Trendovi u razvoju sistema javnih nabavki | Privredna komora Crne Gore\nPostojeći sistem javnih nabavki bi trebalo da se institucionalno i zakonski ojača, pri čemu je neophodno poboljšanje kapaciteta i podizanje nivoa znanja kod institucija i naručilaca, ocijenjeno je na konferenciji „Trendovi u razvoju sistema javnih nabavki“ održanoj u Privrednoj komori Crne Gore 29. maja 2014. godine.\nPrivredna komora je, u saradnji sa Svjetskom bankom, organizovala konferenciju koja se bavila pitanjem kako pojednostavljenjem i unapređenjem regulative doći do efiksanijeg i ekonomičnijeg sprovođenja postupaka javnih nabavki. Učesnici konferencije bili su predstavnici ponuđača, naručioca i institucija iz oblasti javnih nabavki i koncesija.\nRukovodilac Sektora za pravne, finansijske i opšte poslove Privredne komore Aleksandar Mitrović, kazao je da su javne nabavke odlučujuće za konkurentnost i povećavanje zapošljavanja.\n- Cilj i interesovanje Privredne komore je da se maksimalno unaprijedi sistem javnih nabavki kako bi bio što efikasniji i transparentniji, kao i da se pravno ojača zaštita ponuđača i svih učesnika - rekao je Mitrović.\nPredstavnik Svjetske banke, ekspert za javne nabavke Jose Manuel Martinez pozdravljajući učesnike, zahvalio je u ime te institucije Komori na organizaciji, kako je ocijenio, ovog važnog događaja, podsjetivši da je riječ o drugom skupu ove vrste koji zajedno realizuju. On je kazao da Svjetska banka nastoji da pomogne oporavku globalne ekonomije i osvrnuo se na nedavne poplave u regionu riječima da ova institucija priprema pomoć za pogođene, te da za eventualno učešće u tim projektima treba da se pripreme i zainteresovani privrednici iz Crne Gore.\nNjegova koleginica Mirjana Simić predstavila je rezultate istraživanja percepcije implementacije Zakona o javnim nabavkama u Crnoj Gori, koje su uradili zajedno sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj i Privrednom komorom.\nIstraživanjem iz februara i marta 2014. godine obuhvaćene su Institucija za javne nabavke, Komisija za kontrolu postupka javnih nabavki, Državna revizorska institucija, uprave za antikorupcijsku inicijativu i za inspekcijske poslove, Komora, nevladine organizacije, Insistitut alternativa i Mreža za afirmaciju nevladinog sektora.\n- Svi su naveli da je neophodno dalje jačanje kapaciteta i podizanje nivoa znanja kod institucija i naručilaca, ne samo što se tiče zakona i njegovih odredbi, nego i same primjene - rekla je Simić.\nSlabe tačke sistema javnih nabavki se, dodala je, odnose na loše planiranje, nedostatak iskustva, kapaciteta i nerealnu procjenu samih potreba.\nSimić je predstavila i rezultate ankete, za koju je indentifikaciju ponuđača uradila Privredna komora.\n- Oko 30 odsto ispitanika smatra da je sistem javnih nabavki efikasan, dok je velika većina kazala da nije. Oko 60 odsto ponuđača smatra da je sistem javnih nabavki transparentan - precizirala je Simić.\nBlizu 22 odsto ispitanika saopštilo je da može da predvidi rezultate tendera, a veliki broj ponuđača, oko 70 odsto, smatra da su uputstva za njih u konkursnoj dokumentaciji jasna.\n- Oko 65 odsto ispitanika saopštilo je da su troškovi ponude visoki, a više od 70 odsto smatra da je ispravno načelo da žalba odlaže izvršenje - rekla je Simić.\nPrema njenim riječima, široko rasprostranjeno mišljenje je da je potrebno ojačati institucionalnu kontrolu i monitoring implementacije samog ugovora, a ispitanici smatraju i da Zakon o javnim nabavkama naglašava formalizam u procesu priprema ponuda i njihovog ocjenjivanja.\n- Generalno, percepcija Zakona je afirmativna, a ispitanici smatraju da postoji dobar sistem javnih nabavki koji bi mogao da se dalje institucionalno i zakonski ojača. Radi se na njegovom poboljšanju, jer se donose izmjene i dopune Zakona - navela je Simić.\nPredstavnik Komisije za kontrolu postupaka javnih nabavki Tomo Miljić je kazao da su predložene izmjene i dopune Zakona prošle javnu raspravu i poslate su na saglasnost EU.\n- Suštinski razlog što još nemamo raspravu o predlogu je taj što se čeka zvanično mišljenje EU o predloženim rješenjima - dodao je Miljić.\nOn je kazao da izmjene Zakona idu u pravcu, između ostalog, pojednostavljenja i ubrzavanja postupaka javnih nabavki, smanjenja troškova, povećanja njihove transparentnosti i predupređivanja neregularnosti.\nOn je kazao da je kratak period za sagledavanje efekata Zakona jer je stupio na snagu početkom 2012. godine, i naveo da je novi planiran najkasnije za narednu godinu.\nO projektima koje finansira Svjetska banka u Crnoj Gori na konferenciji je govorio Zoran Mijović iz Ministarstva finansija.\nTokom drugog panela konferencije, rad Komisije za koncesije predstavio je dr Radonja Minić. On je između ostalog kazao da je od koncesija u 2013. godini prihodovano 13,2 miliona eura, što je oko četiri odsto više nego prethodne. Aktivno je 160 koncesionih ugovora.\nEkspert Međunarodne finansijske korporacije (IFC) Vojislav Kandić govorio je javno-privatnom partnerstvu na realizaciji razvojnih projekata.\n- Crna Gora ima bogato iskustvo u javno-privatnim partnerstvima. Izgradnja Mall of Montenegro u Podgorici je odličan primjer uspješno realizovanog ovog vida saradnje države i privatnog sektora, a tu su i privatizacija bolnice u Meljinama, Studentski dom. Svako javno-privatno partnerstvo je potpuno različito – rekao je Kandić.\nOn smatra da bi prečišćavanje otpadnih voda glavnog grada moglo da se realizuje na ovaj način, no da bi velike kompanije zbog brzine povrata investicije vjerovatno bile za to zainteresovanije ukoliko bi im se omogućilo upravljanje cijelim vodovodnim sistemom.\nO javno-privatnom partnerstvu iz ugla krovnog zakona koji je u pripremi, govorila je Tijana Stanković iz Ministarstva finansija. Ona je ocijenila da potencijali za javno-privatno partnerstvo postoje, ali da nema za to dovoljno interesovanja.\n- Cilj zakona je da unaprijedi javno-privatno partnerstvo i promoviše investicije, što su među ostalima preduslovi ekonomskog rasta i razvoja zemlje – rekla je Stanković.\nOna je kazala da dinamika usvajanja ovog zakona zavisi od toga kada će biti usvojen novi zakon o javnim nabavkama s kojim je u korelaciji.\nU raspravi koja je uslijedila učestvovali su brojni diskutanti koji su komentarima, predlozima i sugestijama dali doprinos radu ove konferencije. Među ostalima, govorili su službenik za javne nabavke Glavnog grada Zoran Erceg, vlasnici kompanija Kastex Stevan Karadaglić i ETG Grupe Mladen Bajković, predstavnici preduzeća Stadion Marija Vukadinović, INA Crna Gora Igor Bakalbašić, Instituta alternativa Jovana Marović i Montenegro bonusa Igor Čavor.


Otvaranje prodajne izložbe slika sa likovne kolonije "Gružanska jesen" i promocija seoskih domaćinstava Srbije, 25. novembar 2010. godine\nOtvaranje izložbe slika sa Likovne kolonije "Gružanska jesen" je u četvrtak 25. novembra u 16:00 časova. Istog dana, od 11:00 do 16:00 časova u prostorijama TOS-a (Čika LJubina br. 8/ 1. sprat) predstaviće se seoska domaćinstva...\nOtvorena Vinoteka "Sveti Đorđe"u Rajačkim pivnicama\nU Rajačkim pivnicama otvorena je Vinoteka "Sveti Đorđe", koja u svojoj ponudi ima preko 200 različitih vrsta vina najpoznatijih krajinskih vinara.\nU etno ambijentu kamenih pivnica iz 19. veka gosti mogu da uživaju u...\nTOS na Sajmu turizma i seoskog turizma, Kragujevac, od 18. do 20. novembra 2010. godine\nDrugi međunarodnog Sajam turizma i seoskog turizma, održava se od 18. do 20. novembra u Kragujevcu. Organizator sajma je „Šumadija sajam“ u saradnji sa Gradom – Upravom za privredne resurse – odeljenje za privredu...\nDan mladog vina Portugizera u Novom Sadu, 18. novembar 2010. godine\n17. Novembar 2010\nTuristička organizacija Grada Novog Sada, u saradnji sa preduzećem „Agrina Vinarija Mačkov podrum“, organizuje Dan mladog Portugizera. Ova svečanost se tradicionalno održava trećeg četvrtka u novembru u čast mladog...\nNovosadski džez festival, 18-20. novembar 2010. godine\nZahvaljujući Gradu Novom Sadu - Gradskoj upravi za kulturu, podršci Pokrajinskog sekretarijata za kulturu i Ministarstva kulture Republike Srbije, zahvaljujući Ambasadi SAD-a, Gete Insitututu, Austrijskom kulturnom...\nSeminar „Edukacija radnika u turizmu i ugostiteljstvu“ na Zlatiboru\nSeminar „Edukacija radnika u turizmu i ugostiteljstvu“ za učesnike druge grupe, počeo je danas, 16.novembra 2010. godine i trajaće do 20. novembra 2010. godine.\nSeminar organizuje Samostalni sindikat radnika ugostiteljstva...\n7. Međunarodni forum menadžera hotela i hotelskih domaćinstava, Beograd, 16. i 17. novembar 2010. godine\nU Beogradu, u prostorijama Privredne komore Srbije, 16. i 17. novembra održava se 7. Međunarodni forum menadžera hotela i hotelskih domaćinstava na temu „Zeleni hoteli - temelj održivog razvoja...\nKonferencija za novinare povodom 2. Međunarodnog sajma turizma i seoskog turizma u Kragujevcu\nU utorak, 16. novembra 2010. godine, u 12:00 časova, u prostorijama Turističke organizacije Srbije, Čika LJubina 8, održaće se konferencija za novinare povodom 2. Međunarodnog sajma turizma i seoskog...\nPromocija turističke ponude Kopaonika u TOS-u\nU sredu, 17. novembra, od 11:00 do 18:00 časova u okviru kampanje "Srbija. Moja zemlja. Moje putovanje" u prostorijama Turističke organizacije Srbije (Čika LJubina 8, 1. sprat) predstaviće se turistička ponuda Kopaonika i...


Vojvodjanski - - VOJVOĐANSKI - aktuelne vesti iz vojvodine\nAmbasador Alžira u Srbiji posetio Kikindu\nMašinska škola „Pančevo“ druga u Srbiji\nUhapšen inđijski "bombaš"\nNevreme oštetilo i useve\nZdravko Čolić zvezda “Bečeja noću”\nPravila i uslovi korišćenja sajta, odricanje i ograničenje od odgovornosti\nPoštovani korisnici, celokupan sadržaj na veb portalu vojvodjanski.com opšteg je i informativnog karaktera bez ikakvih garancija bilo koje vrste. Administrator web portala (vlasnik) ne može garantovati da je celokupan sadržaj (slike, tekstovi, video prilozi ...) kompletan, bez propusta i grešaka. Administrator ovog web portala zadržava pravo da promeni sadržaj u bilo koje vreme i bez prethodnog upozorenja.\nVeb portal vojvodjanski.com priprema svoj sadržaj sa velikom pažnjom tako što se zalaže za najviši mogući stepen tačnosti podataka. Međutim, ova veb lokacija sadrži medijske objave kao i spoljne (stalne ili privremene) veze ili veze ka veb lokacijama kojima upravljaju treća lica, te ne preuzima bilo koju pravnu odgovornost za netačnu informaciju i potpunost ponuđenih tekstova koji su objavljeni od strane portala kojima upravljaju treća lica (portali koji plasiraju svoje objave na veb portal vojvodjanski.com). Takođe, ne preuzima odgovornost za bilo kakvu štetu koja direktno ili indirektno proističe iz upotrebe ovog veb portala.\nTrudimo se da informacije na našem veb portalu budu aktuelne i tekuće, ali ne prihvatamo nikakvu odgovornost za postavljeni sadržaj. Zakonski smo ograničeni za odgovornost kao prenosioci javno dostupne informacije na našim stranicama. Nismo u obavezi da kontrolišemo informacije treće strane koje su postavljene ili sačuvane na našoj platformi. Obavezujemo se da bez odlaganja skinemo bilo koji sadržaj čim postanemo svesni da isti krši zakon. U takvim slučajevima naša odgovornost započinje onog trenutka kada postanemo svesni dotičnog kršenja zakona. Takođe, ne preuzimamo odgovornost za bilo kakvu štetu koja direktno ili indirektno proističe iz upotrebe ove veb lokacije.\nOvaj web portal može da sadrži linkove ili pozivanja na web portala kojima upravljaju treća lica. Sadržaj koji je povezan sa spoljnim vezama - linkovima je van naše kontrole i našeg uticaja, pa zbog toga ne preuzimamo nikakvu odgovornost za takav sadržaj. Izričito odbacujemo vezu sa sadržajem stranica trećih lica do kojih vode linkovi naznačeni na našem web portalu. Pre svega ne preuzimamo odgovornost ni za kakvo kršenje zakonskih odredaba ili povredu prava trećih lica na tim stranicama. Korišćenjem ovih linkova, napustićete ovaj web portal i pristupiti drugom web portalu na kome važe drugi uslovi korišćenja. Prema tome, ovim potvrđujete i saglasni ste da veb portal vojvodjanski.com nije odgovoran za dostupnost takvih spoljnih portala i nije odgovoran za sadržaj, usluge, proizvode ili druge materijale koji se nalaze ili su dostupni na tim portalima. Ukoliko odlučite da pristupite nekom od web sajtova na koje vode linkovi sa našeg sajta, činite to na sopstvenu odgovornost.\nSadržaj veb portala vojvodjanski.com, kao i svi delovi sadržaja predstavljaju zaštićeno autorsko pravo koje pripada udruženja G POINT, odnosno isti je u režimu zaštićenog autorskog prava trećih lica koja su prenela pravo korišćenja istih na udruženje G POINT. Korišćenjem sadržaja ne stičete vlasništvo na bilo kom delu sadržaja kojem pristupate. Intelektualna svojina, uključujući sve zaštićene znakove, logo znakove, tekstove, podatke, fotografije i/ili grafizme, kao i celokupan sadržaj dostupan na sajtu je u isključivom vlasništvu udruženja G POINT ili je u vlasništvu trećih lica koja su prenela pravo korišćenja istih na udruženje G POINT. Nepoštovanje uslova korišćenja, odnosno neovlašćeno korišćenje sadržaja uključujući, ali ne ograničavajući se na umnožavanje, kopiranje, emitovanje, činjenje dostupnim na bilo koji drugi način, putem bilo kog medijuma, predstavlja povredu tih prava shodno pozitivnim propisima važećim u Republici Srbiji te podleže građanskoj I krivičnoj odgovornosti.\nNa sve sporne odnose koji nastanu usled korišćenja usluge, primenjivaće se pravo Republike Srbije, a u slučaju eventualnog spora, ugovara se nadležnost suda u Novom Sadu. Udruženja G POINT zadržava pravo da u bilo kom trenutku, bez prethodne najave, izmeni ove Uslove korišćenja i neće biti odgovorna ni za kakve moguće posledice proizašle iz promena uslova korišćenja. Promene uslova korišćenja stupaju na snagu u trenutku objavljivanja na veb portalu vojvodjanski.com.


