daju svoj doprinos da pre svega građanima Niša i regiona bude bolje- rekao je Perišić.\nSkupština grada Niša ima 61 odbornika, a nakon pristupanja Jedinstvene Srbije Srpskoj naprednoj stranci odbornička grupa naprednjaka imaće 26 odbornika. Vladajuću većinu u Nišu čine još i koalicija oko socijalista i radikali.


Održan prvi sastanak i obuka Vršnjačke mreže podrške inkluzivnom obrazovanju - Mreža podrške inkluzivnom obrazovanju\nOdržan prvi sastanak i obuka Vršnjačke mreže podrške inkluzivnom obrazovanju\nPrvi sastanak i obuka inicijalne Vršnjačke mreže podrške inkluzivnom obrazovanju (VMIO) održana je 21-22. decembra 2014. godine u studentskom odmaralištu “Radojka Lakić” na Avali. Od 30 učenika i učenica 7. i 8. razreda osnovne škole i svih razreda srednje škole iz 20 opština u Srbiji koji su prošli selekcionu komisiju iizabrani za članove, sastanku je prisustvovalo 27 članova VMIO.\nSastanak je otvorila Tanja Ranković, rukovoditeljka programa obrazovanja u Unicef-u i Ljiljana Simić, koordinatorka Mreže podrške inkluzivnom obrazovanju. Predstavljeni su Unicef programi i projekti i delovanje Mreže podrške IO tako da su učesnici/ce dobili jasan okvir za buduće angažovanje.\nNakon predstavljanja i upoznavanja, učesnici su razgovarali o razlozima za prijavu i uključivanje u VMIO, a kao najčešći su iskazani: želja da se nauči kako pružati podršku vršnjacima, već stečeno iskustvo koje žele da usavrše, visoka motivacija da se više sazna o inkluzivnom obrazovanju, radoznalost, učešće u drugim vršnjačkim mrežama i sličnim projektima.\nNa osnovu individualnih očekivanja od učešća u VMIO, učesnici/ce su izradili postere očekivanja na nivou grupe.\nČlanovi i članice VMIO pokazali su suštinsko razumevanje inkluzivnog obrazovanja, vrednosti koje ono nosi i istakli neke od izazova sa kojima se suočavaju.\nIskustva u pružanju i primanju podrške koje su učesnici individualno prezentovali pokazala su bogatstvo znanja i veština pojedinih članova i grupe u celini: aktivizam mladih Roma u ostvarivanju prava, podrška u učenju drugu/drugarici iz odeljenja, vrednost podrške za onoga ko je prima, povezivanje sa partnerima na lokalnom nivou, učešće u lokalnim akcijama, humanitarnim akcijama i organizovanim grupama u kojima su članovi deca i mladi sa smetnjama u razvoju i invaliditetom, itd.\nSastanak i obuku vodile su Borislava Maksimović, članica Saveta VMIO i Dragica Miražić Nemet, članica Mreže podrške IO i nastavnica građanskog vaspitanja iz model škole inkluzivnog obrazovanja, „Sonja Marinković“ iz Novog Sada.\nDrugog dana sastanka, članovi i članice VMIO razgovarali su sa predstavnicama Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja (Mirjana Bojanić, posebna savetnica u MPNTR), Kancelarije UNICEF-a u Srbiji (Tanja Ranković, rukovoditeljka programa obrazovanja), članicama Kancelarije Zaštitnika građana (Gordana Stevanović, zamenica zaštitnika građana za prava deteta i rodnu ravnopravnost i Nataša Jović, zamenica generalnog sekretara) i članicom Kancelarije Poverenice za zaštitu ravnopravnosti (Kosana Beker, pomoćnica Poverenice za zaštitu ravnopravnosti)\nTema razgovora se odnosila na ostvarivanje prava deteta. Kroz dijalog učesnika, pitanja, primere kršenja dečjih prava, načina rešavanja prigovora i problema u ovoj oblasti, ostvaren je dublji uvid i razvijene ideje kako vršnjaci mogu da se bore za prava deteta u njihovoj sredini i kako da pristupaju detetu koje ima smetnje u razvoju i invaliditet. Posebno je analizirana uloga učeničkog parlamenta.\nNakon razgovora, članovi i članice VMIO iskazali su svoje potrebe i želje za podrškom kroz obuke i druge modele učenja, a posebno bi im bilo važno da posete kvalitetne inkluzivne škole.\nZavršni deo okupljanja obeležio je zajednički sastanak i razgovor sa članovima Mreže podrške inkluzivnom obrazovanju.


