Brazil odbio Sputnjik V, Rusi demantuju - Ekonomske Vesti\nNacionalna agencija za sanitarni nadzor Brazila odbila je zahtev za hitnu upotrebu ruske vakcine protiv Covid-19 Sputnjik V, objavio je Komersant, a nekoliko sati kasnije i demanti Ruskog fonda za direktne investicije.\nKomersant je preneo pozivajući se na navode na sajtu te Agencije da je zahtev odbijen s obrazloženjem da vakcina Sputnjik V ne zadovoljava minimalne kriterijume za upotrebu u te svrhe: uz zahtev nema odluke o sprovodjenju treće faze kliničkih ispitivanja te vakcine, kao u vezi sa metodama napredne proizvodnje.\nRuski fond za direktne investicije je ovu informaciju demantovao.\nTaj Fond tvrdi da je brazilska Agencija za lekove (Anisa) od podnosilaca zahteva zatražila dodatne informacije što je, navodi Fond, standardna procedura.\nBrazilska farmaceutska kompanija Uniao Quimica i Ruski fond za direktne investicije podneli su 15. januara zahtev za odobrenje hitne upotrebe u Brazilu 10 miliona doza vakcine Sputnjik V, a brazilska firma je imala i nameru da pokrene proizvodnju te vakcine u dva svoja pogona u Brazilu.\nDo kraja godine bi brazilskom tržištu trebalo da se isporuči 150 miliona doza vakcine Sputnjik V.\n← Pristup stranicama Trampa na Fejsbuku i Instagramu – slobodan\nI žena je čovek: Uhapšen vlasnik poznate škole glume →


Ažurirana informacija 8 – Izjava generalnog direktora IAEA-e o situaciji u Ukrajini\nGeneralni direktor Rafael Mariano Grossi je izjavio da je Ukrajina obavijestila Međunarodnu agenciju za atomsku energiju (IAEA) da se zaposleni koji su zadržani u černobilskoj nuklearnoj centrali otkako su ruske vojne snage preuzele kontrolu nad lokacijom prije sedam dana suočavaju sa “psihološkim pritiskom i moralnom iscrpljenošću”, naglašavajući da im moraju biti dozvoljeni odmor i rotacija tako da njihov vitalan posao može biti obavljan sigurno i bezbjedno.\nOvo je dio danas dobijenog zajedničkog apela upućenom generalnom direktoru IAEA-e od strane ukrajinske vlade, regulatornog tijela i državnog operatora, koji je dodao da zaposleni na lokaciji Černobil “imaju ograničene prilike za komunikaciju, kretanje i obavljanje potpunog posla na održavanju i popravkama”.\nOni su takođe potvrdili generalnom direktoru da je Ukrajina izgubila regulatornu kontrolu nad svim objektima u Zoni isključenja Černobil, i zatražili su da IAEA preduzme mjere “u cilju ponovnog uspostavljanja zakonskog reguliranja sigurnosti nuklearnih objekata i postrojenja u okviru Nuklearne centrale 'Černobil' i unutar Zone isključenja”. Generalni direktor je ranije ove sedmice rekao da je obavljao konsultacije da bi riješio zahtjev Državnog nuklearnog regulatornog inspektorata Ukrajine (SNRIU) za neposrednu pomoć u cilju osiguravanja sigurnosti Nuklearne centrale “Černobil” i drugih nuklearnih objekata u Ukrajini.\nU posebnoj tehničkoj ažuriranoj informaciji za IAEA-u danas, SNRIU je naveo da je preko noći nestalo struje koja dolazi sa jednog od dva dalekovoda van lokacije koji snabdijevaju lokaciju strujom. Taj dalekovod ne snabdijeva strujom opremu vezanu za sigurnost. Ipak, zbog gubitka struje, bilo je teškoća u obavljanju rutinskog održavanja i popravki neke opreme ključne za sigurnost, rekli su iz SNRIU-a.\nZbog vremena koje je proteklo od akcidenta u Černobilu 1986. godine, termičko opterećenje istrošenog goriva u skladišnom bazenu i zapremina vode za hlađenje u bazenu su dovoljni da održe efektivno odstranjivanje toplote bez potrebe za električnim napajanjem.\nDalje, lokacija ima rezervne dizel generatore za hitne slučajeve, koji su na raspolaganju ako struje nestane u potpunosti.\nOvaj događaj još jednom naglašava zašto generalni direktor Grossi naglašava više puta da se mora izbjeći svaki vojni ili drugi postupak koji bi mogao ugroziti sigurnost ili bezbjednost ukrajinskih nuklearnih centrala.\n“Ostajem ozbiljno zabrinut zbog pogoršavanja situacije u Ukrajini, posebno zbog nuklearnih centrala u državi, koje moraju biti u stanju da nastave raditi bez ikakvih prijetnji po sigurnost ili bezbjednost,” rekao je generalni direktor. “Bilo koji akcident koji je rezultat vojnog sukoba bi mogao imati krajnje ozbiljne posljedice za ljude i okoliš u Ukrajini i šire.”\nNa sastanku Odbora guvernera IAEA-e u srijedu, generalni direktor Grossi je naglasio “najveću važnost da su zaposleni u specijaliziranom preduzeću u stanju da obavljaju svoj posao sigurno i efektivno, a da njihovu dobrobit garantiraju oni koji su preuzeli kontrolu”. Zaposleni u svim ukrajinskim nuklearnim objektima moraju imati mogućnost da ispunjavaju svoje dužnosti na polju sigurnosti i bezbjednosti i kapacitet da donose odluke bez pretjeranog pritiska, dodao je generalni direktor u svom obraćanju odboru.\nUkrajina takođe ima 15 operativnih nuklearnih reaktora na 4 lokacije u zemlji, koji snabdijevaju zemlju približno polovinom struje i za koje je SNRIU danas naveo da nastavljaju raditi normalno.