Nova sednica Štaba za vanredne situacije\nNova sednica Štaba za vanredne situacije\nNasavlja se dežurstvo na svim ključnim tačkama\nDanas je u zgradi Gradske opštine Obrenovac održana još jedna sednica Štaba za vanredne situacije na kojoj je tema bila stanje na rekama povodom obilnih padavina.\nPredsednik Skupštine Gradske opštine Obrenovac Mirko Vranešević rekao je da sistem rane najave, uveden nakon poplava 2014. godine, pokazuje značajne rezultate.\n"Povezani smo sa svim ostalim opštinama koje gravitiraju oko Kolubarskog sliva i ovog dela zapadne Srbije. U stalnoj smo kordinaciji sa JVP "Srbijavode" i "Beogradvode" kao i sa svim relevantnim institucijama koje su uključene u praćenje situacije koju trenutno imamo. Ono što možemo da kažemo za sada je da Obrenovčani mogu mirno da spavaju", istakao je Vranešević.\nOn je naglasio da sve službe pomno prate stanje na svim lokacijama.\n"Vodostaj Save kod Šapca je takav da je u sistemu redovne odbrane od poplava. U Valjevu je palo 50 litara po metru kvadratnom i mi za sada pratimo da li postoji potencijalna opasnost za selo Poljane gde je i sam predsednik mesne zajednice bio sa nama na Štabu. Mi ne očekujemo na tom potezu veće probleme, ukoliko ne bude obilnijih padavina", objasnio je predsednik Skupštine GO Obrenovac i rekao da se stanje prati i na Baričkoj reci.\n"Povoljna okolnost je ta da je u Sremčici palo svega 15 litara po metru kvadratnom. Lično sam bio na terenu pre sednice Štaba i uverio se da je reka porasla svega za nekoliko centimetara i da za sada nemamo problema na tom potezu pošto smo prethodnih godina sve mostove i propuste sanirali", dodao je Vranešević.\nPredsednik Gradske opštine Obrenovac Miroslav Čučković je na sednici Štaba za vanredne situacije izdao nalog direktoru JKP "Toplovod" da se grejna sezona u Obrenovcu produži do vikenda kada se očekuje porast temperature. Čučković je još jednom napomenuo da se do daljnjeg nastavlja dežurstvo 24 časa na svim ključnim tačkama.


Oskar Pistorijus na Igrama u Londonu ulazi u istoriju - Kurir\nNe smetaju mu proteze Ne smetaju mu proteze Oskar Pistorijus na Igrama u Londonu ulazi u istoriju Ostali sportovi\n16:45, 04.07.2012. 3\nJužnoafrički trkač je uz pojedinačnu trku na 400 metara izabran i za štafetu 4x400 metara i biće prvi prvi čovek u istoriji koji je na OI trčao sa protezama\nJužnoafrički atletičar Oskar Pistorijus, kome su amputirane obe potkolenice i trči sa protezama, ipak će učestvovati na Olimpijskim igrama u Londonu, pošto je izabran za štafetu 4x400 metara, a trčaće i pojedinačnu trku u toj dosciplini.\nIzvršni direktor OK Južne Afrike Tubi Redi rekao je da je Atletski savez te države odlučio da Pistorijusu dozvoli da trči i pojedinačnu trku, iako u toj disciplini nije ispunio olimpijsku normu. Pistorijus, kome su amputirane obe potkolenice i trči sa protezama, imao je mnogo uspeha na Paraolimpijskim igrama, pošto je 2008. u Pekingu osvojio tri zlatne medalje, a četiri godine ranije u Atini zlato i srebro.\nOvaj 25-godišnjak će tako postati prvi čovek u istoriji koji je na Olimpijskim igrama trčao sa protezama. Pistorijus je imao mnogo uspeha na Paraolimpijskim igrama, pošto je 2008. u Pekingu osvojio tri zlatne medalje, a četiri godine ranije u Atini zlato i srebro.\n(VIDEO) MALIŠANI UŽIVALI U ARENI: Radmanović delio medalje na Malim olimpijskim igrama


Bozóki Antal (hon)lapja: Žigmanov: Opasne manjkavosti u izradi seta manjinskih zakona\nŽigmanov je u saopštenju za javnost naveo da je u predloženom rešenju izmena manjinskih zakona, Zakonu o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina i Zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina, upitno koliko su pojedini sadržaji izmena u skladu sa evropskim standardima u području zaštite manjinskih prava.\n„Toga bi trebala biti svesna i premijerka Srbije Ana Brnabić koja je nedavno izjavila da je Srbija ’šampion u poštovanju ljudskih i manjinskih prava’, kao da je ovo područje društvenog života neka grana sporta, recimo, američki nogomet, gde se države takmiče u postizanju rezultata”, naveo je Žigmanov.\nOn je podsetio da učenici završnog razreda na hrvatskom u subotičkoj gimnaziji tokom dvanaestogodišnjeg školovanja nisu imali ni jedan udžbenik na svom maternjem jeziku.\nPrema njegovim rečima, promena Ustava i definisanje manjinske politike su dva temeljna preduslova koja moraju biti ispunjena pre bilo kakvih izmena manjinskih zakona u Srbiji, kao i široka javna rasprava.\n“Nova, stara manjinska politička paradigma treba takođe da bude plod otvorene i stručne rasprave brojnih aktera u Srbiji, u kojoj bi značajnu ulogu imali i predstavnici nacionalnih manjina”, smatra Žigmanov.\nŽigmanov smatra da je donošenje ovakvih zakona opasno jer je nejasno zašto se u proces izmene ovih zakona uopšte ulazilo pre donošenja novog ili izmena postojećeg Ustava Srbije.\n“Predloženim rešenjima se želi politički desubjektivizirati nacionalne manjine i osnažiti državni nadzor nad delatnostima samouprava nacionalnih manjina”, naveo je Žigmanov.\nOn je dodao da Srbija i dalje nema strategiju o multikulturalizmu, odnosno o upravljanju kulturološkim razlikama, uključujući i prava nacionalnih manjina.


Vijesti / Saopćenja\nŽene SDA uputile čestitku Kamali Harris: Vaša pobjeda predstavlja inspiraciju ženama širom svijeta\nObjavljeno: 09.11.2020. u 16:32\nŽene Stranke demokratske akcije (SDA) uputile su čestitku novoizabranoj potpredsjednici Kamali Harris.\nPoštovana potpredsjednice Harris, upućujemo vam iskrene čestitke povodom pobjede na nedavno održanim izborima u Sjedinjenim Američkim Državama. Činjenica da ste prva žena u historiji koja je došla na ovu vosoku poziciju šalje izuzetno važnu poruku, kada je u pitanju globalna težnja ka ravnopravnosti spolova.\nVaša dugogodišnja uporna borba, najprije na poziciji javne tužiteljice, a zatim i članice Senata SAD-a, predstavlja inspiraciju ženama ne samo u SAD-u, već i širom svijeta, te pokazuje da se uporan trud, poštenje i znanje u konačnici isplate.\nOvi izbori imali su i ogroman moralno-simbolički značaj. Činjenica da su građani SAD dali podršku kandidatima koji su zagovarali toleranciju, međusobno poštovanje, zajedništvo i solidarnost predstavlja poruku čitavom svijetu, a naročito mlađim generacijama. Kao što je dobro primijetio jedan od komentatora ovih izbora u SAD-u, nakon Vaše pobjede i pobjede predsjednika Joea Bidena daleko je lakše roditeljima širom svijeta da svojoj djeci govore da istinske ljudske vrijednosti vrijede, te nisu prepreka već prednost pri ostvarenju težnji i ciljeva.\nUvjereni smo da ćete ostvariti najbolje moguće rezultate radeći zajedno sa predsjednikom Bidenom, čovjekom sa jedinstvenim osjećajem za pravdu, što je pokazao tokom agresije na Bosnu i Hercegovinu. Tada, za razliku od mnogih drugih nije pristao da sjedi skrštenih ruku, već je stao u zaštitu žrtava, između ostalog i žena koje su bile žrtve masovnih i sistemskih silovanja.\nUvjereni smo da će administracija čiji ćete dio biti intenzivno podržavati jačanje mira i stabilnosti u Bosni i Hercegovini, kako bismo nastavili težiti idealima ravnopravnosti, zaštite ljudskih prava i demokratije.\nŽene SDA: Radna posjeta organizaciji Žene SDA TK\nSedad Dedić: Ovo što Dodik radi nije borba za srpski narod, nego za pozicije i opstanak SNSD-a


U opštinu Irig je ovih dana pristigla lepa vest: projekat „Ekološka bomba pred vratima Iriga” izabran je za sufinansiranje, a po kriterijumima Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine.\nFoto: Autonomija, Maja Leđenac\nCilj projekta je da ukaže na ekološke probleme, sa posebnim akcentom na tretman otpadanih voda, a predmet je ispitivanje nivoa ekološke svesti i informisanosti građana o aktuelnim ekološkim problemima, sa posebnim osvrtom na problem otpadnih voda.\nSrbija se nalazi pri dnu lestvice evropskih zemalja u pogledu komunalne opremljenosti. U većini evropskih gradova više od 95% stanovnika je povezano na kanalizacioni sistem, dok Beograd zaostaje sa svega 85% priključenih stanovnika. Situacija je još nepovoljnija na nivou zemlje, tako da je u Vojvodini priključeno 45%, a u centralnoj Srbiji bez Beograda svega 37% od ukupnog broja stanovnika. U Srbiji se prečišćava svega 4% otpadnih voda.\nOd 165 opština, u Srbiji samo 20 odsto ima postrojenja za prečišćavanje komunalnih otpadnih voda, dok veliki centri, poput Beograda, Novog Sada i Niša nemaju ta postrojenja zbog nedostatka novca za njihovu izgradnju, a Irig je samo još jedna u nizu opština koju pogađa isti problem.\nMladi ste, nemate posao, a imate ideju?\nIvanjica: Otvorena izložba „ARLEMM umetnički karavan“\nU saradnji sa Turističkom organizacijom Ivanjica, ARLEMM umetnički karavan je juče stigao i na ivanjički gradski trg. Autor pokretne multimedijalne iz...\nŠta nas očekuje na Sajmu stipendija?\nOva manifestacija je namenjena studentima koji su zainteresovani za nastavak studija u Srbiji i inostranstvu, ali i šta bi trebalo da poseduju kao usl...