Katalonija počinje kampanju za nezavisnost | EurActiv Srbija\nObjavljeno : 11.09.2015.\t Tweet\nPobornici odvajanja Katalonije od Španije krenuli su u kampanju pred regionalne izbore 27. septembra na kojima će pokušati da osvoje većinu i nastave borbu za nezavisnost. Kampanja počinje protestom na ulicama Barselone a rezultat izbora daće odgovor na pitanje da li će region krenuti na osamnaestomesečni "put ka nezavisnosti" ili će aspiracije za nezavisnost ostaviti na čekanju. I dok zvanični Madrid kaže da će sprečiti svaki secesionistički proces, ankete ukazuju na tesnu pobedu zagovornika nezavisnosti na predstojećim izborima.\nKampanja pobornika nezavisne Katalonije počela je 11. septembra, kada se proslavlja nacionalni dan tog regiona na severoistoku Španije. Taj praznik separatisti godinama obeležavaju na ulicama Barselone maršom stotina hiljada ljudi koji traže uspostavljanje nove mediteranske države.\nNacionalni dan Katalonije ustanovljen je u znak sećanja na ulazak francusko-španskih trupa u Ratu španskog nasleđa 1714. u Barselonu i preuzimanje tog grada. Katalonija je tada izgubila veliki deo autonomije.\nNakon što je vlada u Madridu odbacila održavanje referenduma o nezavisnosti, katalonski političari su se usmerili na predstojeće izbore. Kandidati na izborima podeljeni su na one za i one protiv nezavisne Katalonije, regiona u kojem živi 7,5 miliona ljudi ponosnih na svoj jezik i tradiciju.\nPobornici nezavisnosti ukazuju na drugačiju kulturu Katalonije u odnosu na Španiju, kao i da taj region ne dobija nazad poreze koje daje u državnu kasu, te da je nezavisnost jedini način da se krene napred.\nStranke koje su za nezavisnost Katalonije moraju da osvoje najmanje 68 mesta u regionalnom parlamentu sa 135 poslanika ako žele da nastave put ka nezavisnosti.\nIstraživanja javnog mnjenja pokazuju da su zagovornici nezavisnosti na putu da na izborima dobiju tanku većinu.\n"Ako rezultat jasno pokaže da je više za (nezavisnost), biće to snažna poruka da Katalonci žele napred sa idejom katalonske države", rekao je predsednik regiona Katalonija Artur Mas, vodeći političar u kampu secesionista koji uključuje partije sa svih strana političkog spektra.\nUkoliko ne osvoje većinu, to će značiti godine zastoja za pokret baziran na snovima generacija o katalonskoj državi. Ti snovi su poslednjih godina samo oživeli zbog ekonomskog usporavanja Španije.\nKako je prenela agencija AP, Mas je za kampanju rekao da predstavlja istorijski trenutak jer će protivnici odvajanja od Španije, ako oni koji su za nezavisnu Kataloniju ne pobede, moći da kažu da pokret za nezavisnost nema budućnost.\nMeđutim, ako pobornici nezavisnosti pobede, biće u koliziji sa kursom u Madridu. To bi takođe moglo da podstakne secesionističke pokrete širom Evrope.\nIako secesionisti kažu da nezavisna Katalonija ne bi nužno bila isključena iz Evropske unije, španski zvaničnici kažu da bi.\nBivši predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo (Jose, Barosso) i britanski premijer Dejvid Kameron (David Cameron) rekli su da bi regioni poput Katalonije koji se odvoje od članice EU morali ponovo da traže prijem.\nInvestitori pak ukazuju na neizvesnost u španskoj ekonomiji u slučaju da Katalonija krene putem nezavisnosti. Ekonomija se tek oporavlja od teške recesije i Španija konačno smanjuje stopu nezaposlenosti od 22%.\nIndustrijski razvijena Katalonija daje oko 19% bruto domaćeg proizvoda Španije.\n"Nezavisnost nije izvodljiva, donela bi socijalnu krizu koja bi bila teška za Španiju i prekinula bi ekonomski oporavak", upozorio je španski ministar finansija Kristobal Montoro (Cristobal).