Gde počinje istočna Evropa - Milan Subotić - Peščanik\nIz knjige „Na drugi pogled. Prilog studijama nacionalizma“, deo iz 1. poglavlja: Na leđima bika: o simboličkoj geografiji evropskog prostora; Institut za filozofiju i društvenu teoriju I. P. „Filip Višnjić“, 2007.\nKoncept „Srednje Evrope“ je osamdesetih godina imao političko-ideološku funkciju u eroziji sovjetske dominacije u graničnim zemljama „Istočnog bloka“. Negativan (a u nekim slučajevima i otvoreno rasistički) odnos prema „Istoku“ (Rusiji), opravdavan je statusom „žrtve“ u koji su, voljom velikog istočnog suseda i ravnodušnošću „Zapada“, stavljeni „mali narodi“ ovog regiona.1 Nakon iskustva više neuspešnih pokušaja oslobađanja od sovjetske dominacije, distinktivistički intoniran diskurs „srednje Evrope“ poslužio je kao pozadina za teorijsku artikulaciju teme „civilnog društva“, kao i za formulisanje političke strategije „novog evolucionizma“ (Mihnjik). U tom smislu, Šeflin je s pravom ocenio da je „oživljavanje ideje Centralne Evrope mnogo više od prolazne iluzije, nostalgije za Austro-Ugarskom monarhijom, pogleda unazad na Kakaniju, kažu sa šlagom i zaher tortom, tj. više od pokušaja da se pobegne od neprijatne realnosti u maglovitu i romantizovanu prošlost“ (Schöpflin, 1991: 27). Ipak, njegovu nadu da će se u diskusiji o „Srednjoj Evropi“ formulisati neki „autentični identitet“ koji će poslužiti kao „organizujući princip onima koji teže nečemu drugačijem od sovjetskog tipa realnosti“, možemo danas, kada sovjetski tip društva pripada prošlosti, okarakterisati samo kao utopijsku. Paradoksalno, politički trijumf ideje „Srednje Evrope“, oličen u padu Berlinskog zida i povlačenju ruskih trupa iz regiona, doveo je do smanjenja njenog značaja u teorijskom i političkom diskursu postkomunizma. Stoga je Aleksej Miler s pravom „krah komunizma“ proglasio „Pirovom pobedom koncepcije Srednje Evrope“: „Program centralnoevropskog diskursa je 1989. godine praktično ispunjen u svojom poštovanja vrednom ‘negativnom delu’, tj. u stremljenju oslobađanja od vlasti Moskve. Ali, u tom trenutku je postalo sasvim jasno da razmišljanja o Centralnoj Evropi ne sadrže nikakav pozitivan program… Političari postkomunističkih zemalja brzo su prihvatili pravila igre i, ćutke napustivši pokušaje pretvaranja Centralne Evrope u samostalnog političkog aktera, posvetili se obezbeđenju za svoje države prava prvenstva za stupanje u zapadne strukture“ (Miller, 2001: 25).2 Istina, nakon sloma komunizma, preživela je izolacionistička funkcija ove ideje koja se tokom devedesetih sve više premeštala sa Rusije na „Balkan“ kao region koji je svoje nepopravljivo „istočno“ biće spojio sa „južnjačkim“ siromaštvom i violentnim temperamentom. U odnosu na ovu negativnu, integrativno-pozitivna funkcija koncepta „Srednje Evrope“ pokazala se mnogo slabijom – uprkos Kunderinom određenju „Srednje Evrope“ kao oličenja „maksimuma različitosti na minimumu prostora“, njegova domovina je dugo očekivanu slobodu iskoristila da bi redukovala tu raznolikost i raspala se na Češku i Slovačku!3 Tokom osamdesetih snažno naglašavan kulturni aspekt „srednjoevropskog identiteta“, kao i kulturni primat u odnosu na „Zapad“, danas je gotovo zaboravljen ili se pominje samo u sklopu melanholičnih lamentiranja humanističke inteligencije suočene sa „pravilima igre“ tržišta i masovne kulture. U „klubu uspešnih“ postkomunističkih zemalja koje su postale deo Evropske unije, danas se podsećanje na njihov distinktivni „centralno-evropski identitet“ doživljava kao etiketa manje vrednosti ili se koristi samo kao argument od strane konzervativno-nacionalistički orijentisanih protivnika evropske integracije. Stoga se upotreba koncepta „Srednje Evrope“ sve više povlači ka istoku kontinenta, pa se danas u gradu Rahovu, u Ukrajini, nalazi tabla koja prolaznika obaveštava da je upravo tu središna tačka evropskog kontinenta (Péter, 1999: 101), dok jedan od uticajnijih intelektualaca Belorusije svoju zemlju određuje kao „tipičnu srednjoevropsku državu“ (Miller 2001: 31). Posledica ovog „pomeranja“ teritorije „Centralne Evrope“ u pravcu istoka, sve do današnjih zapadnih granica Rusije, je nestanak „Istočne Evrope“,4 ili njeno identifikovanje sa (douralskom) teritorijom Ruske Federacije. Ili, kako duhovito primećuje Marija Todorova: „Sad imamo zanimljivu situaciju – kontinent koji se zove Evropa koji ima središte koje nije baš skroz Evropa, pa se zato zove Srednja Evropa (kad smo već kod imena, mogli bismo ga zvati i Untereuropa, niža Evropa), njegov zapad je prava Evropa, a istoka nema“ (Todorova, 2005: 94). Na taj način, krug se zatvara: početna simbolička podela Evrope na „Istočnu“ i „Zapadnu“, uz instrumentalizaciju koncepta „Srednje Evrope“ kao posredujuće, prelazne karike, vodila bi faktičkom nestanku „Istočne Evrope“ ili njenom trajnom fiksiranju za teritoriju Rusije. Normativni koncept „Evrope“ koji je od vremena prosvetiteljstva identifikovan sa „Zapadom“, nakon dvovekovne istorije bi bio ostvaren okončanjem projekta „evropeizacije Istoka“ i njegovim nestankom kao „unutrašnjeg Drugog“.\nSkicirana radikalna promena „mentalne mape“ Kontinenta kojom se „Istočna Evropa“ i „Srednja Evropa“ pretvaraju u istoriografske koncepte koji gube svoje predmetno značenje, nailazi na otpore formulisane sa različitih stanovišta. Svakako najuticajniji savremeni primer reafirmacije podele Evrope je onaj koji je, koristeći staru religijsku podelu Kontinenta i pretvarajući njene istočne i zapadne polovine (sa malim „islamskim klinom“) u večito suprotstavljene kulturno-civilizacijske celine, formulisao Semjuel Hantington. Ali, i brojni nekadašnji „srednjoevropljani“ su, takođe, skloni da svoje istočne (kao i jugo-istočne) susede sa njihovim pravoslavljem i ćirilicom, isključe iz „Evrope“, te da preuzmu „graničarsku ulogu“ u odbrani „Zapada“ od pretenzija „istočnjaka“ na punopravno članstvo u procesima evropskih integracija.5 U ovoj novoj funkciji oni često ispoljavaju crte borbenog „krajiškog mentaliteta“ (tako različitog od nekadašnjeg ideala tolerantnog „srednjoevropejstva“), te pretenduju da u očima Amerike postanu jezgro „nove Evrope“ koja je „zapadnija“ i od same stare (Zapadne) Evrope. Ovi (ne)svesni pokušaji reprodukcije i supstancijalizacije starih podela, koje su decenijama (istina, selektivno) dovođene u pitanje od strane nekadašnjih „Istočnjaka“, svedoče o kompleksu niže vrednosti koji se teško prevazilazi. Tako, na primer, Adam Mihnjik u nedavnoj polemici sa Danijelom Kon-Benditom povodom intervencije u Iraku, priznaje: „Razmišljamo blisko i sistem vrednosti nam je sličan, ali ipak mi se u nečemu razlikujemo. Ti si sto odsto Evropljanin, a ja deset odsto. Još uvek sam sa jednom nogom u komunizmu, u Aziji. Slama još uvek ispada iz mojih cipela. Nemac si, zasedaš u Strazburu, izabrali su te (u Evropski parlament – M. S.) Francuzi, predstavljaš model Evropljanina, dok sam ja provincijalac, u Evropi sam nalik Rastinjaku u Parizu, iz Balzakovog Čiča Goria…. U Evropskoj uniji vi raspravljate kako da opremite voz, kakve će biti fotelje, toaleti. Moja jedina briga je da uđem u taj voz…“ (Danas, 10-11. maj, 2003). Putnicima zaboravljenim na zapuštenim stanicama komunističkog Istoka6 nekada je karta sa žigom „Srednje Evrope“ za ulazak u „taj voz“ bila prava dragocenost, ali je sada njen „srednjoevropski pečat“ vredan samo u odnosu na karte potencijalnih putnika sa (jugo-istočne) trase nekadašnjeg Orijent-ekspresa. Utemeljenje srednjoevropske samospoznaje na figuri žrtve (Minhena, Jalte, Moskve…) i osećanju napuštenosti, korisno u prošlosti za traženje kompenzacija za stare „istorijske nepravde“,7 sada je u koliziji sa potrebom samo-predstavljanja bivše „Srednje Evrope“ kao punopravnog stanara jedinstvenog „evropskog doma“.\n„Jasno je da je osnovna ideološka tenzija u političkom diskursu Centralne Evrope bila koncentrisana na njen odnos prema Istoku. Sve dok je Istok značio komunističku Moskvu, centar supersile koja kontroliše region, izolacionistički motivi su opravdavani željom za slobodom. Ali, to osećanje nije iscrpljivalo emocionalnu pozadinu izolacionističkog aspekta ovog diskursa“ (Miller, 1999: 87).\nSličnu ocenu daje Marija Todorova: „Emancipatorska ideologija koja stoji iza pojma Srednja Evropa, i oko koje su ispisane stranice i stranice, sve jedna učenija od druge, posle 1989. godine postala je propusnica za određene privilegije: pristup NATO-u i mesta u prvim redovima Evropske unije. I dok će konačna presuda istorije možda glasiti da je ovakva strategija za neke u stvari bila politički uspešan nastup s dobrim rezultatima, nehotična posledica jeste to što je u ovom trenutku Srednja Evropa, kao ideja – mrtva“ (Todorova, 2005: 95).\nNakon toga, tokom vladavine V. Mečijara, Slovačka više nije smatrana „srednjoevropskom zemljom“ što svedoči o primatu političkog sadržaja i normativnoj upotrebi koncepta „Srednje Evrope“. Zalažući se za sporazumni, „plišani razvod“ Češke i Slovačke, Vaclav Klaus je naglašavao da Češka stoji pred izborom: „Sami u Evropu, ili sa Slovačkom na Balkan“ (cit. prema Bojm, 2005: 343). Senka „Balkana“ se tako nadvila nad Bratislavom – gotovo do bečke Landštrase!\nTakvom koncepcijom „Centralne Evrope“ (koju Miler naziva „Jagjelonskom“ jer se oslanja na tradiciju Reči Pospolite koja je, pored Poljske, obuhvatala Litvu, Belorusiju i Ukrajinu), „Centralna Evropa se u suštini pretvara u ‘krajnju Evropu’, Istočna Evropa iščezava, a Rusija se kvalifikuje kao Evroazija ili Zapadna Azija, što u potpunosti odgovara trajno preovlađujućoj tradiciji poljske misli o Rusiji“ (Miller, 2001: 30). Ovo „iščezavanje“ Istočne Evrope bilo je implicirano još u debatama o „Srednjoj Evropi“ iz 80-ih godina: „U stvari, kada Mađari, Poljaci i Česi koji pišu na engleskom za sebe zahtevaju centralno-evropski status i istovremeno poriču evropski identitet Rusije, onda to za rezultat ima čudnu situaciju da postoji zapad i centar kontinenta, ali ne i njegov istok“ (Okey, 1992: 104).\nJer, prema Rišardu Kapušćinskom, „limes koji se obično povlači u Istočnoj Evropi jeste granica između latiničnog i ćiriličnog pisma“ (cit. prema: Todorova, 1999: 270).\nU eseju o „Srednjoj Evropi“ iz 1990. godine Zoran Đinđić je u „psihologiji napuštenosti i ugroženosti“ video jednu od najupadljivijih karakteristika „srednjoevropskog mentaliteta“, a u „izdaji“ njegov eminentni motiv (vid. Đinđić, 1990: 2).\nOslanjajući se na ocenu češkog filozofa Vaclava Belohradskog da je „u našoj istoriji politika uvek bila posao ‘tih stranaca’“, Jaroslav Šimov ističe da se nakon stišavanja euforije prvih godina posle pada komunizma, „Srednja Evropa“ ponovo osećala napuštenom“, te da su zato „Mađarska, Poljska i Češka počeli tako očajnički lupati na vrata NATO i EU – kao deca koja su se zaigrala na ulici i odjednom primetila da pada noć, a da odrasli, zaboravivši na njih, sede u udobnoj toploj sobi pred kaminom i piju čaj“ (Shimov, 2002).