SIMULACIJA SAOBRAĆAJNE NESREĆE - Dom zdravlja "Dr Boško Vrebalov" Zrenjanin\nHome » SIMULACIJA SAOBRAĆAJNE NESREĆE\nPovodom obeležavanja Dana sećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda u Poljoprivrednoj školi Zrenjanin izvedena je simulacija saobraćajne nesreće. Simulaciju je organizovala Kancelarija za mlade uz podršku Grada Zrenjanina i saradnju Službe hitne medicinske pomoći, Vatrogasno-spasilačkog bataljona, Saobraćajne policije i Crvenog krsta. Pre pokazne vežbe organizovana je i edukativna radionica Saveta za bezbednost saobraćaja, predstavnika Saobraćajne policije i Crvenog krsta za sve učenike srednjih škola. U dvorištu Poljoprivredne škole potom je izvedena simulacija saobraćajne nesreće.\nScenario nesreće bio je: nakon sudara dva putnička vozila prouzrokovanog od strane mladog i pod dejstvom alkohola, neiskusnog vozača, a po pozivu očevidaca, na lice mesta izlaze ekipe Hitne medicinske pomoći i Saobraćajne policije, potom Vatrogasno – spasilačke jedinice i druge potrebne službe.\nU ovoj simulaciji učenici su mogli da vide pravilne postupke koje bi oni koji se zateknu na mestu nesreće trebalo da primene do dolaska gore navedenih službi, a zatim i konkretne postupke pripadnika pomenutih službi.\n„Napominjem da smo se potrudili da ova pokazna vežba verno oslika stvarna dešavanja na terenu. Posebno ističem rad kompletne ekipe Hitne pomoći a naročito postupak i požrtvovanost dr Tamare Medić po kojoj je padalo staklo, letele varnice i opljici jer se tokom cele „operacije“ sečenja krova i razbijanja stakala nalazila u smrskanom automobilu ukazujući pomoć povređenom. Doktorka je na najverniji način pokazala svim prisutnima zbrinjavanje povređenih u takvim uslovima, jer ekipe Hitne pomoći baš tako i baš na taj način postupaju i rade na samom terenu!“, izjavio je Putić Goran, glavni tehničar Službe hitne medicinske pomoći.\nOva akcija pod nazivom „Zaštiti sebe i druge, poštuj propise“ Kancelarije za mlade, ima za cilj prevenciju i podizanje svesti mladih o saobraćajnim nezogdama i bezbednosti učesnika u saobraćaju, kao i vrlo jasnu sliku koliko je važno poštovati saobraćajne propise.\nPrevious post DOLAZAK KUĆI IZ PORODILIŠTA\nNext post SAMOLEČENJE


Vučić o izveštaju EP o Srbiji: Izgubili su se u vremenu i prostoru\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je 26. marta da su "ogoljene laži" u dan ranije usvojenom izveštaju Evropskog parlamenta (EP) o napretku Srbije ka prijemu u EU.\n"Oni su izgleda čitali neki izveštaj iz 2011, a ne iz 2021. godine", kazao je predsednik novinarima tokom posete gradilištu mosta preko Save kod Šapca.\nKomentarišući delove izveštaja EP u kojima se spominje "nedostatak medicinske opreme" za borbu protiv epidemije korona virusa i nedovoljna stručnost lekara u Srbiji, Vučić je rekao da su evroposlanici usvajanjem tog dokumenta "sve rekli samo o sebi".\n"Mi testiramo više nego 80 odsto država EU, a oni nas osuđuju! Nemamo nedostatak bilo kakve opreme, sada imamo 500 respiratora u magacinu baš zato jer se nismo oslanjali na njih. Ovo je narodu dovoljno da vidi kakvim se ogoljenim lažima služe", kazao je Vučić.\nKazao je da bi "voleo da vidi" reviziju stope smrtnosti od korona virusa i "kolike su stvarno žrtve" od te infekcije u zemljama EU.\nNajavio je da će povesti "veliku evropsku akciju" protiv "krađe imovine Jevreja u Sloveniji", za koju je optužio poslanicu EP Tanju Fajon koja treba da posreduje u predstojećem dijalogu vlasti i opozicije u Srbiji.\nPoslanici Evropskog parlamenta u rezoluciji o Srbiji koju su usvojili 25. marta upozorili su da je normalizacija odnosa Srbije sa Kosovom i istinsko poštovanje osnovnih prava u zemlji presudno za određivanje tempa pristupnih pregovora sa Evropskom unijom.\nOni su takođe izrazili zabrinutost zbog funkcionisanja novog parlamenta Srbije, u kojem ne postoji parlamentarna opozicija, a čiji legitimitet osporavaju opozicione stranke.\nEvroparlamentarci su ponovili važnost usklađivanja srpske sa zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU, s obzirom na to da je stopa usklađenosti Srbije trenutno najniža u regionu.\nOd Srbije se traže „ubedljivi“ rezultati, uključujući efikasne istrage u važnim oblastima poput pravosuđa, slobode izražavanja i borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, posebno u aferama od velikog javnog interesa, poput (zloupotreba u državnoj fabrici oružja) „Krušik“ iz Valjeva, „Jovanjice“ (o navodnoj povezanosti vrha vlasti u Srbiji sa uhapšenima za proizvodnju droge) i „Telekoma Srbija“ (o zloupotrebama novca tog državnog preduzeća).\nPonovljen je i poziv vlastima i da reše slučaj nezakonitog rušenja u beogradskoj četvrti Savamala iz aprila 2016. godine.\nSa zabrinutošću se u izveštaju ukazuje na nastavak političkog uticaja u pravosuđu i ističe potreba jačanja zaštite odgovornosti, profesionalnosti, nezavisnosti i ukupne efikasnosti pravosuđa.\nIzražava se žaljenje što je deo opozicije bojkotovao izbore i ističe da, u svetlu nalaza misije OEBS/ODIHR, gde se ukazuje na nedostatak pluralizma i rascepkanost političke scene u Srbiji, sve političke snage, posebno vlasti, imaju odgovornost za unapređenje izbornih uslova.\nEvropski poslanici pozdravili su napredak koji je Srbija postigla u razvoju funkcionalne tržišne ekonomije i podstakli srpsku vladu da nastavi strukturne reforme u ovoj oblasti.\nIzveštaj je usvojen sa 538 glasova za, 69 protiv i 79 uzdržanih.


Tanjug 26. septembra 2021. 09:16\nŠANLIURFA – Arheološko nalazište Karahantepe, po vremenu nastanka i obliku zdanja blisko poznatijem Gobeklitepeu, jedno je od najvažnijih otkrića u poslednji deset, 15 godina na području jugoistočne Turske, ocenjuje arheolog Nedžmi Karul.\nOba nalazišta upotrebljavana su od oko 9.500 do 8.000 godine pre nove ere, imaju slična ovalna zdanja i u njima brojne stubove u obliku slova T, ali dok su temelji Gobeklitepea od komada kamena, novina Karahantepea je osnova uklesana u stenu, naveo je turski stručnjak.\nNekoliko desetina novinara iz svih delova sveta među prvim su strancima koji su u petak imali priliku da na poziv Ministarstva kulture i turizma Turske posete neolitsko nalazište uočeno 1997. godine u udaljenoj brdovitoj oblasti u široj okolini grada Šanliurfe.\nArheološki radovi na Karahantepeu počeli su tek pre dve godine, a Karul je, odgovarajući na pitanje agencije Tanjug dokle se trenutno stiglo, oprezno ocenio da je iskopano možda tek „jedan posto“ veoma prostranog brda i nalazišta, koje se nalazi nedaleko od sirijske granice.\nZnačaj Gobeklitepea, čije je iskopavanje traje od 1995. godine, i nedalekog Karahantepea leži u njihovom istovremenom povezanom razvoju kao mesta u gornjoj Mesopotamiji, koja su pored obrednih delova imali i prostorije za stanovanje, u doba kad su ljudi bili tek lovci i sakupljači.\n„Sa Gobeklitepe smo imali jedan primer za tumačenje prošlosti. Sada imamo (sa Karahantepeom) drugi, drugačiji pogled. Pored Gobeklitepea i Karahantepea počeli smo iskopavanja još nalazišta u blizini, i biće ih ukupno 12“, rekao je Karul.\nDok su na brdu Gobeklitepe pronađene brojne kamene figure životinja, i njihovi reljefi uklesani na stubovima koji idu i do pet i po metara visine, Karahantepe ima manje stubove, a kao novinu donosi i u kamenu isklesane ljudske glave u prostorijama.\nPrema rečima Karula, na Karahantepeu je do sada pronađeno oko 250 T stubova, a uz glavno ovalno zdanje prečnika osam i dubine dva metra, nalazi se povezana manja prostorija sa 11 falusnih kamenova, koju su stanovnici punili vodom do određenog stepena, kao bazen.\n„Šta se dešavalo u toj prostoriji je vrlo složeno pitanje. Mislim da je još rano za tumačenja, ali moglo se raditi o nekakvom obrednom prolazu“, ocenio je profesor praistorije na Istanbulskom univerzitetu i rukovodilac iskopavanja na Gobeklitepeau i Karahantepeu.\nDok ne bude kao Gobeklitepe otvoren za javnost, arheološki Muzej u Šanliurfi mesto je na kome su izloženi predmeti iz Karahantepea, među kojima je nekoliko kamenih skulptura sa prepletenim ljudskim i životinjskim likovima.\n„Arheologija ne mora da prati turizam, ali svi imaju pravo pristupa na nalazište. Uradićemo ono što možemo da ga otvorimo za javnost. Trebaju nam još meseci…Možda ćete moći da dođete ovde sledećeg leta“, rekao je Karul stranim novinarima prilikom obilaska Karahantepea.\nIzložbu posvećenu Karahantepeu je u četvrtak obišao turski ministar kulture Mehmet Nuri Osroj, koji je u Muzeju ŠSanliurfa svečano otvorio projekat „Kamena brda“ (Taš tepeler).\nZadatak „Kamenih brda“ je da se pod tim skupnim imenom brendira i bolje predstavi svetskoj kulturnoj i turističkoj javnosti 12 neolitskih nalazišta jugoistočne Turske.


Početna Članci Analize Analize Srbija otvorila prva poglavlja u pregovorima sa EU\nDve godine nakon formalnog pokretanja pregovora sa EU, Srbija je danas otvorila prva dva poglavlja, 32 - posvećeno finansijskoj kontoli i 35 koje se odnosi na normalizaciju odnosa sa Prištinom. Poglavlje 32 je jedno od najzahtevnijih i za njega će pregovori, uz poljoprivredu, i najduže trajati, dok je 35 specifilnost pregovaračkog procesa Srbije jer se dosad nije pojavljivalo u praksi EU. Otvaranjem poglavlja započinju pregovori o uslovima pod kojima će Srbija primeniti i sprovesti pravnu tekovinu EU u određenoj oblasti.\nAko je verovati istraživanjima javnog mnenja, Vlada Srbije otvara prva poglavlja uz nadpolovičnu podršku građana članstvu zemlje u EU. Naime, prema poslednje objavljenom istraživanju od 2. decembra 2015. godine, 59 odsto građana podržava članstvo u Evropskoj uniji. Istraživanje koje je uradio TNS Medium Galup, pokazuje da su najčešći razlozi za tu podršku ekonomske prirode - bolja budućnost, šanse za posao, bolji životni standard. Članstvo Srbije u EU ne podržava 36 odsto ispitanika, a oni smatraju da će članstvo povećati siromaštvo, doprineti gubljenju suvereniteta i integriteta, omogućiti eksploataciju resursa i radne snage, javio je RTS.\nIvan Knežević: Poglavlje 32 vrlo zahtevno / Foto: Medija Centar Beograd\n“Otvaranje pregovora jeste važan korak, dešava se prvi put i zato ima težinu. Sad bi trebalo kroz proces pregovora da krenu prave reforme”, kaže Ivan Knežević iz Evropskog pokreta u Srbiji.\nOn naglašava da će akcenat u pregovorima biti na primeni usvojenih propisa i da će EU naročito biti na to fokusirana jer se u ranijim pridruživanjima pokazalo da se poglavlja zatvore, a da reforme nisu ni primenjene. Knežević navodi da sva poglavlja imaju svoje izazove, a da je 32 jedno od najzahtevnijih, i da će pregovori za ovo poglavlje, uz poljoprivredu, najduže trajati.\nPočetak pregovora za Srbiju razlikuje se od početka pregovora za druge zemlje zbog promene strategije proširenja, kao i “posebnog slučaja” Srbije koji se ogleda u činjenici da se od Beograda očekuje i normalizacija odnosa sa Prištinom. Procedura pregovora za Srbiju biće slična proceduri koja se primenjuje u slučaju Crne Gore. Naime, za razliku od pregovora sa drugim članicama, za Srbiju i Crnu Goru je predviđeno da se na početku otvaraju vrlo zahtevna poglavlja 23 (pravosuđe, osnovna prava) i 24 (pravda, sloboda i bezbednost), ali i da se ona poslednja zatvaraju zbog čega ceo tok pregovora zavisi od napretka u ova dva poglavlja. Međutim, Evropska unija je odlučila da pregovori počnu sa poglavljem 32 i 35.\nZa otvaranje poglavlja 32 Srbija je dobila zeleno svetlo u maju 2014, ali se čekalo da se stvore uslovi za otvaranje još nekog poglavlja kako bi se zajedno otvorila. Poglavlje 32 sadrži dve glavne oblasti politike: interna finansijska kontrola u javnom sektoru i eksterna revizija, kao i zaštita finansijskih interesa EU i zaštita evra od falsifikovanja. U prvoj oblasti, nema propisa EU koji treba da se uključe u nacionalno zakonodavstvo već zemlja kandidat treba da usvoji međunarodno dogovorene standarde interne kontrole i dobre prakse širom celog javnog sektora. U Izveštaju o napretku Srbije objavljenom u novembru 2015. ocenjuje se da je Srbija umereno pripremljena u ovom poglavlju. Kako se navodi, ostvaren je dobar napredak posebno u spoljnoj reviziji i zaštiti finansijskih interesa EU. Međutim, od Srbije se očekuju značajni napori na sprovođenju interne finansijske kontrole u javnom sektoru na svim nivoima uprave i u preduzećima u državnom vlasništvu. Očekuje se da u 2016. Srbija usvoji novu strategiju interne finansijske kontrole u javnom sektoru i akcioni plan za 2015-2020, i da počne da je primenjuje. Naglašeno je i da se mora pronaći rešenje za prepreke daljem razvoju kapaciteta Državne revizorske institucije.\nPoglavlje 35 je specifičnost pregovaračkog procesa Srbije jer je to novo jedinstveno poglavlje koje se dosad nije pojavljivalo u praksi EU. To je poglavlje u kojem se prati normalizacija odnosa sa Prištinom odnosno primena sporazuma iz Brisela. Skrining za ovo poglavlje održan je u januaru 2015.\nB92, 21. januar 2014. godine\n"Predmet (poglavlja 35) nisu pregovori o daljoj normalizaciji, za to je i dalje zadužen dijalog, već praćenje svega što je dogovoreno i što će biti dogovoreno tokom dijaloga", rekla je glavni pregovarač Tanja Miščević.\nU toku su pripreme i za poglavlja 23 i 24 čije je otvaranje najavljeno za 2016. godinu. Za otvaranje poglavlja potrebno je da Srbija ispuni takozvana merila za otvaranje. To znači da Srbija treba podnese akcione planove u kojima detaljno predstavlja spisak mera, metoda i vremenske rokove koje treba da ispuni tokom pregovora. Prema informacijama sa kraja septembra, pošto je Komisija dala pozitivno mišljenje za akcione planove za poglavlja 23 i 24, sada se čeka da Vlada Srbije usvoji konačne verzije tih planova i pošalje ih Savetu EU. Nakon što Savet usvoji planove, izrađuju se pregovaračke pozicije za poglavlja 23 i 24, po čijem završetku bi trebalo da usledi otvaranje poglavlja.\nTeško je proceniti koliko će trajati pregovori Srbije i EU. Pregovori Hrvatske trajali su šest godina, a Crna Gora je pregovore započela 2012. godine. Turska je počela pregovore 2005. godine, ali članice EU nisu jedinstvenog stava kad je reč o evropskoj budućnosti ove zemlje. Prema dokumentu “Opšta pozicija EU” Srbija mora da ostvaruje ravnomerni napredak u okviru svih poglavlja. Ovo se naročito odnosi na poglavlja 23 i 24 koja u stvari predstavljaju vrednosti na kojima je zasnovana Unija.\nUkoliko napredak u pomenuta dva poglavlja bude u značajnom zaostatku u odnosu na celokupni tok pregovora, Evropska komisija će, ili na svoju inicijativu ili na zahtev jedne trećine članica predložiti da se ne otvore ili zatvore neka druga poglavlja. Dakle, od ovih poglavlja zavisi tok pregovora za sva ostala poglavlja.\nEvropski savet je 2012. godine odobrio Srbiji status zemlje kandidata. Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) između Srbije i EU stupio je na snagu septembra 2013. Prva međuvladina konferencija između Srbije i EU odžana je 21. januara 2014. u Briselu čime je označen početak pristupnih pregovora na političkom nivou. Pregovori o pristupanju su pokrenuti u januaru 2014. godine. Analitički pregled pravnih tekovina EU (proces skrininga) završen je u martu 2015.\nPregovori o pristupanju predstavljaju krajnju fazu procesa integracije države kandidata u Evropsku uniju. To su u stvari pregovori o uslovima pod kojima država kandidat pristupa Evropskoj uniji. Ti uslovi se odnose na ispunjavanje trećeg kriterijuma iz Kopenhagena, tj. usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa pravnim tekovinama EU (EU acquis). Rezultat pregovora je Sporazum o pristupanju Srbije Evropskoj uniji. Pravne tekovine EU su, za potrebe pregovaranja, podeljene u 35 poglavlja i pregovara se o svakom poglavlju posebno. Osnovni princip pregovora je da ništa nije dogovoreno dok sve nije dogovoreno. Detalji o pregovorima mogu se naći na sajtu Kancelarije za evropske integracije.\nPregovori o sadržaju pregovaračkih poglavlja vode se na osnovu pregovaračkih pozicija Evropske unije i Srbije. Pregovaračke pozicije se izrađuju za svako pojedino poglavlje nakon rezultata analitičkog pregleda (skrining). Pregovaračku poziciju prva predstavlja država kandidat i u njemu objašnjava na koji način namerava da preuzme i primenjuje pravnu tekovinu EU u pojedinom poglavlju, uz opis administrativne sposobnosti. Odlukom Vlade Srbije, pregovaračke pozicije Srbije nose oznaku tajnosti zbog čega su organizacije civilnog društva više puta tražile da se ta oznaka skine. Srpska javnost će saznati pregovaračku poziciju Srbije upravo danas, nakon Druge međuvladine konferencije u Briselu, kada bi trebalo da bude javno objavljena.\nIstinomer je pitao građane šta za njih znači otvaranje poglavlja sa EU.\npregovori sa EUpoglavlje 35otvaranje poglavljaEvropska unija