\nIako su Škoti na referendumu 2014. rekli ne odvajanju od Velike Britanije, pobeda katalonskih separatista mogla bi da pokrene slične težnje u nekim delovima Evrope u kojima su ta nastojanja oslabila ili su uspravana, poput Baskije, dela Belgije koji govori flamanski ili u severnoj Italiji.\nČak i da pobornici nezavisnosti Katalonije osvoje značajnu većinu, analitičari predviđaju da oni neće biti u stanju da ubede evropske zemlje da priznaju unilateralno proglašavanje nezavisnosti. Do proglašenja nezavisnosti moglo bi da dođe nakon što zakonodavci regiona za 18 meseci napišu ustav, uspostave institucije i donesu zakone za novu državu.\nVeliki problem je i to što glasanje predstavlja indirektan plebiscit, za razliku od škotskog referenduma, gde su birači odgovorili na jasno postavljeno pitanje. Međutim, katalonski glasači neće biti zakonodavci po ovom pitanju nego samo birači a pobornici nezavisnosti kažu da su na to prinuđeni jer im Madrid nije dozvolio održavanje referenduma.\nPoslednja istraživanja koja su sprovela tri španska lista i jedno vladinog izbornog centra pokazuju da će pobornici nezavisnosti osvojiti najmanje 68 mesta u katalonskom parlamentu. Istraživanja međutim ukazuju i na to da će borci za nezavisnost dobiti manje od polovine ukupnog broja glasova, čime bi se dodatno doveo u pitanje legitimitet pobede pobornika nezavisne Katalonije.\nInače, španski izborni zakon daje veću težinu glasovima iz slabije naseljenih regiona a težnje za izdvajanjem su jače u seoskim sredinama Katalonije nego u gradskim, poput Barselone, drugog po veličini grada u Španiji posle Madrida i glavnog grada Katalonije.\nVećina za partije koje su za nezavisnost u regionalnom parlamentu nije dovoljna da se zadobije "priznanje međunarodne zajednice jer govorimo o rezultatu izbora a ne o rezultatu referenduma", kaže profesor političkih nauka sa Univerziteta Pompeu Fabra u Barseloni Feran Rekeho (Ferran Requejo).\nIpak, pobeda na izborima će osvetliti "ideju u međunarodnoj zajednici da u Španiji postoji veliki problem kada je reč o 'katalonskom pitanju' koje zaslužuje pažnju i neko rešenje", dodao je Rekeho.\nPobeda separatista značila bi i više od godinu dana neizvesnosti oko budućnosti Španije i Katalonije i region rizikuje da mu Madrid oduzme ovlašćenja.\n"Suočeni smo sa komplikovanom situacijom. Vlada će biti formirana sa primarnim ciljem da pregovara o nezavisnosti i uspostavi institucije da Katalonija postane država", smatra profesor političkih nauka sa Univerziteta u Barseloni Hordi Matas (Jordi).\nArhitekta iz Taragone David Hardi I Fort (Jardi) kaže da će izaći na ulice Barselone jer njegovi roditelji ne žele da propuste ono što nazivaju prekretnicom za Kataloniju.\nIzbori će biti "istorijski, bez obzira šta da se desi, stvari više neće biti iste", smatra taj arhitekta.\nI dok pobornici nezavisnosti uživaju podršku regionalne vlade i javnog servisa, Katalonci koji žele da ostanu u Španiji uglavnom se drže po strani i izbegavaju da u javnosti iznose stavove iz straha da će biti izopšteni.\nCentralna vlada na izborima računa na građane koji se smatraju i Kataloncima i Špancima.\nPenzioner Haime Bautista (Jaime) ostaće danas kod kuće i glasaće za one koji su protiv nezavisnosti.\n"Vidim Kataloniju i Španiju koje žive zajedno. Unija nas čini jakim. Gde bi Katalonija bila bez Španije? Koju valutu bi imali? Koju vojsku?", kaže Bautista.\n: Katalonci zadovoljni, Madrid razmatra zakonitost referenduma\n: Katalonija: Prikriveni referendum ili neobavezno izjašnjavanje\n: Katalonija organizuje nezvanično izjašnjavanje 9. novembra\n: Novi pokušaj Madrida da spreči katalonski referendum\n: Katalonci zavide Škotskoj na referendumu