Od juna elektronske knjižice u TK – Glas TK – Vaše najdraže novine\nOd juna elektronske knjižice u TK\nVlada TK do sada je ispunila osam od 18 mjera koje su navedene u ekspozeu premijera TK prilikom imenovanja izvršne vlasti.Jedna od mjera će biti realizovana već narednog mjeseca, a to je uvođenje elektronskih knjižica.\nPremijer Tuzlanskog kantona Irfan Halilagić i ministrica zdravstva Dajana Čolić prisustvovali su danas svečnom potpisivanju Ugovora za nabavku softvera za potrebe integrisanog zdravstvenog informacionog sistema zdravstvenih ustanova i Zavoda zdravstvenog osiguranja TK i nadogradnje postojećeg sistema.\nRadi se o projektu koji će napraviti veliki iskorak u kvaliteti zdravstvenog sistema na području TK a čija je vrijednost 9,2 miliona KM.\nPrema riječima premijera Halilagića radi se o najvećem projektu kada je u pitanju cjelokupni zdravstveni sektor na području TK.\n„Jedna od mjera koje je Vlada Tuzlanskog kantona postavila pred sebe, u smislu realizacije jeste uvođenje elektronskih knjižica, i evo vrlo brzo smo došli u poziciju implementacije te mjere kao jednog ukupnog sistema“, kazao je ovom prilikom premijer Halilagić naglašavajući da će Vlada TK biti na raspolaganju kada je u pitanju implementacija ovog značajnog projekta.\n„Prednosti ovog sistema su da on obuhvata sve one elemente koji su potrebni za nesmetano funkcionisanje zdravstvenog sistema, kazao je ovom prilikom direktor Zavoda zdravstvenog osiguranja TK Denis Husić naglasivši da “u prvom redu govorimo o uspostavi medicinskog kartona odnosno softverske funkcionalnosti, elektronske knjižice i radioloških dijagnostičkih softverskih funkcionalnosti koje će u velikoj mjeri pomoći u pružanju dijagnostičkih usluga, skraćenju puta pacijenata kao i o informatičkom laboratorijskom sistemu.“\n← Vlada FBiH: Povećani prihodi u odnosu na isti period prošle godine\nPredstavnici OSTIM-industrijske zone Ankare posjetili gradonačelnika Tuzle →


obrt - Sputnjik Srbija\n14:43 24 Jun 2021\nKrajnje je vreme da Srbija promeni koncept funkcionisanja poljoprivreda po kome imamo samo hiljdu evra vrednosti proizvodnje po hektaru godišnje, umesto minimum deset hiljada. Ako ne napravimo preokret ostaćemo bez sela i biti sirotinja, upozorava cenjeni srpski stručnjak, profesor Poljoprivrednog fakulteta u Novom Sadu dr Vitomir Vidović.\nLabudova pesma lidera EU: Jake poruke Srbiji kojih se niko neće ni sećati\nKomesar EU za susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanes Han izjavio je da u okviru dijaloga Beograda i Prištine „teritorijalna razmena“ ili „korekcija granica“ nije isključena kao „završni deo slagalice“.\nZaokret: Kina i EU zajedno protiv Amerike\nBez obzira na nesuglasice u sferi investicija, industrijskoj politici i povodom pitanja pristupa tržištima, Kina i EU imaju nameru da koordinišu politiku i mere kao odgovor na protekcionizam SAD.\nKopernikanski obrt: Šta stoji iza težnje Podgorice da promjeni civilizacijski krug\nCrna Gora se poslednjih godina suočava sa agresivnom kampanjom izmjene tradicionalne identitetske i kulturološke vertikale, dok visoki crnogorski zvaničnici sve češće govore o promjeni civilizacijskog kruga i kulturne matrice Crne Gore.


eKapija | EPS značajno koči rast srpske privrede, kaže predsednik Fiskalnog saveta - Upozorenje iz Svetske banke da nedovoljno investiramo\nIzvor: Tanjug | Ponedeljak, 04.03.2019.| 15:58\nEPS značajno koči rast srpske privrede, kaže predsednik Fiskalnog saveta - Upozorenje iz Svetske banke da nedovoljno investiramo\nPavle Petrović (Foto: mc.rs)\nPredsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović izjavio je danas na Kopaonik biznis forumu da je moguće da će privredni rast, prema oceni tog tela, u ovoj godini biti ispod predviđenih 3,5%.\nPetrović je, u izjavi za Tanjug, naveo da se u pogledu privrednog rasta dogodilo usporavanje na kraju 2018. godine, što se prenosi i na prva dva meseca ove godine.\n- Moguće je da Srbija neće ostvariti planirani rast od 3,5%, već da će taj rast biti možda nešto ispod toga. Glavni razlog usporavanja na kraju prošle godine je pad u energetskom sektoru, odnosno problemi sa EPS-om - kaže on.\nKako precizira, desio se značajan pad u proizvodnji uglja i struje.\n- Ako se to ne otkloni, umesto planiranih 3,5% privredni rast može da bude lako ispod toga - rekao je Petrović.\nOn je, na panelu na temu "Nedostatak kapitala i fiskalni prostor za rast", napomenuo da je uočeno da je u poslednjem kvartalu 2018. došlo do naglog usporavanja privredne ekspanzije na 3,1%, koja je pre toga iznosila više od 4%.\n- Ako se isključi efekat poljoprivrede u tom kvartalu, onda stvarni rast pada na 2,2% - naveo je, dodajući da takvo usporavanje rasta u zemljama centralne i istočne Evrope nije zabeleženo, tako da su razlozi unutrašnje prirode.\nPrema njegovim rečima, proizvodnja struje je pala za 7%, a proizvodnja uglja za 12%, što je oborilo rast u drugoj polovini 2018. za 0,5%, a za celu godinu 0,25 %.\n- Prva ocena je da je EPS počeo značajno da koči rast privrede Srbije - rekao je Petrović i poručio da treba reformisati EPS.\nOn kaže da bi EPS, kada bi bio reformisan, mogao da poveća investicije za 200 mil EUR, ili za 0,5% BDP-a.\n- Umesto toga, EPS već godinama investira ispod nivoa amortizacije i zato je moja preporuka da se vlada više angažuje na reformi tog preduzeća, jer bi to povećalo rast - kaže Petrović.\nSmatra, takođe, da "na naplatu dolazi loša budžetska politika u pogledu javnih investicija u infrastrukturu, životnu sredinu, obrazovanje i zdravstvo", pošto su te investicije, kako kaže, ostale iste kao u 2018, a pare su umesto u te sektore otišle u opremanje vojske i policije.\n- Naravno da to treba da radite, ali morate da znate koje su posledice toga - rekao je Petrović, i dodao da nedostatak pomenutih investicija tačno parira usporavanju privrednog rasta.\nPredsednik Fiskalnog saveta je kazao da je Srbiji neophodan rast od 5% godišnje da bi sustigla razvijene evropske zemlje, a da bi u tome uspela potrebno je da smanji korupciju, unapredi vladavinu prava, poveća javne i privatne domaće investicije i poboljša sistem obrazovanja.\nPrema njegovim rečima, "nerazvijene zemlje treba da rastu brže od razvijenih, jer mogu da usvajaju njihove tekovine, znanje i tehnologije".\n- Lakše je učiti od drugih nove tehnologije i znanje, nego što razvijenije zemlje mogu da razviju inovacije - poručio je Petrović, dodajući da je zato prirodno da jedna Nemačka ili Holandija imaju rast od 1,5%, a zemlje istočne Evrope oko 4,5%.\nNdgva: Srbija bi morala brže\n(Foto: Kristi Blokhin/shutterstock)\nRast koji je Srbija ostvarila u protekloj godini je impresivan, ali je zasnovan na niskoj osnovici i Srbija bi morala brže i više da raste, izjavio je danas šef Kancelarije Svetske banke u Srbiji Stiven Ndgva, na Panelu "Oskudica kapitala i fiskalni prostor za rast" na Kopaonik biznis forumu.\nOn je rekao da u odnosu na projektovani rast Srbija može bolje i da ima sve potencijale i mogućnosti da izvozi i na veća tržišta. Dodao je da bi i investicije trebalo da budu energičnije, kako u privatnom tako i u javnom sektoru: prosečne godišnje investicije iznose 20%, a trebalo bi da budu najmanje 30%.\n- Srbija se u prethodnih 30 godina slabije razvijala nego zemlje centralne i istočne Evrope i zato bi trebalo da više raste kako bi uhvatila korak sa drugim zemljama, a trebaju nam brže i energičnije investicije u javnom i privatnom sektoru - rekao je Ndgva.\nKako je kazao Ndgva, ima dosta investicija kako u železnicu tako i u putnu infrastrukturu, ali je potrebna brža realizacija. On je rekao da bi trebalo da se otvaraju radna mesta koja nose i veće plate što do sada nije bio slučaj, kao i da su potrebna radna mesta koja su na višem tehnološkom nivou i sa obrazovanom radnom snagom.\nSrbiji je potrebna nova Strategija rasta, dodao je šef Kancelarije Svetske banke u Srbiji i najavio da će sutra predstaviti ekonomski memorandum sa Vladom Srbije, a koji je u stvari nova agenda rasta koju ta finansijska institucija predlaže.\nSosa: Rešiti problem javnih preduzeća i prekinuti političko zapošljavanje\n(Foto: Kristi Blokhin/shutterstock.com)\nStalni predstavnik MMF za Srbiju i Makedoniju Sebastijan Sosa izjavio je danas da je vreme da se u našoj zemlji reši problem javnih preduzeća i status v.d. direktora u njima, te da je važno da se praksa zapošljavanja po političkoj pripadnosti prekine.\nSosa je na panelu "Kako reagovati na pukotine u sistemu i eksterne potrese", u okviru Kopaonik biznis foruma, rekao da su ovo preduslovi da se oslobode značajni kapaciteti koji postoje u javnim preduzećima, ali i da se profesionalizuje kadar koji upravlja njima.\nOn je dodao da je globalni rast svetske privrede u narednom periodu pod znakom pitanja, a što bi, smatra, sve moglo da ima uticaja i na Srbiju. Zato, kaže, treba raditi preventivno, rešavati probleme koji godinama postoje.\nJedan od problema sa kojima se Srbija suočava je i problem demografije, odnosno, odliv ljudi iz Srbije, naveo je Sosa. Prema njegovimm rečima, potencijal za ublažavanje posledica slabijeg ekonomskog rasta u svetu mora se pronaći u mladim ljudima u koje treba ulagati i zadržati ih u zemlji.\nIMF Washington D.C.\nKopaonik Business Forum\nprivredni rast u Srbiji\ninvesticije u Srbiji\nreforma javnih preduzeća\nvd status direktora