Ćirilica - slovo srpskog lica - Konkursi regiona\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. + 7 = devet\nby KR 26/12/2010 0140\nU konkursu imaju pravo učešća sva punoletna lica, koja stvaraju na srpskom jeziku. Konkurs je tematskog karaktera (ćirilica, srpska kulturna baština i duhovnost, tradicija, nasleđe, rodoljublje). Pesnici mogu učestvovati sa najviše 3 pesme, koje treba dostaviti u 3 primerka, otkucane ćiriličnim pismom, na pisaćoj mašini ili računaru, potpisane šifrom i sa rešenjem šifre (prezime i ime, adresa, kontakt telefon) u posebnom, zatvorenom kovertu, najkasnije do 15. aprila 2011. godine, na adresu:\nDruštvo za očuvanje ćirilice i srpske kulturne baštine „Žubor Mlave“ (Jovan D. Petrović), 12300 Petrovac na Mlavi, Ulica Branislava Nušića br. 1.\nDodela priznanja, prema naknadnim informacijama, biće izvršena na finalnoj manifestaciji, u selu Bistrica, kod Petrovca na Mlavi, sredinom juna 2011. godine, kada će biti promovisan i zbornik Festivala.


Vlada Srbije: Nastavak projekata Svet u Srbiji i Srbija za Srbe iz regiona - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vlada Srbije: Nastavak projekata Svet u Srbiji i Srbija za Srbe iz regiona\nVlada Srbije usvojila je danas odluku da se nastavi realizacija projekta „Svet u Srbiji“ u školskoj 2020/2021. godini i za to namenila 262.750.000 dinara u 2021. godini.\n1Piše: Beta 27. oktobra 2020. 17.41 Izmenjeno: 17.43\nKako je saopšteno, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja odobrilo je još 200 novih stipendija u okviru tog projekta.\nOcenjeno je da projekat predstavlja značajan doprinos međunarodnoj saradnji u oblasti obrazovanja.\nData je i saglasnost za nastavak realizacije Projekta „Srbija za Srbe iz regiona“ u školskoj 2020/2021. godini u okviru kojeg je odobreno novih 80 stipendija srpskim zajednicama u Sloveniji, Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Severnoj Makedoniji, Rumuniji, Albaniji i Mađarskoj.\nZa realizaciju tog projekta u 2021. godini obezbeđena su sredstva u iznosu od 73.900.000 dinara.\nPremijerka Ana Brnabić zahvalila je članovima vlade na svemu što su zajednički uradili u dosadašnjem mandatu.\n„Iako mandat nije bio ni malo lak u svakom smislu, znam da je svako od vas u svom domenu i na svoj način, dao sve od sebe. Uverena sam da je u svakom segmentu privrednog, društvenog i ekonomskog života u Srbiji, svaki građanin video neki rezultat svega onog što smo uradili od 2017. godine. Uspeli smo da radimo, pre svega, kao tim“, rekla je Brnabić.\n27. oktobra 2020. u 19.22\nKad ih Srbija brani,zna se kako prođu.


Magazin online BALI: Ana Ivanović (opet) za titulu - 7 November 2011 - Magazin - Vojvodina Net\nBALI: Ana Ivanović (opet) za titulu\nAna Ivanović je izborila plasman u finale turnira u Baliju, pošto je sa ubedljivih 2:0, po setovima 6;1, 7:5 pobedila Ruskinju Nađu Petrovu posle nepunih sat i po vremena.\nAna je furiozno dobila prvi set, a zatim je neočekivano posustala u nastavku, iako je imala prednost od 2:0 u gemovima. Petrova, 31. sa WTA liste, uspela je da stigne do izjednačenja (5:5), nakon što je Ana propustila nekoliko prilika za brejk u 10. gemu i šansu da završi meč.\nIvanovićeva se brzo "iskupila" u nastavku, oduzela protivnici servis i zasluženo izborila plasman u finale turnira koji je osvojila prošle godine.\nAna, koja je ove sezone dobila specijalnu pozivnicu organizatora, izjavila je posle meča da je u drugom setu bila u nezgodnoj situaciji.\n"Nađa uvek igra dobro i to je potvrdila i u drugom setu. Neobjašnjivo sam pala u igri, ali sam, na sreću, uspela da pronađem pravi ritam, iskoriristim šanse i dobijem meč. Veoma sam srećna što ću ponovo igrati za titulu na ovom turniru", izjavila je 26. igračica sveta posle pobede i plasmana u prvo finale ove godine.\nU borbi za titulu srpska teniserka će se u nedelju ujutro sastati sa Anabel Medinom Gariges iz Španije, kojoj je polufinalni meč zbog povrede predala Nemica Sabine Lisicki kod vođstva od 6:3, 4:6, 4:0.\nAna i Medina Gariges do sada su odigrale tri meča u karijeri i srpska teniserka dobila je dva.\nIvanovićeva je slavila na Rolan Garosu 2007. i dve godine kasnije u Fed kupu. Španska igračica bila je bolja jedino 2004. u prvom njihovom susretu u Luksemburgu.\nTurnir na Baliju, na kojem učestvuje samo osam igračica, poznat i kao "utešni Masters", igra se za ukupni nagradni fond od 600.000 dolara.


Nije bilo internog dokumenta za vladu – Nadlanu.com\nNije bilo internog dokumenta za vladu\nObjavljeno 9. dec 2009. / 00:00:00\nBEOGRAD, 9. decembra 2009. (Beta) - Kabinet predsednika Srbije najoštrije je u sredu demantovao da je Vladi Srbije prošle sedmice dostavio interni dokument u kome su navedene preporuke vladinim zvaničnicima za izjave o evropskim integracijama i saradnji sa Haškim tribunalom, rečeno je agenciji Beta u Kabinetu.\nPozivajući se na nezvanična saznanja, beogradski dnevnik Danas je u današnjem izdanju preneo interni dokument sa tezama kojih bi ministri i drugi vladini zvaničnici trebalo da se pridržavaju u izjavama za javnost o saradnji s Haškim tribunalom i evropskim integracijama do 11. decembra.\nČlanovima vlade, i posebno, Akcionog tima za saradnju s Haškim tribunalom, preporučeno je da do 11. decembra ne daju komentare u vezi sa istragom o Ratku Mladiću.\nU preporukama koje je objavio list je navedeno da do donošenja odluke Evropske unije (EU) o odmrzavanju Prelaznog sporazuma sa Srbijom ne postoji potreba da funkcioneri vlade putuju u Brisel. Dodaje se da "eventualno odmrzavanje Prelaznog sporazuma nikako ne treba predstavljati kao pobedu Srbije, odnosno poraz, ili promenu stava Holandije", nego da je to suverena odluka te države.


Zakopan otpad u Obrenovcu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Zakopan otpad u Obrenovcu\n2Piše: DanasOnline 29. decembra 2017. 16.19\nTrivan je rekao da je istraga u toku i da veruje da je bila namera da se taj otpad „sahrani“.\nPrema njegovim rečima, traženje te vrste otpada će se nastaviti, jer je Srbija veoma zagađena takvim neodgovornim ponašanjem.\nOn je pozvao građane da prijave nadležnima ako imaju saznanja gde se nalaze slične lokacije.\nSaradnik Instituta Mol Ilija Brčevski je rekao da je ekeprtizom utvrđeno da je materija toksična i kancerogena, a prema njegovom mišljenja industrijskog je porekla i potiče iz sistema koji se bavi uljima i mazivima.\nPrema njegovim rečima, nađena materija je „stogodišnja bomba“ koja je izvor zagađenja ako dospe u podzemne vode, jer tako može da dođe do ljudi i životinja.\nBrčevski je rekao da Gradski zavod za zaštitu zdravlja radi analizu, kako bi se utvrdilo da li je otpad stigao u podzemne vode.\nTužilac Danijela Sinđelić je rekla da je jedno lice zadržano i određen mu je pritvor, a za koje se tereti predviđena je kazna od pet godina zatvora, uz novčanu kaznu.\nOsmunjičenom se stavlja na teret unošenje opasnih materija u Srbiju i nedozvoljeno prerađivanje, ali je moguća i druga kvalifikacija, u zavisnosti od rezultata istrage.\nSve vreme smo apelovali na ljude da ih ne koriste, a videćemo da li su bunari sada i dodatno zagađeni, napominuo je Čučković, navodeći da će se raditi i analiza zemljišta,\nSada će zbog ove situacije cisterne dolaziti svakog dana, umesto dva puta nedeljno, najavio je Čučković.\n30. decembra 2017. u 12.36\n..jos uvek bez komentara?? Zdrava zivotna sredina je "najveci" kapital koju ova nasa zemlja ima i bitnija je i od predsednika i od premijera i od ministara, zajedno sa svim popovima, kraljevima i vojvodama.. Razmislja li ovde jos neko o svojim unucicima i njihovoj deci? Iskreno se nadam se da da, jer u suprotnom ovaj zivot gubi svaki smisao..\nmala i srednja inteligencija kaže:


Više o sertifikatima | Halcom.rs\nKoristi se za e-bankarstvo, potpisivanje dokumenata I sva sevise države.\nUkoliko već imate sertifikat koji ističe, ubacite sertifikat u računar i odaberite ovu opciju.\nKoristi se samo za potpisivanje dokumenata I sve servise države.\nGde da preuzmem kvalifikovani elektronski sertifikat koji naručim?\nZa sve koji naruče Halcom kvalifikovani elektronski sertifikat omogućili smo besplatnu dostavu na adresu upisanu u formi za naručivanje sertifikata.\nU nastavku smo naveli česta pitanja i odgovore o kvalifikovanim sertifikatima. Ako imate dodatnih pitanja uvek se možete obratiti Halcom podršci na broj tel (011)3306570, svakim radnim danom od 08:30 do 16:30.\nŠta znači obnova (reizdavanje) sertifikata?\nKvalifikovani elektronski sertifikat važi 3godine od datuma izdavanja. Ukoliko želite da nesmetano nastavite korišćenje sertifikata, potrebno je da isti obnovite PRE isteka važenja sertifikata.\nNapomena: Obnovu je moguće uraditi isključivo ukoliko se ne menja pravno i ovlašćeno lice na sertifikatu. U ostalim slučajevima, potrebno je naručiti novi sertifikat.\nKoja je razlika u sertifikatima?\nRazlika između navedenih vrsta sertifikata je u tome što se kvalifikovani sertifikat sa Halcom E-Bank podrškom, može koristiti u Halcom rešenju za elektronsko bankarstvo u skoro svim bankama u Srbiji. Zbog dodatnih opcija za elektronsko bankarstvo, kvalifikovani sertifikat sa Halcom E-Bank podrškom je za nijansu skuplji i nudi više primena.\nDa li obe vrste sertifikata mogu da koristim za sve servise države uključujući i APR za predavanje finansijskih izveštaja i završnih računa?\nMožete. Obe vrste sertifikata podržavaju sve gore navedeno.\nKako mogu da koristim Halcom kvalifikovani sertifikat za elektronsko bankarstvo?\nJedan isti Halcom sertifikat možete koristiti za Halcom e-bank, tako što ćete nakon prijema sertifikata otići u banke, u kojima imate otvorene tekuće račune (za Vašu firmu) i tražiti da Vam omoguće pristup elektronskom bankarstvu sa navedenim sertifikatom. Od tog trenutka, moći ćete da pratite stanja svih Vaših računa u jednoj aplikaciji, ali i da upravljate Vašim sredstvima bez odlaska u banku.\nDa li kvalifikovani elektronski sertifikat izdat od strane Sertifikacionog tela Halcom BG CA sadrži JMBG?\nKvalifikovani elektronski sertifikati koji generiše Sertifikaciono telo Halcom-a sadrži JMBG u skladu sa članom 11. pravilnika o tehničko – tehnološkim postupcima za formiranje elektronskog potpisa. Podatak JMBG je obavezan ukoliko se sertifikat koristi za komunikaciju sa državnim organima. Sertifikaciono telo Halcom-a ne izdaje kvalifikovane elektronske sertifikate bez JMBG. Ukoliko se sertifikat koristi samo za rad sa programom za elektronsko bankarstvo Hal E-bank, Sertifikaciono telo Halcom-a može izdati nekvalifikovani sertifikat bez JMBG broja


Objavljeno sreda, 09 maj 2012 07:00\tPogodaka: 1139\tSadašnje hiruško odeljenje izgrađeno je 1962. godine a renovirano početkom devedesetih. Ovaj blok je tada imao 2 operacione sale, posebanprostor za ortopedske intervencijesa pokretnim rendgen aparatom tipa Hupos, septički i aseptički odsek, odeljenje za ortopedijui traumatologiju, 3 šok sobe i ostale prateće prostorije. Bila je ugrađena i suva sterilizacija.\nU proteklih nekoliko godina operacioni blok je savremeno opremljen i potpuno reorganizovan. Za 12 meseci 2011. godine izvedeno je 6500 operacionih zahvata što je za 40% više nego za isti period prošle godine. Od ukupno 595 bolesničkih kreveta u ovoj medicinskoj ustanovi najviše je na hirurgiji i to 120.\nU okviru hiruškog bloka je intenzivna nega u kojoj radi specijalno obučeni madicinski kadar 24 sata dnevno. Značajno mesto u radu hirurga zauzima i Stoma centar.


Funkcioner SNS vređao majku novinara Kulačina\nNovinar i autor emisije “Dobar loš zao” Nenad Kulačin rekao je da je prethodnog dana lokalni funkcioner Srpske napredne stranke iz Bora Dragan Đurić vređao njegovu majku i poručivao joj da bi njenog sina trebalo obesiti. Kako...\n4. okt 2021. 19:21\nMere koje je Vlada Republike Srbije, u skladu sa Odlukom Kriznog štaba, donela 16.juna, kao i izmene od 17. juna 2021.godine, sa kojima su sve lokalne samouprave Mačvanskog upravnog okruga upoznate danom donošenja i dalje se...\n4. okt 2021. 19:02\nMeđunarodni dan starijih osoba se u svetu i kod nas obeležava 1. oktobra, u skladu sa Rezolucijom koju je proglasila Generalna skupština Ujedinjenih nacija 14.decembra 1990. godine, sa ciljem da se naglasi važnost prilagođavanja...\n1. okt 2021. 13:55\nVidojkoviću i Kulačinu upućene pretnje smrću\nMarko Vidojković i Nenad Kulačin, autori podkasta "Dobar, loš, zao" koji se emituje na portalu Nova.rs, proteklih dana dobili su pretnje smrću, što je prijavljeno nadležnom tužilaštvu. Dosad je prijavljeno šest pretnji, a u...\n30. sep 2021. 19:24\nPodršku advokatima i građanima koji protestuju protiv političkog uticaja na pravosuđe, uputili su Stranka Zajedno za Srbiju, Otvorena građanska platforma, Akcija i pokret Ne davimo Beograd. Pozivaju sve građane dobre volje da im se...\n30. sep 2021. 19:36\nNagrada za Katarinu Marović\nNa 3. Međunarodnom likovnom konkursu malog formata Mini RestART učenica trećeg razreda Škole primenjenih umetnosti Katarina Marović osvojila je drugo mesto.Tema ovog likovnog konkursa su bile Ptice, a održan je u organizaciji...\n30. sep 2021. 14:06\nOsam decenija od Krvavog marša\nPre tačno 80 godina, 30. septembra 1941. godine, završen je tzv. Krvavi marš, u kojem su Nemci u Drugom svetskom ratu više od 5.000 Šapčana - za kaznu zbog pomoći partizanima tokom borbi u Mačvi - doterali na Savski most, gde su...\n30. sep 2021. 19:32\nIzmene pravilnika: Zaštita ptica\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije, pozdravlja nedavne izmene Pravilnika o proglašavanju lovostajem zaštićenih vrsta divljači, kojima su ustanovljene izmene tri ugrožene vrste divljih ptica u Srbiji. Izmene Pravilnika...\n30. sep 2021. 19:33\nVikend za nama obeležio je Festifal zimnice u Koceljevi. Jedina manifestacija u našem kraju koja je uprokos vrlo komplikovajnoj situaciji u vezi sa pandemijom virusa Kovid - 19, dobila dozvolu za održavanje od Zavoda za javno zdravlje...\n27. sep 2021. 11:51\nDanas je Međunarodni dan turizma\n27. sep 2021. 14:45\nVozdviženje časnog Krsta, često nazivan i kao (jesenji) Krstovdan, jest crkveni i narodni praznik kojim se proslavlja događaj tokom kojeg je car Konstantin uzdigao (vozdigao) krst u Rimu u čast pobede. Srpska pravoslavna crkva slavi...\n27. sep 2021. 10:59\nEkološka katastrofa u Koceljevi\nDok ministarka Marija Obradović na Festivalu zimnice u Koceljevi najavljuje nove projekte, posetioci na samom ulasku u ovu opštinu susreću se sa, kako tvrde stanovnici Koceljeve, ekološkom katastrofom. Ekipa RTV Šabac obišla je...\n25. sep 2021. 18:52\nZa Koceljevu 166 miliona dinara\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave Marija Obradović izjavila je danas da će u narednom periodu biti uloženo 166 miliona dinara u realizaciju infrastrukturnih projekata u Koceljevi. Kako se navodi u saopštenju...\n25. sep 2021. 14:37\nPrema podacima UN, od izbijanja pandemije Kovida-19, zabeležen je porast broja poziva na linijama za pomoć protiv nasilju u porodici u mnogim zemljama. Od državnih institucija se očekuje da u svakom trenutku - a naročito u periodu...\n25. sep 2021. 13:20\nOteli novac iz ruku\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Šapcu, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva, podneli su krivičnu prijavu protiv dvojice mladića, starosti 24 i 26 godina iz Šapca, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili...\n25. sep 2021. 11:57\nProfesor Đorđe Đoka Simić preminuo je juče u Šapcu u 72. godini života.Za samo 20 dana izgubio je tešku i surovu bitku sa Kovidom - 19. Ostaće zapamćen kao dobar čovek, divan profesor, odličan pedagog, uzoran otac, odan...\n24. sep 2021. 11:46\nUpravni odbor Advokatske komore Srbije doneo je odluku o jednodnevnoj obustavi rada advokata, koja će se desiti sutra, 24. septembra. Na dan obustave rada advokati Srbije neće postupati u postupcima pred sudovima i drugim organima bez...\n23. sep 2021. 15:11\nMeđunarodnih dan znakovnih jezika obeležava se u svetu svake godine 23. septembra. Prema izveštaju Svetske federacije gluvih, ima oko 72 miliona u svetu a oko 80% njih živi u zemljama u razvoju. Oni koriste više od 300 različitih...\n23. sep 2021. 14:19\nSrpski glumac Nenad Nenadović preminuo u 57. godini. Rođen je u Beogradu 20. oktobra 1964. godine.Još kao dečak igrao je u Vagi za tačno merenje. Usledile su uloge u seriji Povratak otpisanih, filmu Boško Buha…Pamte se njegove...\n23. sep 2021. 11:54\nU Šapcu je tim povodom saobraćaj na dva sata obustavljen u jednoj od najprometnijih ulica u gradu. Reč je o delu ulice Cara Dušana i Masarikove koja je, od 10 do 12 časova, bila otvorena samo za pešake, bicikliste i javni gradski...\n22. sep 2021. 15:56\n22. septembar Međunarodni dan bez automobila - obleležen je danas širom sveta. Cilj je da se podstaknu vozači da na jedan dan odustanu od automobila i koriste javni prevoz, voze bicikl ili jednostavno šetaju. Prva nacionalna kampanja...\n22. sep 2021. 15:53\nMišljenje privrednika važno za razvoj grada\nJedna od glavnih tema sednice Privrednog saveta, održane danas, bila je nastavak rada na izradi strateškog dokumenta - Plan razvoja grada Šapca za period do 2030. godine. Dokumentom je obuhvataćen: ekonomski razvoj grada,...\n22. sep 2021. 15:50\nDragi sugrađani,Danas naša crkva i vernici obeležavaju praznik rođenja Presvete Bogorodice,majke Isusa Hrista, u narodu poznatiji kao Mala Gospojina. Za brojne šabačkeporodice to je i druga slava, odnosno preslava koja se obeležava...\n21. sep 2021. 19:16\nNa 53. Čivijadi "Izostao je poziv aktuelnom predsedniku i uobičajena primopredaja, nije bilo konkursa za najmlađe Čivijaše, ne zna se ko su članovi žirija, a izložba u galeriji na otvorenom na gradskom trgu, iako najavljena od...\n20. sep 2021. 18:53


Tanjug 21. maja 2019. 15:00\nBEOGRAD – Ministar za rad Zoran Đorđević najavio je da će od 1. januara biti ukinut zakon o zabrani zapošljavanja u javnom sektoru i da će ta oblast biti „drugačije regulisana“, a član Fiskalnog saveta Vladimir Vučković kaže da je vreme za fleksibilniji model koji će omogućiti zapošljavanje, najviše u zdravstvu.\n„Vreme je da pređemo na nov model zapošljavanja u državnom sektoru nakon pet predugih godina zabrane zapošljavanja i rada komisije koja je ograničavala zapošljavanje vreme je za fleksibilniji model u kome će se u državnom sektoru Srbije ljudi lakše zapošljavati“, kaže Vučković.\nOn je objasnio da osim Zakona o zabrani postoje i druge prepreke zapošljavanju poput budžeta za plate, sistematizacije koje neko odobrava i odluke o maksimalnom broju zaposlenih.\n„Kada bi se formalno potpuno ukinula zabrana zapošljavanja i dalje bi imali neka ograničenja, neku regulativu i dokumente i planove koji bi ograničavali da se ljudi ne zapošljavaju preko svake mere“, kazao je Vučković.\nDodao je da su prema prvim analizama Fiskalnog saveta odluke o maksimalnom broju zaposlenih i sistematizacije dobre, naročito za velike sisteme, kao što su zdravstvo i prosveta, gde i postoji najveća potreba za zapošljavanjem.\nOn je kazao kako zemlje u okruženju imaju prosečno po sedam zaposlenih u budžetskom sektoru na 100 stanovnika, a da je Srbija ima manje odnosno nešto preko šest zaposlenih.\nKako sektore u kojima se najviše osetio negativan efekat zabrane zapošljavanja Vukčević navodi zdravstvo iz koga je poslednjih godina otišlo ukupno 10 hiljada ljudi a zatim prosvetu, poresku upravu, inspekcije i neke službe na nivou lokalnih samouprava i ocenjuje da je „vreme da u okviru ove mase zaposlenih koje sada imamo nađemo one sektore koji imaju manjak zaposlenih – da se tu ljudi zaposle i da dobijemo bolji i efikasniji državni sektor“.\nPovodom najavljenog ukidanja Zakona o zabrani zapošljavanja u javnom sektoru Miladin Kovačević, direktor Republičkog zavoda za statistiku, izjavio je ranije danas da „nisu sazreli uslovi da se to prepusti slobodnoj oceni potreba i deficita za radnom snagom“.\nOn je istakao da je neophodno da ostane neka vrsta centralne kontrole i da je neophodno sagledavanje prilika u svakoj instituciji, organu, a da je ono što je moguće da se definiše koliko ljudi nedostaje za održavanje funkcije.\nPrema podacima Fiskalnog saveta do kraja 2018. godine broj zaposlenih u javnom sektoru smanjen je za 40 hiljada ljudi, a istovremeno je za 20 hiljada ljudi povećan broj onih koji su zaposleni preko ugovora o privremenim i povremenim poslovima i radu na određeno.\nVučković je naglasio da ova tema pokriva samo budžetski sektor odnosno službe koje se finansiraju iz budžeta, kao što su prosveta, zdravstvo,vojska, policija, administracija, ali ne i državna preduzeća.\n„U državnim preduzećima ima viška zaposlenih i tu treba ići u reforme, to je deo gde mi kasnimo“, kazao je Vučković i doda da treba od preduzeća do preduzeća rešavati ovaj problem.