Dva od pet Amerikanaca misle da islam nije u skladu sa vrijednostima SAD-a\n/ Plus / Društvo / Dva od pet Amerikanaca misle da islam nije u skladu sa vrijednostima SAD-a\nAl Jazeera 02.11.2018. u 17:38\nPosljednje istraživanje u SAD-u pokazalo veliki stepen nepovjerenja prema muslimanskim zajednicama u ovoj državi.\nVeliki broj Amerikanaca koji nisu muslimani smatra kako islam nije u skladu sa američkim vrijednostima, pokazuje istraživanje fondacije New America i American Muslim Institutional.\nPrema podacima istraživanja, 56 posto Amerikanaca vjeruje kako je islam u skladu sa američkim vrijednostima, dok 42 posto nije takvog stava. Približno 60 posto ispitanih vjeruje kako su američki muslimani jednako velike patriote kao i ostali, dok je 38 posto suprotnog stava.\nStudija navodi kako, iako velika većina Amerikanaca (74 posto) priznaje kako postoji „velika zadrtost“ prema muslimanima, 56 posto njih navode kako ih brine „ekstremizam“ koji se širi unutar muslimanske zajednice.\nVoditelji studije su ustanovili kako je veća vjerovatnoća da Republikanci imaju negativne stavove prema muslimanima i islamu jer 71 posto njih navodi kako islam nije u skladu sa američkim vrijednostima. Približno 56 posto Republikanaca je također priznalo kako bi bili zabrinuti da se džamija izgradi u njihovom susjedstvu.\nBlaga većina Republikanaca se ne slaže sa stavom kako je više od stotinu muslimanskih kandidata na izborima u sredini predsjedničkog mandata pozitivna stvar.\nRobert McKenzie, viši saradnik fondacije New America i jedan od autora studije, kaže kako postoje brojni faktori koji pridonose stavu prema muslimanima, te kako nisu ograničeni na desni dio političkog spektra.\n„Kada je govorila o nasilnom ekstremizmu, Hillary Clinton je isticala kako su muslimani u prvim redovima fronta i šta to govori o muslimanskim zajednicama? Znam kako ona nije to mislila u negativnom smislu, no ako su muslimani na prvim linijama fronta, šta onda to sugerira šta se dešava na lokalnom nivou u SAD-u“, istakao je on.\nAnketa je također ustanovila kako nešto manje od polovine Amerikanaca zapravo poznaje nekog muslimana. McKenzie upozorava, međutim, kako nije ispravno povezivati poznavanje nekog muslimana lično sa pozitivnim stavovima prema muslimanima.\nRabiah Ahmed, američka muslimanka koja je specijalista u odnosima sa medijima, za Al Jazeeru navodi kako jačanje islamofobije donosi posljedice mimo muslimanske zajednice.\n„Mislim kako islamofobija nije samo muslimanski, već američki problem i zbog toga se njime trebaju pozabaviti svi dijelovi društva“, istakla je.\nOna je dodala kako muslimani ne mogu sebi dozvoliti manjak povezanosti sa drugim zajednicama, te kako imaju dužnost „popunjavanja rupa u informacijama“ kako bi se razbili negativni stavovi o ovoj zajednici. No, ona dodaje kako su političari, dijelovi medija i vjerskih lidera iz drugih zajednica imali ulogu u širenju negativnih stavova prema muslimanima.\n„Strahovi od muslimana dolaze od djelovanja ekstremista i industrije islamofobije, veoma dobro povezane i finansirane industrije koja ima misiju da marginalizira i otuđi američke muslimane“, rekla je Ahmed.\n„Isto kao što muslimani imaju odgovornost da to odbace, isto tako i druge vjere trebaju uraditi. Pa kad vide kako njihov svećenik govori negativno o islamu, to trebaju zaustaviti.