Buru prekida Kurc: Austrija priznala Kosovo i to je to\nBeč -- Ni danas se u Austriji ne stišava bura zbog izjave vicekancelara da je Kosovo deo Srbije. Polemiku prekida Kurc: Austrija priznala Kosovo i te se neće menjati. Austrijski kancelar Sebastijan Kurc je pred današnju sednicu vlade rekao da je Austrija prijatelj i da podržava ...\nKurc: Austrija je priznala Kosovo i taj stav neće menjati\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc kaže da je Austrija priznala Kosovo i da taj stav neće ...\nVELIKI PREOKRET: Evropske zemlje najavljuju povlačenje priznanja Kosova, PRIŠTINSKE INSTITUCIJE U PANICI!\nSve više država preispituje odluku o priznavanju Kosova, kojom je pre svega učinjena nepravda Srbiji. Zbog sve većeg uticaja Aleksandra Vučića i vladajuće koalicije u međunarodnoj politici, mnoge zemlje Evropske unije najavljuju preispitivanje odluke o priznavanju nezavisnosti ...\nŠtrahe obećao Vučiću: Ako postanem premijer, Austrija POVLAČI priznanje Kosova\nAustrijski vicekancelar Hajnc-Kristijan Štrahe tokom svoje nedavne posete Beogradu obećao je srpskim vlastima da će Beč, čim on postane premijer, povući priznanje lažne države Kosovo! Štrahe je ovu poruku preneo predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću i prvom potpredsedniku Vlade i ...\nPress - 14.02.2018\nFoto:B92.net Austrijski kancelar Sebastijan Kurc je, pred današnju sednicu vlade, rekao da je Austrija prijatelj i da podržava Zapadni Balkan i da se trudi da dâ doprinos normalizaciji odnosa Beograda i Prištne.\n„Ofanzivni srbofilski signali“\nDW - 13.02.2018\nU štampi na nemačkom, pre svega austrijskoj, mnogo tekstova se bavi izjavom austrijskog vicekancelara Hajnc-Kristijana Štrahea da je „Kosovo deo Srbije“. Evo izvoda iz karakterističnih članaka o toj temi. Portal Nahrihten piše ovako: „Jedan portparol je u nedelju rekao da ...\nŠTRAHE OBEĆAO: Ako postanem premijer, Austrija povlači priznanje Kosova\nPravda - 14.02.2018\nŠTRAHE: Razumem Srbe DAČIĆ: Svaka tebi čast!\nAustrijski vicekancelar Hajnc-Kristijan Štrahe rekao je juče da problem Kosova nije dugoročno rešen i da je potrebno da Beograd i Priština nađu kompromis, navodeći da ništa ne može da funkcioniše jednostrano. Štrahe je na zajedničkoj konferenciji sa šefom diplomatije Srbije ...\nNE ŽELE DA ČUJU DA JE KOSMET DEO SRBIJE: Još traje politička bura zbog Štraheove izjave\nOpoziciona stranka Neos zatražila je sednicu spoljnopolitičkog saveta zbog “višestrukih spoljnopolitičkih ispada” vicekancelara Hajnc Kristijana Štrahea Opoziciona stranka Neos zatražila je sednicu spoljnopolitičkog saveta zbog “višestrukih spoljnopolitičkih ispada” ...\nKurc: Priznali smo Kosovo, taj stav nećemo menjati\nAustrija je priznala Kosovo, i taj stav neće menjati, kaže austrijski kancelar Sebastijan Kurc. On je, pred sednicu vlade, povodom bure koja se digla zbog izjave vicekanelara Hajnc Kristijana Štrahea "Politici" da je Kosovo deo Srbije, naglasio da je Austrija prijatelj i da ...\n"KAO DA JE SRBIN": Četiri Štraheove reči o Srbiji i Kosovu izazvale buru u EU!\nPravda - 13.02.2018\nU štampi na nemačkom, pre svega austrijskoj, mnogo tekstova se bavi izjavom austrijskog vicekancelara Hajnca Kristijana Štrahea. Naime, njegove reči „Kosovo je deo Srbije“, isprovocirale su mnoge. Portal „Nahrihten“ piše ovako: „Jedan portparol je u nedelju rekao da austrijski ...\nAUSTRIJSKI VICEKANCELAR PROTIV LAŽNE DRŽAVE! ŠTRAHE: Ako budem premijer, povlačimo priznanje Kosova!\nHajnc-Kristijan Štrahe obećao vlastima u Beogradu da će Austrija, kad on postane kancelar, preispitati svoju odluku o priznanju jednostrano proglašene nezavisnosti Prištine Austrijski vicekancelar Hajnc-Kristijan Štrahe tokom svoje nedavne posete Beogradu obećao je srpskim ...\nOn je, pred sednicu vlade, povodom bure koja se digla zbog izjave vicekanelara Hajnc Kristijana Štrahea Politici da je Kosovo deo Srbije, naglasio da je Austrija prijatelj i da podržava Zapadni Balkan i da se trudi da da doprinos normalizaciji odnosa Beograda i Prištne.\nŠtampa na nemačkom: Ovo su ofanzivni srbofilski signali\nU štampi na nemačkom, pre svega austrijskoj, mnogo tekstova se bavi izjavom austrijskog vicekancelara Hajnc-Kristijana Štrahea da je “Kosovo deo Srbije“. Dojče vele donosi izvode iz karakterističnih članaka o toj temi.\nAustrija je priznala Kosovo, i taj stav neće menjati, kaže austrijski kancelar Sebastijan Kurc. On je, pred sednicu vlade, povodom bure koja se digla zbog izjave vicekanelara Hajnc Kristijana Štrahea "Politici" da je Kosovo deo Srbije, naglasio da je Austrija prijatelj i da ...\nU štampi na nemačkom, pre svega austrijskoj, mnogo tekstova se bavi izjavom austrijskog vicekancelara Hajnca Kristijana Štrahea da je "Kosovo deo Srbije". Dojče vele donosi izvode iz karakterističnih članaka o toj temi.\nOn drugačije gleda na celu situaciju: Oglasio se Kurc povodom Štraheove izjave o Kosovu\nOn je, pred sednicu vlade, povodom bure koja se digla zbog izjave vicekanelara Hajnc Kristijana Štrahea "Politici" da je Kosovo deo Srbije, naglasio da je Austrija prijatelj i da podržava Zapadni Balkan i da se trudi da da doprinos normalizaciji odnosa Beograda i Prištne.\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc rekao je da je Austrija priznala Kosovo i da taj stav neće menjati Austrijski kancelar Sebastijan Kurc rekao je da je Austrija priznala Kosovo i da taj stav neće menjati. On je, pred sednicu vlade, povodom bure koja se digla zbog izjave ...\nŠtrahe "zapalio" vatru u Austriji zbog Kosova, Kurc presekao!\nBura u Austriji zbog izjave vicekancelara „Politici“ da je Kosovo deo Srbije Opoziciona stranka Neos zatražila je danas sednicu spoljnopolitičkog saveta zbog “višestrukih spoljnopolitičkih ispada” vicekancelara , čime se nastavlja bura zbog izjave lidera Slobodarske partije ...\nKO DOLIVA ULJE NA VATRU? Štrahea zbog Srbije kod kuće dočekao "topli zec"!\nOpoziciona stranka Neos zatražila je sednicu spoljnopolitičkog saveta zbog „višestrukih spoljnopolitičkih ispada“ vicekancelara Hajnc Kristijana Štrahea, čime se nastavlja bura zbog izjave lidera Slobodarske partije Austrije (FPO) uoči posete Beogradu listu „Politika“ u kojoj je ...