Iran i Indija odbacuju dolar za trgovinu naftom - Princip | Princip\nTags: dolar, ekonomija, Indija, Iran, nafta\nIndija i Iran pripremaju tle za novi trgovinski polet uoči ukidanja sankcija nakon sklapanja dogovora o iranskom nuklearnom razvoju. Prvi korak je odbacivanje dolara kao posredničke monete za trgovinu naftom, a potom sledi sklapanja dogovora o povlašćenoj trgovini vezanoj za bankarski sektor.\nOdbacivši dolar, Iran i Indija su postugle dogovor da se isplata zaostalih dugovanja za naftu izvrši u rupijima, te da se time stvori osnova za trgovinu u nacionalnim valutama.\nIzvori navode da Iran planira da iskoristi depozit rupija kao pokriće za štampanje rijala kroz centralnu banku. Kada sankcije budu bile u potpunosti dignute, veliki deo će biti prebačen u evro.\nOvaj potez se može oceniti kao poprilično hrabar ako se uzme u obzir da su Irak i Libija postali žrtva međunarodne vojne intervencije predvođene SAD-om nakon sličnog pokušaja. Naime, Sadam Husein je odbacio dolar za trgovinu naftom i prešao na evro, a Muamar el-Gadafi je planirao ne samo da odbaci dolar već i da uvede zlatni dinar kao jedinstvenu valutu za celu Afriku.


HP 3GS19AA USB/Serial termalni POS štampač cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Računari > Štampači > Štampači > POS štampači > HP POS štampači\nHP 3GS19AA USB/Serial termalni POS štampač cene\nTrenutno nemamo slike za HP 3GS19AA USB/Serial termalni\ncena od 32.491,00 din\ncena od 42.205,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete HP 3GS19AA USB/Serial termalni POS štampač po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi HP POS štampač 3GS19AA USB/Serial termalni na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Štampači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za HP Štampači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za HP 3GS19AA USB/Serial termalni POS štampač sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za HP 3GS19AA USB/Serial termalni POS štampač. Pre kupovine, podatke za HP POS štampač 3GS19AA USB/Serial termalni proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nEpson POS TM-U220A-057 štampač\ncena od 33.000,00 din\ncena od 35.436,00 din\nBixolon SRP-350IIICOG POS štampač\nBrother PTP-300BT za nalepnice POS štampač\ncena od 8.363,00 din\nBrother VC-500W, Full colour label printer, Continuos full colour roll, Tape 9,12,19,25,50mm, WiFi&USB, AirPrint, Colour Label App, Full&Half cut POS štampač\ncena od 29.005,00 din\nBrother štampač za etikete - PT-D210 POS štampač\ncena od 6.141,00 din\nBrother profesionalni štampač za nalepnice - PT-D800W POS štampač\ncena od 61.145,00 din\nBrother štampač za etikete - PT-D400 POS štampač


REALIZACIJA PROJEKTA SLOVARICA PROKUPLJA - PROKUPLJE NA SLOVOOO | Apel\nPRIČE POMOĆ PROKUPLJE NA SLOVOOO\nPROKUPLJE NA SLOVOOO October 1, 2020\nNarodni muzej Toplice je od Ministarstva kulture i informisanja Vlade Republike Srbije, dobio 250.000 dinara za realizaciju projekta „Slovarica Prokuplja – Prokuplje na slovooo…“\n-Početkom godine smo konkurisali ovim projektom i veoma smo se obradovali što je odobren. Već smo uveliko počeli da radimo na njegovoj realizaciji i na samom početku smo štampali brošure i identifikacione kartice, koje svi nosimo kada ulazimo u službene prostorije ustanova sa kojima sarađujemo. To su Istorijski arhiv „Toplica“ i Narodna biblioteka „Rade Drainac“, rekla je realizator projekta, viši muzejski vodič, Marijana Ostojić.\nOna je navela da ideja za projekat postoji odavno, tačnije od pre četiri godine, kada su počeli da istražuju kako je najbolje obraditi ovu temu.\n-Usredsredili smo se na mlađe osnovce, a njihove učiteljice su dobile zadatak da izaberu jedno slovo azbuke i sakupljaju podatke o svemu onome što je vezano za Prokuplje, a počinje na to slovo. Ti osnovci su sada malo stariji i pohađaju sedmi i osmi razred i upravo sa njima smo krenuli u realizaciju ovog projekta. Radi se o izabranim učenicima, koje su nastavnici istorije odredili da budu deo ove priče. Tu su naravno i nastavnici, srpskog jezika LJiljana Subotić, istorije Slavica Milenković, Saveta Kostić i Marijana Mihajlović. Ovoj ekipi se pridružio i nastavnik likovne kulture Vladan Labović, koji će na kraju projekta, zajedno sa učenicima, da napravi likovno rešenje svih slova azbuke. To će biti deo izložbe, koja će biti organizovana do kraja ove godine, dodala je Ostojić.\nPrema njenim rečima, sada svi zajedno rade na istraživanjima u Istorijskom arhivu „Toplica“, a deca se, kako je istakla, veoma ponose time što su deo tima, koji istražuje o Prokuplju kroz ovaj projekat.\n-Sada konkretno, da tako kažem, listamo „Topličke novine“ koje su nam u ovom trenutku od velike pomoći i najvažniji saradnik na projektu. Od neprocenjive vrednosti je sve ono što je zabeleženo u njima i što one čuvaju. To je jedno veliko blago, jer su beležile različite podatke o brojnim ličnostima, događajima i dešavanjima u našem gradu, u različitim vremenima. Namera nam je, da kao krajnji rezultat na izložbi, predstavimo naše poznate glumce, pesnike, profesore, zanatlije, muzičare i mnoge druge stvaraoce, koji su obeležili neko vreme, jednom rečju živeli i stvarali u Prokuplju i za njega, istakla je Ostojić.\nOna je dodala da će na ovaj, vrlo interesantan i zanimljiv način, deca saznati i ono što im možda roditelji ili bake i deke nisu ispričali, a vezano je za ljude i događaje koji su obeležili neko vreme u Prokuplju.\n-Nećemo izostaviti ni nekadašnje fabrike. Tako smo recimo istražujući na slovo, na slovo, baš kao što i naziv projekta kaže, saznali da su fabrike „Inka“ i „Dunđerski“ u jednom trenutku postali „Hisar“, koji je sada deo poznate kompanije „Pionir“ iz Subotice. U Arhivu smo otkrili novinu „Mladi borac“, koja se izdavala za vreme Drugog svetskog rata. Videli smo kako izgleda tapija posle konzervacije. U iščekivanju smo da vidimo kako izgleda književni časopis „Luča“, koji se čuva u depoima našeg arhiva, naglasila je realizator ovog projekta, Marijana Ostojić.\nOna je naglasila da će istraživanje kroz novine svih građana Toplice, koje i sada postoje i beleže neko novo vreme, nastaviti i u prokupačkoj Biblioteci, a onda će na kraju, u Muzeju, svi zajedno obraditi podatke do kojih su došli i napraviti izložbu.\n-Pošto je projekat obiman, moraćemo da odlučimo šta će sve biti izloženo. Možda ćemo izložbu podeliti na segmente, tako što ćemo izložiti važne ljude, događaje ili mesta u našem gradu. Postoji mogućnost da i sledeće godine konkurišemo za projekat, pa ćemo tako nastaviti gde smo stali i pokazati našim sugrađanima koliko smo vredno radili. Rezultat toga biće možda još jedna nova izložba ili neki deo programa, koji će to predstaviti na najbolji način, istakla je Ostojić.\nUčenici prokupačkih osnovnih škola u ovom projektu su istraživači i autori izložbe, koja će na kraju godine biti održana, a ustanove kulture su saradnici. Ispred Istorijskog arhiva „Toplica“ saradnik na projektu „Slovarica Prokuplja – Prokuplje na slovooo…“ je Boban Jovanović, a ispred Narodnog muzeja Toplice, Sandra Đukić.\nPreuzeto sa: https://prokupljenadlanu.rs/drustvo/realizacija-projekta-slovarica-prokuplja—prokuplje-na-slovooo-9066.htm\nPrethodnoČETVOROGODIŠNJAK SA OCEM ZA 45 DANA OBIŠAO CIJELU ZEMLJU\nSledećeMostarci oduševili mališane u Istočnom Sarajevu


Protekla četiri dana i noći štrajkovali su ispred kapije ove firme kod Gradiške. Iako na granici strpljenja i razočarani, spremni su i za proteste ispred zgrade Vlade RS-a u Banjoj Luci, ukoliko, kako kažu, uprava farme ne riješi njihove materijalne probleme.\nMenadžmet tvrdi da su u petak isplatili jednu plaću, a da za ostala dugovanja nemaju novca dok ne naplate potraživanja. Radnici međutim tvrde da im „Farmland“ duguje i potraživanja iz ranijeg perioda, nakon preuzimanja PIK-a „Mladen Stojanović“.\nU RS se često može čuti da „Farmland“ ima privilegovan položaj, jer su dobijali milionske poticaje i desetine miliona povoljnih kredita od Investiciono-razvojne banke RS. Istovremeno, i Glavna služba za reviziju javnog sektora RS-a upozorila je u 2014.godini Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS da je izdalo garanciju kojom se obavezuje da će Garantnom fondu RS, u slučaju nastupanja dospjelih, a neizmirenih obaveza firme „Farmland“ a.d. Nova Topola (nastalih po osnovu Ugovora o zajmu za poljoprivredu, odobrenog od strane Investiciono-razvojne banke RS firmi „Farmland“ a.d.) vršiti prijenos sredstava za poticaj razvoja poljoprivrede i sela, na koja „Farmland“ a.d. ostvari pravo.\nIzdavanje garancije od strane Ministarstva nije u skladu sa Zakonom o zaduživanju, dugu i garancijama RS.


Saopštenje povodom Međunarodnog dana ukidanja ropstva – Odbor za ljudska prava Vranje\n/ ASTRA, Beograd, 2. decembar 2015./ Već 30 godina se drugi decembar obeležava kao Međunarodni dan ukidanja ropstva u znak sećanja na Konvenciju o suzbijanju trgovine ljudima i o eksploataciji prostitucije drugih lica koju su Ujedinjene nacije donele 1949. godine.\nPolje borbe protiv trgovine ljudima, tokom 2015. godine, obeleženo je znatno manjim brojem identifikovanih žrtava trgovine ljudima, nepronalaženjem sistemskog rešenja za problem identifikacije žrtava trgovine ljudima u kontekstu izbegličke krize, kao i stalnim ponavljanjem nedostataka i problema sa kojima se suočavamo, a za koje i dalje ne postoje rešenja. Može se reći da je država učinila izvesne napore u cilju uspostavljanja efikasnijeg sistema za borbu protiv trgovine ljudima, kao i zaštite žrtava, ali je ostalo još dosta prostora za unapređivanje mehanizama u svim aspektima ovog društvenog problema.\nZvanični podaci pokazuju da je broj identifikovanih žrtava u tekućoj godini oko 30, što je znatno manje nego prethodnih godina. Najdominatniji oblik trgovine ljudima je seksualna eksploatacija i njoj su izložene žene i deca. Javlja se dilema da li nedostaje proaktivan pristup u prepoznavanju žrtava trgovine ljudima ili je broj zaista smanjen. Ovo pitanje je posebno aktuelno ukoliko se osvrnemo na problem izbegličke krize i ranjivost izbeglica koje, bežeći od rata, nasilja, siromaštva, se izlažu riziku da budu prevareni, zlostavljani, eksploatisani. Dodatni problem u celokupnoj izbegličnoj krizi jeste identifikacija izbeglica jer još uvek ne postoje jasni indikatori trgovine ljudima, a ni zaposleni koji su u direktnom kontaktu sa izbeglicama nisu dovoljno obučeni za reagovanje u ovakvim situacijama. Istina je da se u ovom trenutku izbeglice ne zadržavaju dovoljno dugo u našoj zemlji kako bi se proces identifikacije završio u potpunosti. Takođe, izbeglice su najčešće osobe koje dolaze iz zemalja u čije institucije nemaju poverenje, tako da to poverenje neće imati ni u naš institucionalni sistem, što često dovodi do odbijanja saradnje. Iz perspektive ljudi kojima je Srbija zemlja u kojoj se zadržavaju dok se ne stvore uslovi da nastave put, svako prijavljivanje nasilja ili eksploatacije, kao i svako nametanje pomoći, je prepreka da se stigne do zemlje gde su krenuli. Međutim, Republika Srbija mora da bude spremna na promene u trendovima izbegličkog kretanja, pre svega na njihovo duže zadržavanje u našoj zemlji koje se očekuje, i da razvije programe integracije koji formalno jesu sastavni deo azilnog sistema, ali u praksi ne postoje, kao i kapacitete za pomoć i zaštitu osoba za koje se sumnja da su preživeli ili doživljavaju bilo koji vid eksploatacije.\nU okviru kampanje 16 dana aktivizma, ASTRA će zajedno sa 8 organizacija članica nacionalne Antitrafiking mreže (Centar za devojke iz Niša, Odbor za ljudska prava SOS iz Vranja, SOS Vlasotince, Centar za devojke iz Užica, Centar za prava žena iz Vršca, PAOR iz Zrenjanina, Nezavisni ženski centar iz Dimitrovgrada, Impuls iz Tutina) organizovati dve zajedničke ulične akcije, u sredu 2. decembra u 15h u Vršcu i Vlasotincu, povodom Međunarodnog dana ukidanja ropstva, i u četvrtak 10. decembra povodom Međunarodnog dana ljudskih prava, u Zrenjaninu. Kako bi stanovništvo postalo svesno poblema trgovine ljudima organizacije članice AT mreže, rade na informisanju javnosti, na otklanjanju nedoumica i predrasuda povezanih sa ovom vrstom organizovanog kriminala i kršenja ljudskih prava.