“\nIzvještaj fondacije New America dolazi u vrijeme velikog jačanja antimuslimanske retorike u američkom političkom diskursu i u medijima.\nProšlog mjeseca, u izvještaju Muslim Advocates navedeno je 80 slučajeva „jasne antimuslimanske retorike“ kandidata koji se bore za političku poziciju. Među njima su i neosnovane tvrdnje da muslimani pripremaju uspostavu islamskog zakona u SAD-u.\nAmerički predsjednik Donald Trump također je koristio antimuslimansku retoriku tokom predizborne kampanje, te uveo izvršne naredbe protiv muslimana poput zloglasne zabrane ulaska iz većinski muslimanskih država u SAD.\nVeze sa antisemitizmom\nZainab Arain iz Vijeća američko-islamskih odnosa (CAIR) ističe kako se i u najvišim nivoima Vlade mogu naći ljudi sa antimuslimanskim stavovima.\n„Postoje ljudi koji su bili dio Trumpove administracije i koji su veoma poznati po antimuslimanskim stavovima. Imate ljude koji su sada dio administracije i koji su veoma povezani sa jakim antimuslimanskim grupama“, dodala je.\nTokom prošle sedmice je evidentiran val ekstremno desničarskog nasilja u SAD-u, sa spriječenom kampanjom improviziranih bombi koje su poslane političkim i medijskim protivnicima Trumpa, rasno motiviranim napadom na dva Afroamerikanca u Kentuckyju, te masovnim ubistvom jevrejskih vjernika u sinagogi u Pittsburgu.\nWalter Ruby iz muslimansko-jevrejskog foruma Greater Washington Muslim-Jewish Forum kaže kako, iako antimuslimanski stavovi i antisemitizam imaju jedinstvene karakteristike i uzroke, oni imaju zajedničke razloge nedavnog jačanja.\n„Mnogi ljudi koji mrze muslimane, također mrze i jevreje. Apsolutno smatram kako je retorika predsjednika Trumpa i drugih tome pridonijela. Ne želim kriviti samo Trumpa, no ovaj pokret mržnje ga okružuje i on je svakako pomogao u njegovom orkestriranju“, istakao je Ruby i dodao:\n„Ovo postaje veoma opasna situacija.“


03/02/2022, 00:00 Razne lokacije\nPovodom Proljećnog festivala i ulaska u godinu Tigra, JU Kulturni centar 'Nikola Đurković' Kotor organizuje niz kulturnih događaja pod nazivom 'Dani Kine u Kotoru' koji će trajati od 3-15 februara i time obilježiti najživlji i najvažniji tradicionalni praznik prijateljskog naroda Kine.\nKroz saradnju sa NR Kinom na brojnim poljima, prije svega kulture i ekonomije na lokalnom nivou i prijateljske odnose sa pobratimskim gradom Xi'an-om već dugi niz godina potvrđuje se tradicionalno prijateljstvo naših naroda. Proljećni festival odnosi se na prvi dan prvog mjeseca lunarnog kalendara - kinesku Novu godinu koja ove godine pada u utorak, 1. februara. Ovaj praznik naziva se Proljećni festival, budući da se slavi krajem zime i početkom proljeća. Proslave u Kini traju 16 dana od kojih se prvih sedam smatra javnim praznikom.\nU okviru 'Dana Kine' u Kotoru će biti organizovana tri događaja.\n-Izložba fotografija pobratimskog grada Xi'an-a pod nazivom 'Očaravajući Xi'an-spoj drevnog i savremenog' biće postavljena u Staklenoj galeriji Kulturnog centra 'Nikola Đurković' Kotor i biće otvorena od 3. do 15. februara. Izložba se organizuje u saradnji sa Kancelarijom za međunarodnu saradnju Opštine Kotor i Kancelarijom za spoljne poslove grada Xi'an.\n-Edukativno-kreativna radionica za osnovce pod nazivom 'Godina Tigra' održaće se u petak, 4. februara od 17 do 18:30 časova.\n-Promocija ekskluzivnog izdanja 'Gorskog vijenca' Petra II Petrovića Njegoša na kineskom jeziku povodom obilježavanja 50 godina od osnivanja izdavačke kuće 'Unireks' održaće se u ponedjeljak, 7. februara u multimedijalnoj sali Kulturnog centra sa početkom u 12h.