Otvoren dograđeni prostor OŠ "Branko Radičević" na Starčevici | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nOtvoren dograđeni prostor OŠ “Branko Radičević” na Starčevici\nBANJA LUKA, 30. avgusta – Dograđeni prostor Osnovne škole (OŠ) “Branko Radičević”, za koji je Vlada Republike Srpske obezbijedila 1.620.615 KM, svečano je otvoren danas u banjalučkom naselju Starčevica.\nDograđeni prostor svečano su otvorili predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović, ministar prosvjete i kulture Srpske Natalija Trivić, predsjednik Narodne skupštine Srpske Nedeljko Čubrilović i direktor škole Darija Mićić.\nCvijanovićeva je istakla da dogradnjom osam novih učionica školska godina u ovoj školi počinje u boljim uslovima.\n“Ponosna sam što smo donosili značajne odluke jer su u Srpskoj otvarane škole, vrtići, studentski domovi. To pokazuje našu opredijeljenost da ulažemo u obrazovanje”, naglasila je Cvijanovićeva.\nČubrilović je ocijenio je da je ovo dokaz da Vlada i institucije Srpske intenzivno rade na razvoju Srpske.\nTrivićeva je istakla da su sada poboljšani uslovi rada u najvećoj osnovnoj školi u Srpskoj.\nRadojičić je naveo da će u okviru ove škole naredne godine početi izgradnja sportske dvorane i podsjetio da je grad Banjaluka obezbijedio neophodnu dokumentaciju, a Vlada Srpske sredstva za dogradnju škole.\nMićićeva je rekla da školu pohađa 1.850 učenika koji su raspoređeni u 71 odjeljenje, da je u ovoj ustanovi 130 zaposlenih radnika te da su otvaranjem dograđenih prostorija poboljšani uslovi rada u toj obrazovnoj ustanovi.\nPrethodni članakBanjalučanin ukrao bicikl\nNaredni članakBesplatni udžbenici za djecu iz višečlanih porodica


Tesla i Porsche odmeravaju snage na stazi Nirburgring › Made-in-Germany.rs\nNa čuvenoj nemačkoj moto stazi Nirburgring kompanija Tesla već uveliko testira prototip svog Modela S sa oznakom “Plaid”, a on bi uskoro mogao da nadmaši najbolje vreme postignuto među serijskim električnim automobilima, koje je nedavno na ovoj stazi postavio Porsche Taycan.\nNaime, Porsche Taycan Turbo je u avgustu obišao krug na Nirburgringu za 7 minuta i 42 sekunde, postaviviši rekord staze kada je reč o komercijalnim električnim automobilima. Ovaj rekord bi, međutim, mogao biti kratkog veka, budući da Tesla na ovoj stazi već uveliko testira svoju modifikovanu električnu limuzinu sa čak tri elektromotora. Probna verzija Modela S trebalo bi da se nađe na tržištu već naredne godine, čime bi “Plaid” i zvanično postao produkcijski automobil, najavio je tvorac Tesle Ilon Mask.\nTestiranje Modela S na Nirburgringu je ušlo u drugu sedmicu, a jedan od brojnih paparaca, koji sve to budno prate, tvrdi da je merio vreme i da je Teslina limuzina već nadmašila Taycan. Kako navodi, Model S je u najbržem krugu stazu prešao za svega 7 minuta i 23 sekunde, što je za čak 20-ak sekundi bolje vreme od sadašnjeg rekorda, prenosi b92.\nU iščekivanju saopštenja Tesle, treba napomenuti da je u pitanju prototip Modela S, sa novim aerodinamičkim dodacima, spuštenim oslanjanjem i unapređenim kočnicama, koji je bitno izmenjen u odnosu na serijsku verziju. Takođe, gledano sa druge strane, Porsche je najbolje vreme postigao sa varijantom Taycan Turbo, mada na raspolaganju ima i snažniju Turbo S verziju, što mu ostavlja otvorenu mogućnost da popravi svoj najbolji rezultat na stazi Nirburgring.


ODLUČENO: Amerika izdvaja milijarde za Rušenje saveza Rusije i Srbije GENERAL MATIS STUPA NA SCENU | WebTribune\nHome IZBOR ODLUČENO: Amerika izdvaja milijarde za Rušenje saveza Rusije i Srbije GENERAL MATIS STUPA NA SCENU\nAmeričko ministarstvo odbrane planira naredne godine „napad“ na Srbiju zbog saradnje sa Rusijom. Zakonom o autorizaciji nacionalne odbrane (NDAA) za 2018. godinu iz budžeta od 700 milijardi dolara Pentagon će izdvojiti milijarde za rušenje saveza između zemalja Zapadnog Balkana, na prvom mestu Srbije i Moskve.\nZakonom o budžetu za vojsku, koji je američki predsednik Donald Tramp potpisao u utorak, date su i smernice za delovanje Pentagona. Tako će, prema navodima tog dokumenta, američki sekretar odbrane Džejms Matis, zvani Besni pas, naredne godine morati da proceni bezbednosnu saradnju između svake države Zapadnog Balkana i Rusije. Budući da Vašington osim Srbije i samoproglašenog Kosova, Zapadnim Balkanom smatra i BiH i Makedoniju, koje nemaju izraženu saradnju sa Rusijom i predsednikom Vladimirom Putinom, jasno je da se nove mere odnose samo na našu zemlju.\n– Veliku pretnju bezbednosnim interesima SAD i njenih saveznika i partnera u Evropi predstavljaju ruske agresivne akcije, uključujući invazije Gruzije 2008. i Ukrajine 2014. Istovremeno Rusija preti NATO saveznicima, ubrzava modernizaciju svoje vojske, ima sposobnost da drugima uskrati pristup određenim područjima , povećava vojnu moć u regionu Arktika i na Mediteranskom moru, a razvija i svoje nuklearne sposobnosti. Takođe, Rusija krši Sporazum o nuklearnim projektilima srednjeg dometa, potpisan između SSSR i SAD, kao i Sporazum o otvorenom nebu. Ruska propaganda i sajber-aktivnosti opasni su po bezbednost SAD – navodi se u NDAA.\nNavodi se da će Pentagon raditi na modernizaciji svoje opreme, da će povećati gotovost svojih snaga u Evropi, intenzivno raditi na treningu i naoružavanju NATO trupa i evropskih partnera, kao i da će podsticati saveznike da reaguju na ruske pretnje svim raspoloživim sredstvima. Takođe, povećaće saradnju sa članicama Pakta za stabilnost, kom pripada Srbija, sve u sklopu reakcije na navodnu rusku agresiju.\nKako analitičari navode, Makedonija će biti verovatno naredna zemlja sa Balkana koja će biti primljena u NATO, pa će se jak ruski uticaj osećati jedino u Srbiji i Republici Srpskoj. Stoga, smatraju stručnjaci, najveći pritisak SAD naredne godine u ovom području biće usmeren baš na Srbe.


Ocekuju ih prava CUDA: Ovim znacima su zvezde namenile samo srecu! -\nOcekuju ih prava CUDA: Ovim znacima su zvezde namenile samo srecu!\nNekim znacima uskoro predstoje magicna i nezaboravna desavanja. Naime, zvezde su namenile samo srecu pripadnicima znaka Bika i Vage i upravo njih ocekuju brojni razlozi za srecu…\nDragi bikovi, vas u narednom periodu ocekuje mnogo vise lepih desavanja nego sto ste ih imali ukupno od pocetka godine. Naime, vama ce period izmedju 26. septembra i 14. oktobra obeleziti neka nestvarna desavanja. Upravo cete vi tokom tog perioda biti pod zastitom zvezda, a sem toga ce vas i pratiti sreca zvezda kuda god da krenete.\nVas vec na samom pocetku tog perioda ocekuje nesto veoma znacajno i prelepo. Vas ocekuje ostvarenje jedne vase velike zelje, a upravo zbog toga cete blistati od srece. Medjutim, vama ce taj period obeleziti nesto sasvim drugo, a ujedno i nesto neverovatno vazno. Vi cete tokom tog perioda upoznati vasu srodnu dusu. Upravo ce vas sudbina spojiti sa osobom sa kojom vam je sreca sudjena i vi cete posle prave ”igre sudbine” upoznati jednu izuzetno kvalitetnu i zanimljivu osobu.\nVama ce se isto tako posle odredjenog vremena pruziti prilika da sa tom osobom zapocnete vezu, a vi tu prilku ni u kojem slucaju ne trebate propustiti. Sem toga vi cete tokom perioda do 14. oktobra biti u prilici da promenite situaciju na svim planovima vaseg zivota, a vi to trebate i uciniti. Vas zaista ocekuju prava cuda u narednom periodu. A vas najvece cudo ocekuje na planu ljubavi.\nDolaze vam neki prelepi trenuci koji ce vam mnogo znaciti i u kojima cete uzivati. Konacno ce sreca uci u vas zivot.