URS danas postaje partija | Ritam Grada - vesti Kragujevac\n- Tanjug - Apr 21, 2013\nPredstavnici stranaka koje čine URS okupili su se u Kragujevcu na osnivačkoj skupštini na kojoj će ta koalicija prerasti u jedinstvenu političku partiju.\nPredsednik URS Mlađan Dinkić najavio je da će, nakon današnje osnivačke skupštine na kojoj će ta koalicija prerasti u jedinstvenu stranku, 19. maja biti održana i prva izborna skupština stranke.\nNakon što danas na osnivačkoj skupštini u Kragujevcu budu usvojeni program i statut stranke, u međuvremenu će, do izborne supštine, kako je rekao, biti prikupljeni potpisi za registraciju stranke.\n“Znamo da na ovom poslu ne možemo sami da uspemo i zato pozivam sve one koji veruju u ideju evropske Srbije, a razočarani su strankom koja je vodila prethodnu vladu, da nam se pridruže”, poručio je Dinkić.\nPrema njegovim rečima, u toku je završno pisanje akcionog plana reindustrijalizacije Srbije, koji je faktički plan za zapošljavanje građana, i njegovom primenom će biti načinjen suštinski korak ka tome da se u svih 160 gradova Srbije napravi ekonomski preporod kako bi svi regioni imali jednaku šansu.\n“URS, ne da su opstali, nego jačamo svakoga dana. Ko god je mislio da je gotovo treba da zna da je za nas tek počelo”, istakao je Dinkić.\n“Svakog dana moramo da idemo širom Srbije da pomognemo narodu koji nema posla da ga dobije. Zavisimo od loše ekonomske sitacije u EU i ne možemo preko noći to da napravimo, ali sa ovakvim radom kakav smo imali u resorima koje vodimo možemo da uspemo”, uveren je Dinkić.\nPrema njegovim rečima, Kragujevac, koji je domaćin današnje osnivačke skupštine URS, jeste simbol borbe za decentralizaciju i simbol mogućnosti ekonomskog preokreta koji su izneli jaki lokalni lideri i građani koji ih podržavaju.\n“U Srbiji se i dalje teško živi i mora više da se radi nego što se do sada radilo ali, za razliku od prethodne, ova vlada ne zabada glavu u pesak već ide u susret problemima”, objasnio je Dinkić.\nOsim Kosova, najveći izazov Srbije je, prema Dinkićevim rečima, borba protiv korupcije, u kojoj URS podržava vladu.\n“Moramo raditi na tome da ljudi koje vode istrage budu bolji i stručniji i da odvoje žito od kukolja. Ne sme se borba protiv korupcije koristiti kao paravan da se neki nesposobni ljudi na lokalu dokopaju vlasti”, rekao je Dinkić.\nLider URS je naveo neke od programskih ciljeva nove stranke, ističući da, pored EU, Srbija u budućnosti mora da se osloni i na druge ekonomske partnere, kao što su Rusija, Kina ili Ujedinjeni Arapski Emirati.\nMora se, takođe, kako je objasnio, raditi na jačanju poljoprivrede, podsticanju razvoja malih i srednjih preduzeća, modernizaciji političkog i izbornog sistema.\nKako je naveo, URS će tražiti smanjivanje broja poslanika u Skupštini Srbije, kao i uvođenje sedam administrativnih regiona i podsetio da je i “Evropa kojoj težimo Evropa regiona” i da ne treba bežati od toga da i Srbija postane zemlja ravnopravnih i jednako razvijenih regiona.\nURS će se, kako je rekao, takođe zalagati za direktan izbor gradonačelnika, uvođenje onlajn peticija za inicijative na lokalnom i regionalnom nivou, kao i ravnomerniji razvoj Vojvodine i ponovno podsticanje posustalog razvoja Beograda.\nČlanica Predsedništva URS Srbije Suzana Grubješić izrazila je uverenje da će ta nova politička snaga biti motor pokretač razvoja Srbije, kao i da će ta stranka još glasnije dići glas protiv centralizma.\n“Već od predgrađa Beograda u Srbiji počinje ekonomska Sahara koja je sve surovija kako se ide ka rubovima zemlje, u kojoj postoje oaze poput Kragujevca ali to nije dovoljno”, upozorila je Grubješić.\nPrema njenim rečima, da bi URS opravdali svoje postojanje moraju biti svesni svog okruženja i mogućnosti i spremni da rade na sebi i poboljšanju imidža Srbije u svetu.\nPredsednik Zajedno za Šumadiju i gradonačelnik Kragujevca Veroljub Stevanović je, otvarajući skup, poručio da je osnivanje stranke URS istorijski trenutak za zemlju.\n“Mi se danas ujedinjujemo i želimo da probudimo Srbiju da ona bude drugačija, i da, kao što svanjava u Šumadiji, da svanjava i da se probudi u celoj našoj napaćenoj zemlji. Probudimo Srbiju”, rekao je Stevanović.\nOn je ocenio da je URS možda i ranije mogao da preraste u jedinstvenu stranku, ali da je možda i dobro što se to nije dogodilo, jer se u međuvremenu videlo u kojoj meri je ta koalicija bila uspešna u upravljanju državom a otklonjene su i sve unutrašnje nesuglasice među članovima koalicije.\n“URS su ujedinjeni i kompaktni sa velikim željama i ambicijama, želimo Srbiju ravnomerno razvijenih regiona, i ne samo što želimo, nego to moramo i možemo da ostvarimo”, rekao je Stevanović.\nPrema njegovim rečima, “to mogu oni koji su od doline gladi napravili grad budućnosti, oni koji su Srbiju iz bankrota uveli u mirnije ekonomske vode”.\nPo završetku svečanog dela skupštine, biće razmatran predlog statuta i programa stranke, koji je, prema Stevanovićevim rečima, plod dogovora i razumevaja stranaka URS-a. Potpredsednica Ujedinjenih regiona Srbije Verica Kalanović izjavila je da je mnogo poslova pred našom zemljom i da tako počinje program te stranke koji Srbiju vidi kao uredjenu demokratsku, modernu i ekonomski razvijenu zemlju. Kalanovićeva je navela da je mnogo problema koji muče Srbiju i da u njenom rešavanju G17 nije mogao sam, a nije ni želeo, zbog čega je sa partnerima, regionalnim i lokalnim strankama, ali i strankama koje podržavaju nacionalne manjine odlučio da pravi drugačiju Srbiju, koja u osnovi ima borbu za svaki njen deo i jednake šanse za sve. “U URS želimo Srbiju sa regionima, regione sa institucijama, pravima, sa korišćenjem svojih potencijala i novca i da svi zajedno jačamo Srbiju”, rekla je ministarka. Ona je naglasila da URS želi Srbiju regiona koji neće primati razvojnu pomoć već će se razvijati svojim potencijalima. “Slažem se sa gradonačelnikom Kragujevca Veroljubom Stevanovićem da ovaj dan predstavlja ozbiljnu prekretnicu na političkoj sceni Srbije”, rekla je Kalanovićeva i dodala da u prethodnom periodu nije bilo prilika da se čuje o ujedinjavanju stranaka jer su se, kako je rekla, cepale, delile i svađale.\npitbul Apr 21, 2013 at 20:05\nj…li smo je jeza pored ovih.\npitbul Apr 21, 2013 at 21:04\ngreska ode mi ovo je,znaci samo “j…li smo jeza pored ovih”,ha,ha…dokle ce vise ,kraj mandata je blizu,a i preblizu…\nstankobre Apr 22, 2013 at 00:24\ngledao sam danas “zasedanje” te osnivacke skupstine….nazalost mladi ljudi stoje u pozadini (odmah iza Dinkica)….steta sto su morali da se uclane u tu ili bilo koju drugu partiju samo da bi mogli da nadju posao…tuga, tuga sto sve to nikako da se iskoreni


Novi Sad, 14. februar 2014. godine – Na Univerzitetu u Novom Sadu 18. i 19. marta ove godine biće održana završna konferencija u okviru trogodišnjeg projekta „INTERFACE“, finansiranog u okviru programa Tempus Evropske unije. Program konferencije obuhvatiće predstavljanje glavnih rezultata projekta na partnerskim univerzitetima, kao i panel diskusiju o ulozi karijernog savetovanja, programa celoživotnog učenja i alumni aktivnosti u povećanju zapošljivosti diplomaca. Pored toga, prisutni će imati priliku i da se upoznaju sa iskustvima studenata i kompanija stečenih tokom realizacije univerzitetskih programa radne prakse. Rok za registraciju zainteresovanih učesnika je 28. februar 2014.\nCilj projekta Interface bio je da se na univerzitetima, partnerima u projektu, izgradi sistem podrške i definišu smernice za lakše stupanje njihovih diplomaca na tržište rada, kroz razvoj individualnog karijernog savetovanja i pojačanu saradnju univerziteta sa kompanijama iz neposrednog okruženja. Pored toga, na osnovu partnerstva univerziteta sa kompanijama i izgrađenog sistema celoživotnog učenja, moguće je uspostaviti ojačanu i bližu saradnju univerziteta i njegovih alumnista.\nProjekat je imao pet specifičnih ciljeva: pojačati zapošljivost univerzitetskih diplomaca, obezbediti programe celoživotnog učenja i karijernih treninga za akademce i širu zajednicu, pružiti podršku transferu znanja sa univerziteta ka društvu, pružiti podršku aktivnostima usmerenih ka smanjenju efekta „odliva mozgova“ i uspostaviti kontinuirani sistem za unapređivanje učenja i kvaliteta na univerzitetima.\n„Interface“ je okupio čak 19 partnerskih institucija iz Austrije, Bugarske, Velike Britanije, Bosne i Hercegovine, Albanije, Makedonije, Belgije i Srbije, među kojima je Univerzitet u Gracu imao ulogu koordinatora projekta. Iz Srbije su u projektu učestvovali Univerzitet u Novom Sadu i Univerzitet u Nišu, kao i Kongres srpskog ujedinjenja.\n>> Registracija za učešće na Konferenciji: https://survey.uni-graz.at/index.php?sid=82688&lang=en\n>> Više informacija o Konferenciji\n>> Preliminarni program Konferencije


Koalicija za nadzor javnih finansija: Dužnicima u švajcarskim francima ni evro iz budžeta | Autonomija\nKoalicija za nadzor javnih finansija: Dužnicima u švajcarskim francima ni evro iz budžeta\n"Ne postoji ni jedan opravdan razlog zbog kojeg bi oni koji se nisu zaduživali platili za one koji su dužni"\nKoalicija za nadzor javnih finansija pozvala je danas Vladu Srbije da odustane od najavljene namere da izdvoji 120 miliona evra u cilju rešavanja problema građana zaduženih u švajcarskim francima.\nUmesto najavljenog iznosa, kako se navodi u saopštenju te Koalicije, „za ove namene se ne sme izdvojiti ni jedan evro budžetskog novca“.\n„Kredite u švajcarskim francima, i pored više puta ponovljenih upozorenja tadašnjeg guvernera Narodne banke Srbije Radovana Jelašića o poslovnom riziku u koji ulaze, podizali su punoletni i poslovno sposobni ljudi, koji su smatrali da će takvim izborom na povoljniji način rešiti svoja stambena pitanja“, navedeno je u saopštenju.\nDodaje se da „ne postoji ni jedan opravdan razlog zbog kojeg bi oni koji se nisu zaduživali platili za one koji su dužni“.\nNijedan građanin Srbije, kako je navela ta organizacija, nije dužan da plaća cenu loših poslovnih odluka pojedinaca niti da snosi rizik njihovih pogrešnih procena.\n„Upozoravamo Vladu Srbije da bi donošenje ovakve demagoško – politikantske odluke imalo nesagledivo teške ekonomske posledice i lišilo građane Srbije mogućnosti da pomenutih 120 milona evra bude angažovano u cilju unapređenja infrastrukture, životne sredine, nivoa zdravstvenih i obrazovnih usluga i drugih sadržaja od javnog interesa“, navedeno je u saopštenju.


25. jun 2019 1939\n- Ne odlaze konobari kojima se povećavaju plate, ali imamo vlasnike lokala koji ih plaćaju 500 KM i pitaju se zbog čega odlaze. Neka daju konobarima platu bar 800, 900 KM i bolje uslove rada i niko neće odlaziti - kaže Tatić.\n- U Banjaluci konobari rade 30 dana, bez slobodnog dana, nemaju plaćeno zdravstveno, nemaju godišnji odmor i svi ćutimo. U jednom banjalučkom restoranu konobari nemaju pravo da jedu i onda kažu – nema konobara. Nedostatak je jer niko neće da radi za 500-600 KM, pa za te pare neće ni imati radnike - kaže Tatić.\n- Ljeti se povećava obim posla pa su nam potrebni radnici, ali otežavajuća okolnost za pronaći ih je odlazak na sezonske poslove na primorje - kaže Surtov.\n- Konobari kod nas izlaze dobre plate s bakšišom, plate su redovne i uredno prijavljene, radnici imaju topli obrok, tako da su uslovi dobri. Mi sada potražujemo konobare, ali postoji problem što se javljaju ljudi koji nemaju dobrog iskustva, a zahtijevaju uslove bolje od kvalitetnih konobara koji već rade - kaže Surtov.\n- Razgovarali smo s privatnim preduzetnicima o povećanju plata, uz prijedloge da zajednički iznalazimo rješenja i da im i mi pomognemo različitim olakšicama, kako bi radniku bilo bolje i kako bi dobijao više naknade za svoj rad. I sami privatni preduzetnici su se suočili sa činjenicama da moraju povećati plate kako im radnici ne bi odlazili, tako da u Trebinju gotovo i nema preduzetnika koji radniku isplaćuje onaj republički minimalac - kaže Mirko Ćurić, gradonačelnik Trebinja.\nOn objašnjava da su, osim privatnika koji su se suočili sa činjenicom da im radnici odlaze, plate uposlenicima podigli i oni koji nisu imali taj problem, uvidjevši da slična sudbina čeka i njihove firme ukoliko se nešto ne promijeni, pišu Nezavisne novine.\nTagovi: konobari plata uslovi