TotalCar.rs » Saab: da li je reorganizacija rešenje?\nSaab: da li je reorganizacija rešenje?\n0 komentara 4790 pregleda\nIzgleda da se finansijskim nevoljama Saaba kraj još uvek ne nazire. Ovaj proizvođač nedavno je odlučio da pažnju usmeri ka nabavljanju sredstava kako bi opstao u bliskoj budućnosti. Trenutno se razmatra reorganizacija u nameri da se kompanija zaštiti od zajmodavaca.\n”Još uvek smo fokusirani na obezbeđivanje finansijskih sredstava. Ali, u nameri da osiguramo dugoročnu bezbednost za Saab, otvoreni smo za sve dostupne opcije”, kaže Erik Girs, direktor za globalne komunikacije. Iz ove kompanije su otkrili da su svesni medijskih izveštaja u kojima se pominje da Saab namerava da sprovede dobrovoljnu reorganizaciju.\nSaab, koji je prodat General Motorsu prošle godine, obustavio je proizvodnju krajem marta, usled nedostatka novca. Glavna fabrika u Trolhetenu u Švedskoj takođe ne radi od početka juna. Pored toga, kompanija kasni u isplaćivanju dobavljača, a rezultat svega toga je mogućnost da za dve nedelje proglasi bankrot. Da nevolja nikada ne dolazi sama potvrđuje činjenica da je švedska vlada započela niz postupaka za naplatu zaostalog duga dobavljačima, započetih ovog meseca.\nBugatti Chiron ipak neće ići brže od 420 km/h\nPočetak izgradnje deonice Obrenovac-Ub u narednih mesec dana\nTeaser: Corvette C8.R trkač i C8 kabriolet\nHonda uvodi jedinstveni ADS sistem u novi Civic Tourer\nU SAD je obustavljena prodaja modela Nissan 370Z Roadster\nSubaru odustao od novog entry-level crossover modela\nPorsche spreman da poveća proizvodnju Taycana


Crnogorac je danas pao u Kraljevu zbog 840 kilograma kokaina - KO JE ON?\n21:23 - 21 Nov 2020\nKotoranin uhapšen u Kraljevu po međunarodnoj Interpolovoj poternici zbog sumnje da je bio povezan sa krijumčarenjem 840 kilograma kokaina je Mario Lazović (42), nezvanično prenose mediji.\nLazoviću je određen ekstradicioni pritvor, dok je on prethodno priveden sudiji Višeg suda u Kraljevu. Deo ove kriminalne grupe uhapšen je 11. marta, dok se tada za Lazovićem i još nekim članovima tragalo.\nKokain sa Kariba putovao ka Evropi\nOperacija protiv ove kriminalne grupe pokrenuta je 2017. godine, a dovela je do presretanja katamarana "Florida 2" 2018. godine u portugalskoj luci Horta. Na brodu je otkriveno 840 kilograma kokaina sa Kariba u Evropu. Iz EUROPOL-a su saopštili da je kompleksnom internacionalnom istragom rukovodila Crna Gora, a da je operacija deo šire evropske strategije protiv balkanskog kartela.\n- Razbijena je zločinačka organizacija, koju su uglavnom činili pojedinci sa Balkana, sa ciljem da u Evropu, morskim putem, iz Srednje Amerike krijumčare velike količine kokaina - saopšteno je iz te institucije.\nNa čelu ove kriminalne grupe, prema stavu specijalnog tužilaštva su Nikica Todorović i Damjan Vukašinović, koji se i dalje nalazi u bekstvu. Todorović, Ranko Stojović, Milica Bukilić, Jovan Ercegović, Milovan Lolo Laković i Darko Giljača uhapšeni su 11. marta u Crnoj Gori, a potom i sprovedeni u Istražni zatvor u Spužu, dok se za Radojem Radulovićem, Damjanom Vukašinovićem i Zarinom Karkeljom još uvek traga.