SKUPŠTINA-ZAKONI-RASPRAVA 2 (video, audio, foto)\nBEOGRAD, 11. februara (Tanjug) – Predstavnici vladajuće većine u parlamentu pozitivno su se danas izjasnili o predlozima izmena zakona o obrazovanju uz ocenu da je Ministarstvo prosvete time napravilo „veliki iskorak i pokazalo da Srbija razmišlja o budućnosti“.\nMinistar je rekao da je veći deo izmena zakona potreban zbog digitalizacije u obrazovanju i vaspitanju. Jedna od izmena će se, kako je dodao, odnositi i na ocenjivanje drugog stranog jezika.\n„Kako život ide brže nego zakoni, shvatili smo da neke zakone moramo dopuniti. One se pre svega odnose na informatički sistem i uvođenje jedinstvenog informacionog sistema u prosveti“, kazao je Šarčević i naveo da su usaglašavanja potrebna zbog uvođenja normalnog digitalnog sistema obrazovanja i vaspitanja kroz Zavod za vrednovanje kvaliteta.


Zastupnici primali plate i bez prisustva na poslu – Hrkljuš\nU najkraćem, ovo su neki od najzanimljivijih zaključaka Ureda za reviziju institucija u FBiH iz izvještaja u poslovanju Parlamenta Federacije za 2016. godinu, koji je zbog niza propusta uvojen sa rezervom. Prema izvještaju, budžet Predstavničkog doma u 2016. iznosio je oko 8,812 miliona KM, od čega je samo na plate i naknade uposlenih potrošeno oko 6,160 miliona KM.\n“Budžetom FBiH za 2016. godinu odobrena su sredstva za tri korisnika, Predstavnički dom, Dom naroda i Zajedničku službu, iako je Parlament FBiH registriran kao jedno pravno lice, koje sačinjava i podnosi jedan finansijski izvještaj. Na ovo je ukazivano i u prethodnom periodu, ali po tome nije postupljeno”, upozoravaju revizori.\nKada je, pak, riječ o korištenju službenih limuzina u Domu naroda Parlamenta BiH, revizori navode da je predsjedavajućoj Doma (Lidija Bradara, HDZ) vozilo dato na korištenje 24 sata, te da je godišnja zabilježena kilometraža 31.526 kilometara. Istovremeno, revizija i ovdje upozorava na zloupotrebe.\n“Utvrdili smo da na obrascu PN4 nije vođena evidencija početne i krajnje kilometraže po danima i relaciji kretanja vozila. Za određene relacije u avgustu određenim zaposlenicima nisu izdati nalozi za službeni put, čime se ne može potvrditi da su putovanja obavljana u službene svrhe”, ističu revizori, jasno aludirajući na to da su pojedinci službena vozila Parlamenta gotovo izvjesno koristili za godišnje odmore. “Nezavisne” su jučer pokušale da stupe u kontakt sa predsjedavajućim oba doma Parlamenta FBiH, ali oni nisu odgovarali na naše pozive.\nRevizori u izvještaju navode da je u periodu 2014-2016. godina predsjedavajući Predstavničkog doma (Edin Mušić, SDA), postavio sedam savjetnika, koji će to biti u vrijeme njegovog mandata.\n“Administrativna komisija nije donijela konačnu odluku o broju savjetnika koji mogu da budu primljeni u radni odnos, kako je predviđeno članom\n2. Odluke ostvarivanju prava na plaću, naknade i druga prava izabranih dužnosnika i savjetnika”, navode revizori.\n« Za dlaku izbjegnuta najveća vazduhoplovna nesreća u historiji (Previous News)\n(Next News) Neobična situacija dovela do hapšenja serijskih lopova u Sarajevu »\nTotal views : 229584


SVAĐE I RASPRAVE U SKUPŠTINI: Gojkovićeva: Boško, ne dam da me mobinguješ - Beograd Vesti - Aktuelno|net\nNastavljen rad u Skupštini Srbije\nRaspravu u Skupštini Srbije danas je obeležila žustra polemika o protestima i projektu Beograd na vodi, kao i o tome ko je osvojio koliko procenata na izborima, a umesto o potvrđivanju 12 međunarodnih sporazuma, poslanici su uglavnom govorili o povredama Poslovnika.\nRaspravu u Skupštini Srbije je obeležila žustra polemika o protestima i projektu "Beograd na vodi", kao i o tome ko je osvojio koliko procenata na izborima. Umesto o potvrđivanju 12 međunarodnih sporazuma, poslanici su uglavnom govorili o povredama Poslovnika.\nRaspravu u Skupštini Srbije danas je obeležila polemika poslanika Demokratske stranke Balše Božovića i šefa poslaničke grupe Srpske napredne stranke Aleksandra Martinovića o protestima i projektu "Beograd na vodi", ali se polemika SNS i Dveri povela i o predsedničkim izborima.Balša Božović je tokom objedinjene rasprave o više medjunarodnih sporazuma rekao, da mu je veoma čudno što parlament raspravlja o tom dnevnom redu, a ignoriše ono što se dešava na ulicama Srbije.Martinović je Balši odgovorio tako što je pročitao poziv na protest za koji je rekao da je beogradski odbor Demokratske stranke uputio mejlom, u kome se poziva na okupljanje ispred ...\nNastavak rasprave o 12 međunarodnih sporazuma u Skupštini Srbije protekao je u polemikama opozicije i poslanika vladajuće koalicije o rezultatima predsedničkih izbora, organizatorima protesta na ulicama, ali i o tome ko kritikuje „Beograd na vodi”, a verenica mu zarađuje desetine hiljada evra prodajući stanove u njemu. Polemiku je inicirao Balša Božović (DS), koji je konstatovao da „nije dobro što Skupština Srbije ignoriše to što se događa na ulicama, misleći da će proći kao ružan san”, a potom kritikovao sporazum sa Katarom. Kazao je da će Srbija i u ovom sporazumu proći kao i u onom sa UAE o „Beogradu na vodi”, „gde Srbija ulaže milijarde…\nOštra polemika na sednici Skupštine Srbije\nPoslanici Skupštine Srbije nastavili su objedinjenu načelnu raspravu o potvrđivanju 12 sporazuma. Međutim, sednicu su obeležile polemike o protestima, projektu "Beograd na vodi", izbornom procesu, kao i pozivanje na povrede Poslovnika.\nRasprava u Skupštini o protestima, Beogradu na vodi...\nRaspravu u Skupštini Srbije danas je obeležila polemika poslanika Demokratske stranke Balše Božovića i šefa poslaničke grupe Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandra Martinovića o protestima i projektu "Beograd na vodi", ali se polemika povela i o predsedničkim izborima.


Rad subotičke deponije se odlaže za dve godine\nSubotica – Regionalna deponija koja bi trebalo da razvrstava komunalni otpad za grad Suboticu i još šest opština severne Bačke i Banata, završena je pre dve godine, prošla je i period probnog rada, ali se njen stvarni rad na selekciji i preradi otpada odlaže za još dve godine. Skupština grada Subotice nedavno je usvojila Odluku o komunalnoj delatnosti i upravljanju komunalnim otpadom u kojoj je 1. januara 2013. godine naveden kao datum od kojeg građani treba da razvrstavaju otpad na vlažni i suvi, onaj koji može da se reciklira, odnosno kompostira, i otpad koji će se razvrstavati na razne kategorije i završavati na tržištu. Iako je Regionalna deponija u Subotici jedna od najmodernijih u našoj zemlji, građani o tome niti znaju dovoljno, niti se od njih očekuje, bar ne u narednih\n19.05.2021 u 10:29\nJedna deponija manje na Zvezdari\nUklanjanjem deponije u Pirandelevoj ulici juče je započeto uređivanje prostora u mesnim zajednicama Veliki i Mali Mokri Lug za čije održavanje nisu zadužena javna komunalna preduzeća. Za površine koje već dugo važe kao crne tačke komunalnog reda, kako se navodi u saopštenju opštine Zvezdara, pobrinuće se opština. – U narednom periodu biće uklonjeno još deponija, pokošene zelene površine, orezano drveće i očišćene ulice koje nisu ni u čijoj nadležnosti – rekao je Vladan Jeremić, predsednik opštine Zvezdara. On je podsetio građane da vode računa o čistoći i da otpad odlažu na mestima koja su za to predviđena. Novac koji će biti utrošen za čišćenje i sređivanje komunalnog nereda, kako je naveo Jeremić, mogao je da bude potrošen za izgradnju dečjih igrališta i infrastrukture koja nedostaje.