Gradski odbor DNS-a kolektivno istupio iz stranke - Sutra moguće ime nove stranke - infoBirač\nGradski odbor DNS-a kolektivno istupio iz stranke\nSutra moguće ime nove stranke\nGradski odbor Demokratskog narodnog saveza iz Zvornika jednoglasno je donio odluku da kolektivno istupi iz članstva DNS-a, potvrdila je večeras šef Nezavisnog demokratskog kluba Spomenka Stevanović.\nStevanovićeva je, nakon sjednice Gradskog odbora DNS-a, rekla novinarima da su i Aktiv mladih DNS-a i Gradski odbor žena DNS-a Zvornik jednogalsno istupili iz članstva DNS-a. Ona je dodala da je i svih šest odbornika DNS-a, koliko ih ima u Skupštini grada Zvornika, istupililo iz DNS-a, te da će u narednom periodu djelovati kao nezavisni odbornici. Stevanovićeva je naglasila da je Gradski odbor DNS-a Zvornik donio odluku o podršci Nezavisnom demokratskom klubu i inicijativi za formiranje nove stranke.\n– Sve odluke su iznuđene i došle su kao odgovor na mnoge pogrešne odluke rukovodstva DNS-a unazad godinu, dvije, koje su kulminrale isključenjem iz stranke Nedeljka Čubrilovića, Spomenka Stojanovića, Milana Dakića i mene – rekla je Steavnovićeva.\nPrema njenim riječima, novo ime stranke moglo bi nastati već sutra kada će biti održana sjednica proširenog inicijativnog odbora, a svi poslovi oko formiranja partije do skupštine koja je planirana 22. decembra.\nJavna rasprava o Nacrtu budžeta Grada Zvornika za 2019. godinu\nU srijedu „Svetosimeonska akademija“\nDomovi zdravlja u Republici Srpskoj ponovo rade sa 100 odsto kapaciteta


Popisivanje otpisanih - Seoba Roma - Nedeljnik Vreme\n8. 8. 2007. / 17.31\nPrvo pitanje koje stanovnici nehigijenskog naselja ispod mosta Gazela na Novom Beogradu postavljaju posetiocima jeste: "Kad će da ruše?" Otkad je najavljen popis stanovnika ovog nehigijenskog naselja, kod Roma koji u njemu žive pomešani su briga zbog najavljenog rušenja njihovih baraka i nada da će konačno dobiti ljudske uslove za život. "Naravno da želimo da idemo odavde", kaže u razgovoru za "Vreme" Gordana Ferizović, koja živi u jednoj od baraka na samom obodu naselja. "Loše nam je ovde, svuda đubre, prljavo, pacova i miševa ima na sve strane." Iako je, kao i sve njene komšije muči neizvesnost jer još ne znaju ni gde će biti preseljeni ni kada, Ferizovićeva kaže da je ne brinu najave da će Romi koji budu preseljeni morati sami da plaćaju režijske troškove: "Platićemo, bićemo zaposleni, imaćemo dobre uslove za život, pa ćemo da platimo."\nO divljem naselju ispod Gazele ne može mnogo novog da se kaže. Nekoliko stotina Roma tamo živi već dvadeset godina, bez struje i vode, u vlažnim barakama i improvizovanim kućicama. Svuda unaokolo su gomile đubreta, kartona i drugih sekundarnih sirovina, od čije preprodaje živi jedan deo stanovnika ovog naselja.\nNEMA USLOVA: U sredu 1. avgusta, zvanično je počelo popisivanje Roma koji ovde žive. Cilj popisivanja stanovnika jeste prikupljanje podataka na osnovu kojih će biti napravljen plan njihovog raseljavanja, pošto bi u oktobru trebalo da počne rekonstrukcija Gazele.\nPrema informacijama koje su se, uz najavu početka popisa stanovnika ovog naselja, pojavile u ovdašnjim medijima, uslov za dobijanje stana jeste da bar jedan član porodice bude zaposlen. U naselju ispod Gazele, većina je nezaposlena. Oni koji ne žive od sakupljanja i preprodaje sekundarnih sirovina, uglavnom su već duže vreme (po deset i više godina) prijavljeni kod Nacionalne službe za zapošljavanje (nekada Biro rada) ili rade privremene sezonske poslove preko omladinskih zadruga.\n"Ja hoću da radim", kaže Daliborka Jovanović, dvadesetčetvorogodišnja majka petoro dece: "Ali, niko neće da me zaposli. Od sedamnaeste godine sam na Birou, muž ima trideset godina, i on je isto na Birou, nema posao. Kad bi se bar jedno zaposlilo, ne mora oboje. Mogu i ja da radim, hoće on da sedi kući da čuva decu." Iako su pojedini mediji preneli da Romi ne žele da se sele sa ove lokacije, jer bi onda bili premešteni na neku udaljeniju od centra grada, Daliborka kaže da joj nije važno gde će ih preseliti, samo da bude – čisto: "Vidiš kako je meni u kući sve čisto, i ispred kuće smo betonirali, i tu stalno čistimo. Deci ruke stalno perem. Ako to ne radim, dobiće žuticu. Ali, ne vredi, kad je đubre okolo. Kad protrči pacov, smeju mi se komšije što vrištim. Ne plašim se ja, zaraziće mi dete."\nZamenica sekretara Sekretarijata za socijalnu i dečju zaštitu Skupštine Beograda Mirosinka Prodanović demantuje da je dodela stanova uslovljena time da jedan član domaćinstva bude zaposlen: "To nije uslov. Popis tek treba da dâ sliku o tome o kakvoj se strukturi stanovništva radi, pa će na osnovu tih podataka biti određeno kako će ko biti zbrinut."\nNa prvi pogled, ideja da nehigijensko naselje ispod mosta Gazela bude uklonjeno, a Romi koji u njemu žive budu raseljeni na druge lokacije na kojima će moći da žive u humanijim uslovima, uz omogućavanje socijalne inkluzije, ličnih dokumenta, zdravstvene zaštite i mogućnost školovanja i zaposlenja – zvuči sjajno.\nIZ BARAKE U BARAKU: Međutim, jedan detalj u ovoj priči ostavlja prostor za sumnju da se gradska vlast odlučila na ovaj korak samo zbog predstojeće rekonstrukcije mosta. Gazela nije obnavljana više od tri decenije, a dnevno preko nje pređe 165.000 vozila, iako je prilikom izgradnje predviđen promet od 38.000 vozila dnevno. Reč je, dakle, o mostu koji je više nego značajan za saobraćajnu infrastrukturu grada. Osim toga, neizvesno je da li će Romi koji sada žive ispod mosta dobiti bolje uslove za stanovanje, pošto u skupštini Beograda još uvek, dva meseca pre predviđenog početka radova na Gazeli, nisu doneli odluku o tome. Dok se stanovnici divljeg naselja nadaju boljim uslovima za život, Prodanovićeva kaže da treba odlučiti da li će to biti barake, kamp-naselja ili brza izgradnja socijalnih stanova.\nKomentarišući mogućnost da ovi ljudi budu zapravo samo premešteni u nešto što je pre privremeni prostor nego trajno rešenje, Petar Antić, izvršni direktor Centra za prava manjina, kaže da bi bilo dobro da im se pruži trajno rešenje, a ne da oni opet stanuju u privremenim objektima. "U ovom trenutku, oni ne mogu da dobiju ni lična dokumenta, a ovaj problem stanovanja je jako bitno povezati sa problemom ličnih dokumenata", kaže Antić, objašnjavajući da u ličnim dokumentima moraju da stoje adrese legalizovanih objekata, a da privremene objekte zakonski nije moguće legalizovati. Povezanost pitanja stanovanja i ličnih dokumenata potvrđuje i Mirosinka Prodanović, koja kaže da je jedan od ciljeva popisa i to da ovi ljudi dobiju lične karte i zdravstvene knjižice.\nInače, prema podacima iz publikacije "Romi i pravo na pravni subjektivitet", koju je prošle godine izdao Centar za prava manjina, 13 odsto Roma iz nehigijenskih naselja nema nikakva dokumenta, a 46 procenata nije prijavljeno u mestu gde živi. Istraživanja koja je radio Dečji romski centar pokazala su da oko 68 odsto Roma u nehigijenskim naseljima nema zdravstvene knjižice. Situacija je naročito loša za Rome raseljene sa Kosova i Metohije, jer oni mogu da dobiju status raseljenih lica samo ako imaju prijavu boravka. Prema rečima Petra Antića, zbog ovoga su se neki lepo dosetili kako mogu da zarade na Romima. Naime, među ljudima koji žive u blizini nehigijenskih naselja ima i onih koji im dozvoljavaju da prijave njihove adrese kao mesto boravka, uz materijalnu nadoknadu.\nOsim toga, kada je reč o raseljenima sa Kosova i Metohije malo zabrinjava i podatak da su u popisnu komisiju uključeni i predstavnici stanovnika divljeg naselja koji bi, kako kažu u Skupštini Grada, trebalo da se bore za to da oni koji duže žive u naselju prvi reše svoj status. Prodanovićeva u tome ne vidi diskriminaciju raseljenih Roma, jer će "i njihov status biti na neki način rešen".\nDO BOLJE BUDUĆNOSTI: Čekanje\nDISKRIMINACIJA: Iako Grad možda neće biti u mogućnosti da trajno reši problem stanovanja Roma ispod Gazele, Prodanovićeva kaže da će biti vođeno računa o tome da ne dođe do getoizacije, pa će zbog toga oni biti preseljeni na više različitih lokacija: "Tih 247 ljudi biće raseljeni na više različitih lokacija, da ne bi došlo do getoiziranja, već da im se pruži mogućnost socijalne inkluzije u tim različitim sredinama gde će biti preseljeni." Prodanovićeva naglašava da je upitnik koji se koristi prilikom popisa vrlo iscrpan i da pored osnovnih podataka treba da pruži informacije o školskoj spremi, interesovanjima, o tome da li ispitanik ima želju da se doškoluje i slično.\nIpak, Petar Antić je skeptičan kada je reč o mogućnosti da se problem onih koji žive u nehigijenskim naseljima trajno reši, pre svega zbog uvek i svuda prisutne diskriminacije: "Bojim se da je, konkretno u slučaju dodele socijalnih stanova, postojala ideja da se uslovi tako postave da Romi nikako ne mogu da ih ispune, što je indirektna diskriminacija. Ali, čak i da nije tako, pošto uslovi još nisu tačno određeni, ipak su za Rome predviđeni privremeni objekti, barake, kamp-naselja, dvorišne česme, zajednička kupatila… To nas opet dovodi do osećaja da su Romi niža bića i neko ko ne bi trebalo da živi u normalnim uslovima."\nAntić dodaje da je, radeći na terenu, mnogo puta uočio predrasude prema Romima, kako kod službenika državnih institucija tako i kod zaposlenih u međunarodnim organizacijama koje se bave problemima manjina. Po njegovom mišljenju, problemi sa kojima se Romi suočavaju ne mogu biti rešeni dok se celo društvo ne izbori sa duboko ukorenjenim stereotipima: "Mislim da je ovo jedina zemlja gde protest protiv doseljavanja Roma može da traje dva meseca, a da se niko ne zapita da li tu nešto nije u redu."\nKako će i da li će Romi koji trenutno žive ispod Gazele uspeti da dođu do normalnijih uslova za život videćemo kada raseljavanje počne. Ipak, skepsu izaziva i vremenska računica: popis treba da bude završen do kraja avgusta. Tokom septembra treba analizirati popisom dobijene podatke, doneti odluku o lokacijama i završiti raseljavanje, a već u oktobru počinje rekonstrukcija Gazele. Da li je mesec dana dovoljno za rešenje problema koji postoji dvadeset godina?\nPopisivanje Roma koji žive ispod Gazele treći je pokušaj beogradskih vlasti da reše problem nehigijenskih naselja. Prethodna dva okončana su bezuspešno.\nPrvi put, u februaru 2003. beogradska vlada donela je odluku o rešavanju problema divljih nehigijenskih naselja kojih u Beogradu ima više od stotinu i u kojima većinu stanovništva čine Romi. Prva lokacija predviđena za izgradnju stanova u kojima će oni živeti bilo je naselje Kamendin, u Mesnoj zajednici Zemun Polje. Na ovu lokaciju trebalo je da budu preseljeni Romi koji su živeli u nehigijenskom naselju, takođe u Zemun Polju. Stanovnici ovog naselja osnovali su krizni štab, odabrali predsednika i rešili da "pritisnu" gradske i opštinske vlasti da im obezbede neophodnije stvari nego što je uređenje nehigijenskog naselja. U pismu upućenom nadležnima, između ostalog, naveli su i igralište, park, klupe za odmor, bazen za kupanje, ambulantu i policijsku stanicu. Optužbe za diskriminaciju negirali su tvrdnjama da je pala cena nekretnina otkad je doneta odluka o izgradnji socijalnih stanova. Višednevni protesti okončani su zbog uvođenja vanrednog stanja u martu 2003, a Romi nikada nisu useljeni u nove stanove.\nDrugi pokušaj bio je u julu 2005. kada su gradske vlasti imale ideju da stanare naselja ispod Gazele presele u novobeogradsko naselje "Dr Ivan Ribar". Stanari ovog naselja protestovali su dve nedelje protiv ove odluke i na kraju pobedili, jer je Grad odustao od postavljanja bungalova.\nPoučeni ovim iskustvima, predstavnici gradskih vlasti odustali su od otkrivanja lokacija na kojima nameravaju da prave higijenska naselja. Međutim, sa vešću u popisu Roma ispod Gazele, proneo se glas da će oni biti naseljeni u beogradskom naselju Železnik i u Sremčici. Novinari su brže-bolje pohrlili na ove lokacije, gde su ih dočekali meštani sa tvrdnjama da "ni pod razno" neće dozvoliti da im se u komšiluk dosele romske porodice. I, naravno, opet prete opštom pobunom.