\nOva grupa se tereti za krivična dela stvaranje kriminalne organizacije i krijumčarenje narkotika. Todorović i Vukašinović su početkom marta 2018. godine, kako se osnovano sumnja, organizovali kriminalnu organizaciju, čiji je plan bio da deluje na međunarodnom nivou, radi krijumčarenja kokaina iz Južne Amerike u Evropu.\nIz Specijalnog tužilaštva su nakon hapšenja dela ove grupe saopštili da su kilogram kokaina kupovali za 5.000 do 6.000 evra, a prodavali za 30.000 do 40.000 evra.\nDve godine ih prisluškivala policija\nSkoro tri godine crnogorski istražitelji bili su na tragu međunarodnoj grupi krijumčara osumnjičenih za šverc droge - epilog te akcije za sada je zaplena 840 kilograma kokaina, osam uhapšenih, oduzimanje sedam luksuznih automobila, 12.500 eura, oružja, kriptovanih telefona...\nPOLICIJA UPALA U ŠABAČKU KAFANU, PROSTITUTKE ZATEČENE…


Porezi na ugljenik i plastiku mogu biti ključna promena u budžetu EU | EurActiv Serbia\nPredlog da se 20% prihoda od trgovine emisijama ugljen-dioksida izdvaja za budžet Evropske unije, zajedno sa novim porezom na plastični otpad, mogao bi da pomogne da se nadomeste gubici nastali izlaskom Velike Britanije iz EU. Evropski lideri, koji su pod sve većim pritiskom da postigu dogovor o višegodišnjem budžetu, prvom posle Bregzita, sastaće se u četvrtak u Briselu da pokušaju da se dogovore o novom finansijskom okviru.\nPredlog o uvođenju poreza na ugljenik i plastiku je "veoma značajan korak napred" za finansije EU, izjavio je visoki evropski zvaničnik novinarima, uoči sastanka lidera zemalja EU čija je glavna tema dugoročni budžet.\n"Ukoliko ga usvoji Evropski savet, predlog bi bio pojedinačno najveća promena ikada u sopstvenim izvorima prihoda EU", izjavio je zvaničnik. Budžet za period 2021-2027. biće prvi usvojen posle Bregzita, koji će ostaviti rupu u finansijama EU od 75 milijardi evra tokom sedam godina.\n"Relativno siromašnije zemlje članice kao što su Mađarska i Poljska bi bile na dobitku" prihvatanjem Mišelovog predloga, rekao je visoki zvaničnik, dodajući da bi takva promena donela oko 5,4 milijardi evra dodatnih prihoda za siromašnije regione EU u poređenju sa ranijim predlogom.\nKomisija je predložila i da se uvede porez na plastični otpad koji se ne reciklira, što evropski zvaničnici smatraju "najviše obećavajućim" načinom da se obezbede dodatni izvori prihoda. Prema predlogu, zemlje članice bi plaćale 0,80 evra po kilogramu nerecikliranog plastičnog otpada.\nDa bi uspostavio ravnotežu, Mišelov kompromis uključuje "mehanizam da se izbegne preterani regresivni uticaj na nacionalne doprinose". Time bi se ograničila suma koju bi plaćale siromašnije države štiteći ih od nesrazmernog finansijskog udarca, kaže zvaničnik EU.\n"Siromašnije zemlje bi izdvajale malo manje" nego što bi činile da se ne primenjuje nikakav mehanizam, objašnjava zvaničnik, dodajući da takav sistem treba da "ublaži distributivni uticaj" poreza i zaštiti siromašnije zemlje članice.\nVisoki zvaničnik EU ipak nije zabrinut zbog toga. "Ovi prihodi će se smanjiti" vremenom jer recikliranje plastike postaje norma. "Ali ako pogledate primer poreza na cigarete", prihodi su se stabilizovali, uprkos smanjenju prodaje cigareta.