Investicioni plan EK predviđa devet milijardi evra za Zapadni Balkan Evropska komisija predstaviće ekonomski i investicioni plan za Zapadni Balkan vrijedan devet milijardi evra koji treba da pomogne regionu u usklađivanju privreda sa privredom Unije i stvaranju jačih regionalnih veza.\n06. 10. 2020. u 14:29 Face.ba\nKomisija se obavezuje da obezbijedi devet milijardi evra iz IPA fondova u periodu od 2021. do 2027. godine za privredno usklađivanje regiona sa EU prvenstveno kroz investicije i podršku konkurentnosti, inkluzivnom rastu, održivom povezivanju kao i zelenoj i digitalnoj tranziciji.\nPrema planu u koji je N1 imao uvid, šest milijardi evra od ukupne sume su namijenjeni za investicije u sektorima transporta, energetike, digitalizacije, poljoprivrede, zdravstva i obrazovanja u svim zemljama regiona, 1,5 milijardi je odvojeno za privatni sektor a preostalih 1,5 milijardi za obrazovne sisteme.\nKomisija je ocijenila da je pandemija koronavirusa nanijela ogromnu štetu privredama regiona koje, i prije njenog izbijanja, nisu bile usklađene sa Evropskom unijom i dodala da ovaj plan treba da podstakne dugoročni oporavak i dovede do održivog razvoja. Zemlje regiona, po ocjeni Komisije, moraju da sprovedu reforme da bi se približile jedinstvenom tržištu Unije.\nKomisija smatra da treba uspostaviti novi sistem garancija za Zapadni Balkan kroz koji bi moglo da se potencijalno obezbijedi investicije vrijednosti do 20 milijardi evra. Prema navodima Komisije, prioriteti u sprovođenju ovog plan su bolje povezivanje privreda regiona, što zahtijeva snažnu volju zemalja regiona za sprovođenje reformi, jačanje regionalne privredne integracije i razvoj jedinstvenog regionalnog tržišta zasnovanog na zakonodavstvu EU.


Epl postigao dogovor s Vornerom za pesme\nBeta 7. septembra 2017. 13:25\nKompanija Epl (Apple) obezbedila je ugovor za pesme s Vorner mjuzik grup, što je prvi sporazum tehnološkog giganta s velikom izdavačkom kućom od kada je uveo muzičke servis na zahtev pre dve godine, preneo je danas Blumberg pozivajući se na izvore.\nVorner će Eplu obezbediti katalog, koji nudi neke od trenutno najvećih muzičkih zvezdi, kao što su Ed Širan (Ed Sheeran), Red hot čili pepers (Red Hot Chili Peppers) i Bruno Mars (Bruno Mars), i za onlajn kupovinu preko“ajtjunsa“ (iTunes) i preko striminga na Epl mjuziku (Apple Music)\nVelike tehnološke kompanije i izdavačke kuće ove godine su uspostavile okvir za saradnju kako da dele zaradu od striminga na zahtev, koji je sada glavni oblik prodaje u muzilčkoj industriji u SAD.\nPosao sa strimingom nije najunosniji za Epl, navodi Blumberg i dodaje da je ta kompanije spremna da izgubi nešto novca računajući da će striming servis pojačati prodaju telefona „ajfon“ (iPhone). Epl je ranije bio lider u muzici na internetu, ali sada ima velike rivale u Spotifaju (Spotify) i Jutjubu (YouTube).\nPlaćanje za pesme i muzičke liste na internetu oživelo je muzičku industriju koja je bila u padu skoro dve decenije. Prodaja muzike u svetu porasla je za 5,9 odsto na 15,7 milijardi dolara prošle godine, a očekuje se da će ta suma porasti na 41 milijardu dolara do 2030. godine, navodi se u izveštaju Goldman Saksa (Goldman Sachs)\nIzvori kažu i da je duga najveća izdavačka kuća Soni mjuzik entertejment (Sony Music Entertainment) na ivici dogovora s Eplom. Dogovor Epla i Juniverzal mjuzik grup (Universal Music Group), najveće izdavačke kuće, zasad nije na dnevnom redu.


Grčka 14.maja otvara granicu za ulaz iz S. Makedonije\nPOČETNA TURIZAM Grčka 14.maja otvara granicu za ulaz iz S. Makedonije\nGrčka je otvorila granice 19. aprila iz Bugarske, a Senicić kaže da sve ide po planu i da se u Grčkoj mere ublažavaju svaki dan i da će 14. maja i zvanično biti otvorena turistička sezona u Grčkoj.\n“U Grčkoj se polako otvaraju restorani, kafići, hoteli i sve što je zatvoreno bilo poslednjih desetak meseci. Očekujemo da bude sve do polovine maja sve bude onako kako smo naučili i da imamo pristojnu turističku sezonu u Grčkoj”, naveo je Seničić, prenosi Tanjug.\n“Biće sve normalno, a to znači da će turisti morati da poštuju mere koje važe i za lokalno stanovništvo”.\nPRETHODNI ČLANAKRazmatrana izrada studije izgradnje marine u Velikom Gradištu\nSLEDEĆI ČLANAKSutra toplije\nNemačka skinula Srbiju sa crvene liste\nSlužbeni psi na aukciji u Severnoj Makedoniji


Gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić rekao je večeras da Grad Banjaluka ima namjeru da podrži sportske klubove i da je podrška kolektivima koji treniraju u dvorani "Borik" samo dio te podrške.\nRadojičić, koji je večeras u Banjaluci prisustvovao potpisivanju ugovora sedam sportskih kolektiva iz Banjaluke o korištenju prostora u Sportskoj dvorani "Borik" pod posebnim uslovima, rekao je novinarima da je ovo samo jedan dio podrške koju Grad Banjaluka pruža sportistima.\n- Ovo je samo jedan detalj u ukupnoj slici. Naša namjera je da podržimo sportske klubove. Detalj, po detalj, svi oni koji treniraju u "Boriku" ili "Obilićevu" mogu vidjeti da se dobija nova energija u Boriku - istakao je Radojičić.\n- To će značiti rasterećenje svim klubovima, posebno u špic terminima - zaključio je Radojičić.\nDirektor Sportskog centra "Borik" Nenad Talić rekao je da će klubovi imati simbolične uslove po kojima će mjesečno prostorije plaćati između 20 i 30 KM, ističući da sve ovo ne bi bilo moguće bez podrške Gradske uprave Banjaluke.\nUgovore sa Sportskim centrom "Borik" potpisali su predstavnici Rukometnog kluba "Borac", Ženskog rukometnog kluba "Borac", Košarkaškog kluba "Borac", Ženskog košarkaškog kluba "Orlovi", Odbojkaškog kluba "Borac", Univerzitetskog odbojkaškog kluba "BL Volej" i Košarkaškog kluba invalida "Vrbas".


zombi - Sputnjik Srbija\n22:26 06 Maj 2021\nZombi jeleni haraju Amerikom, da li se bolest prenosi na ljude?\nSmrtonosna bolest, koja uzrokuje to da jeleni izgledaju i ponašaju se kao zombiji, u porastu je na području SAD i u delovima Kanade, tačnije prijavljena je u ukupno 22 američke države i dve kanadske pokrajine ovog meseca, prenose mediji.\nZombi zlatna ribica: Ostala bez glave, ali i dalje — pliva (video)\nVlasnik zlatne ribice rekao je da joj je glavu odgrizla suparnica iz akvarijuma, a tamošnji mediji su ribu bez glave proglasili „zombi zlatnom ribicom“.\nOd „bube“ sa otpada napravio oklopni zombimobil\nJedan čovek iz severozapadne kineske provincije Džilin pretvorio je staru „folksvagen džetu” u oklopno „zombi-vozilo” opremljeno kopljima sa strane i mitraljezom na haubi. Sve u svemu, ovaj zarđali zombimobil izgleda kao da je tek izašao iz borbe sa nečistim silama.\nNapad zombi-lisice u Rusiji!\nBizaran incident desio se u ruskom gradu Usinsku kad je divlja lisica, glave oblivene krvlju, koja je ličila na spodobe iz horor filmova o zombijima, pokušala na silu da uđe u privatnu kuću.\nPovratak zapadnih egzekutora na mesto zločina\nKrajem prošlog veka, kad su okončani ratovi za jugoslovensko nasleđe, činilo se da su se eks-Jugosloveni, ako ništa drugo, otarasili isluženih političara sa Zapada. Međutim, prevarili smo se. Ne samo da su bivši još aktuelni na Balkanu, nego su se „povampirili“ i bivši-bivši, oni koji su odavno završili i karijeru u našem regionu.\nDa li je Indija spremna za invaziju zombija\nAjaj Kumar tvrdi da je istinski motiv njegovog zahteva da se proceni mogućnost Indije za odbranu od invazije zombija ili vanzemaljaca, bio da pažnju Vlade usmeri prema stvarnim problemima, kao što su terorizam i siromaštvo.\nPredstavljena puška za borbu protiv zombija (video)\nKompanija „Dablstar“ predstavila je automatsku pušku „Zombi iks“, za čiju osnovu je uzet popularni ruski „kalašnjikov“ i koja je opremljena motornom testerom za borbu protiv zombija.\nMlečni put je zombi koji je umro pre milijardu godina\nMnoge od galaksija poznatih u nauci su „mrtve“, odnosno, proces formiranja zvezda u njima odavno je završen.