Medo će morati da objasni... - Sportske.net\nMedo će morati da objasni...\nNa konferenciji za novinare posle večerašnjeg poraza od Intera, trener Partizana kao ključni razlog neuspeha istakao grešku Meda Kamare kod prvog gola ''neroazura'' i najavio da će od ovog igrača ''tražiti objašnjenje'' za neshvatljivu reakciju.\nTrener Partizana Vladimir Vermezović rekao je posle večerašnjeg poraza od Intera sa 3:1 u četvrtom kolu Grupe H Lige Evropa da je greška njegovog fudbalera Meda Kamare kod prvog gola olakšala posao italijanskom klubu.\n"Razgovarao sam sa Kamarom i tražiću objašnjenje o situaciji kod prvog gola. Igrač njegovih kvaliteta i reputacije ne bi smeo na takvom mestu da napravi tako neshvatljivu grešku. Posle toga je Inter iskoristio svoju priliku i iskoristio snagu na kontranapade", rekao je Vermezović na konferenciji za medije posle utakmice u Beogradu.\nKamara je izgubio loptu u 51. minutu u svom šesnaestercu posle čega je Inter poveo sa 1:0.\nVermezović je kazao da nema šta da zameri svojim igračima.\n"Ne mogu da zamerim igračima, dobro smo se držali do primljenog gola, a posle toga su pali na psihološkom planu i nije ih bilo lako podići ih", kazao je on.\nTrener crno-belih je ponovio da njegova ekipa nije zaslužila ovako visok poraz.\n"Možda nismo zaslužili poraz ovako visokim rezultatom, iskustvo intera je došlo do izražaja. Golman Samir Handanović je taj koji je rešio dvomeč, on je pokazao zašto je veliki golman", istakao je Vermezović.\nPartizan će u petom kolu gostovati Nefčiju u Azerbejdžanu 22. novembra.


YellowCab :: Grad umetnosti i nauke – Valensija 2012\n:: Grad umetnosti i nauke – Valensija 2012\nGrad umetnosti i nauke – Valensija 2012\nOd 25. marta do 30. aprila Institut Servantes predstavlja izložbu crno-belih fotografija čuvenog srpskog fotografa Vojislava Voje Pešterca.\nNa izložbi je predstavljeno 30 crno-belih fotografija na kojima autor predstavlja lepotu širom sveta poznatog Kalatravinog "Grada umetnosti i nauke" u Valensiji. Radi se o jedinstvenom arhitektonskom, kulturnom i zabavnom kompleksu koji su projektovale svetski priznate arhitekte Santjago Kalatrava i Feliks Kandela.\n"Grad umetnosti i nauke" (Ciudad de las Artes y las Ciencias) nalazi se u Valensiji i predstavlja pravo arhitektonsko remek-delo. Do danas ovaj kompleks jedan je od najistaknutijih primera moderne arhitekture. U\nokviru ovog kompleksa nalaze se, između ostalog, planetarijum, galerije, okeanografski park, opera i muzej nauke. Prostire se na 350.000 kvadratnih metara i smatra se jednim od najznačajnijih arhitektonskih projekata u Španiji u protekloj deceniji.


BalkanMagazin :: U oktobru počinje rad "Tesline" giga fabrike u Nemačkoj\nponedeljak, 16. avgust 2021 08:53\nZa kašnjenje Mask okrivio sporost regulacione procedure nemačkih vlasti\n(ilustracija, Fabrika Tesle kod Berlina, snimljena 18. jula 2021. godine)\nNajveći svetski proizvodjač elektromobila - američka "Tesla" počeće u oktobru prozvodnju u novoj "giga fekčeri" (Gija Factory) fabrici u Nemačkoj, najavio je u petak vlasnik i šef ove firme Ilon Mask (Elon Musk).\nPrvobitno je planirano da proizvodnja počne ove godine u julu. U proleće je, međutim, saopšteno da se početak proizvodnje odlaže za kraj godine i tom prilikom je kritikovana spora regulaciona procedura u Nemačkoj za odobravanje prozvodnje.\nMask je u petak gradilište fabrike posetio zajedno s kandidatom konzervativne unije CDU/CSU Arminom Lašetom (Laschet), u pokrajini Brandenburg s čijim se predstavnicima sastao juče.\n"Radujemo se što očekujemo da ćemo u oktobru dobiti dozvolu za prozvodnju prvih električnih vozila u fabrici u Brandenburgu", izjavio je Mask. Agencija DPA dodaje da je Lašet ovom prilikom pozvao vlasti da ubrzaju izdavanje dozvola u industrijskoj proizvodnji.