Dan online - Hronika: Čeka se još nalaz iz Beograda - 2018-07-11\nHronika PRI KRAJU IZVIĐAJ ZA EKSPLOZIJU U FABRICI „TARA“ U MOJKOVCU\nOsnovno državno tužilaštvo u Bijelom Polju još čeka nalaz vještaka-eksperta iz Nacionalnog kriminalističko-tehničkog centra iz Beograda, u vezi sa eksplozijom u fabrici oružja u Mojkovcu. Nakon dobijenog nalaza vještaka iz Beograda, tužilaštvo će se odrediti u vezi s eventualnom odgovornošću rukovodstva u fabrici „Tara” u Mojkovcu, potvrđeno je za „Dan“ u Osnovnom tužilaštvu.\nU okviru izviđaja eksplozije u fabrici oružja „Tara“ u Mojkovcu 29. januara ove godine kada su teško povrijeđeni radnici Radovan Čobeljić (50) i Maksim Vujičić (50), koji su preminuli na VMA u Beogradu, u Osnovno državno tužilaštvo u Bijelom Polju ranije je stigao nalaz iz Forenzičkog centra u Danilovgradu. Nalaz se odnosio na hemijsko-biološki materijal izuzet sa mjesta događaja, koji je onda upućen na vještačenje u eminentni Nacionalni kriminalističko- tehnički centar u Beogradu.\nU tužilaštvo je ranije stigao obdukcioni nalaz iz VMA u Beogradu stradalih radnika Radovana Čobeljića i Maksima Vujičića u kojem je konstatovano da su preminuli zbog opekotina trećeg stepena i nastalih komplikacija. Takođe je osnovni državni tužitelj Katarina Kljajević saslušala nekoliko svjedoka i čeka se, kako je kazala, još nalaz iz Beograda, da bi se tužilaštvo odredilo u vezi s ovim slučajem.M.N.


Bundesliga 2021/22, 12. kolo - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » Bundesliga 2021/22, 12. kolo\nBundesliga 2021/22, 12. kolo: Kevin-Prins Boateng (foto: Lukas Schulze / Bundesliga / Bundesliga Collection via Getty Images)\nAh Neša 19. novembar 2021. Sport, TV i online program Postavite komentar\nPrštaće između Tajvoa Avonija i Kšištofa Pjateka na An der Alten Forstereiju. Neverovatno zvuči, ali dva tima su odigrala samo četiri utakmice u Bundesligi! Dva puta je pobedila Herta, jednom Union, a poslednji okršaj na istom stadionu završen je nerešenim rezultatom – 1:1.\nU bavarskom derbiju, 12. kolo otvoriće Augsburg i Bajern. Razdaljina između gradova dve ekipe je nešto više od sat vremena vožnje kolima, ali između njih na tabeli je situacija „nebo i zemlja“: aktuelni šampion je prvi, a Augsburg 16, sa čak 19 bodova manje.\nTežak zadatak čeka domaćina u želji da se ogrebe bar za bod, ali verovatno drhte zbog neverovatne forme Roberta Levandovskog koji je postigao 13 golova u prvih 11 utakmica ove sezone.\nVidećemo u subotu kako će se snaći Borusija Dortmund bez povređenog Erlinga Halanda protiv neugodnog Štutgarta, kome nedostaju golovi prošlogodišnjeg najboljeg strelca, Saše Kalajdžića.\nBajer dočekuje Bohum i očekuje bodove potrebne za Evropu sledeće godine. Borusija (M) bi trebalo da ima lak zadatak protiv Grojter Firta, koji, eto, ni posle 11 utakmica nije ostvario pobedu. Teško će biti Hofenhajmu da iznenadi na svom terenu zahuktali RB Lajpcig, a još teže Arminiji protiv Volfsburga.\nOvo kolo se završava u nedelju kasno popodne, kada budu odigrane veoma zanimljive utakmice između Frajburga i Ajntrahta, kao i Majnca 05 i Kelna.\nSkrećemo pažnju da se u subotu od 20.30 u Bundesligi 2 sastaju četvorostruki šampion Nemačke Verder Bremen i sedmostruki šampion Nemačke Šalke 04.\nPrethodni 8. Mater Terra – pozorišni festival za decu i mlade\nSledeći Karavan zimnice i Slatki ukusi na beogradskim pijacama ovog vikenda


HotSport»Fudbal, Reprezentacija, Top News»Srbija namučila Brazilce, ali nije uspela da izbegne poraz (VIDEO)\n| 2014-06-07T21:10:44+01:00\t6. juna 2014. 23:08|0 komentara\nU poslednjih pola sata Brazilci su iskusno držali loptu u svojim nogama, ali i pored toga naš tim je bio bliži izjednačenju nego što je domaći tim imao priliku da duplira svoje vođstvo. Na kraju ipak su “karioke2 nastavile svoju seriju nepobedivosti pred domaćim navijačima koja sada iznosi čak 37 utakmica, dok je sa druge strane prekinut niz “orlova” od osam mečeva bez poraza.\n“Kariokama” će meč protiv “orlova” ujedno biti i generalna proba pred Svetsko prvenstvo i prava provera uoči duela sa reprezentacijom Hrvatske protiv koje će odigrati prvi meč na tom takmičenju.\n“Sjajna ekipa, verovatno glavni kandidat za osvajanje titule svetskog šampiona. Verujem, ipak, i u našu reprezentaciju. Trud, rad i ozbiljnost koju su momci pokazali od prvog dana priprema, daju mi nadu da imamo sa čime da izađemo pred Brazil. Trebaće nam mnogo koncentracije, taktičke discipline. Motiv je ogroman, u to ne treba da se sumnja. Ubeđen sam da će biti to fantastična uvertira za najspektakularniji Mundijal do sada” – rekao je uoči ovog meča vršilac dužnosti selektora reprezentacije Ljubinko Drulović.\nTAGOVI: Fudbalska reprezentacija Srbije, Fudbalska reprezentacija Brazila\nPOTVRĐENO PISANJE HOTSPORTA: Najbolji napadač šampiona Srbije ima ponudu iz Amerike!Zvezda može da inkasira 2,5 miliona dolara, a odluka se očekuje u narednom periodu pošto klub iz Dubaija hoće da ponudi više novca.\nZvezda može da inkasira 2,5 miliona dolara, a odluka se očekuje u narednom periodu pošto klub iz Dubaija hoće da ponudi više novca.\nLetos posao nije završen, a odlazak je ponovo aktuelan i postoje još neke opcije iz Evrope.\nNavijači Crvene zvezde napravili su najavni video za poslednju utakmicu u 2019. godini protiv Čukaričkog.\nDeca uzrasta do 14 godina, moći će besplatno da prisustvuju nedeljnom košarkaškom klasiku između Partizana i Cibone.


Održan sastanak povodom implementacije projekta „Makers“ UNDP-a BiH\n20.4.2022. U Gradskoj vijećnici Brčko distrikta Bosne i Hercegovine danas je održan sastanak u sklopu projekta „Makers“ koji implementira UNDP BiH, vezano za ostvarivanje potencijala saradnje između dvije zajednice: Općine Centar iz Sarajeva i Brčko distrikta BiH.\nTim povodom održana je prezentacija za predstavnike Vlade iz Odjeljenja za stručne i administrativne poslove, Odjeljenja za evropske integracije i međunarodnu saradnju, Odjeljenja za privredni razvoj, sport i kulturu i Kabineta gradonačelnika te predstavnike Razvojno-garantnog fonda, Zavoda za zapošljavanje i Privredne komore Distrikta od strane članova Centra za izvrsnost u poduzetništvu Sarajevo.\nOni su prisutnima pokazali primjere dobre prakse koje su postigli formiranjem ovog centra, a kroz koji djeluje i HUB Centar za start-up firme uz osiguranu kompletnu finansijsku, logističku i mentorsku podršku, te će se na sutrašnjoj radionici učesnici ovog projekta moći upoznati s metodama planiranja uspješnog preduzetničkog angažmana.\nProjekat „Makers“ provodi se s ciljem poboljšanja socijalne kohezije u partnerskim općinama i gradovima, osnaživanja i pružanja podrške općinskim i gradskim mehanizmima javnog učešća, pružanja podrške aktivizmu u zajednici te osnaživanja mladih lidera, kako u njihovim zajednicama tako i šire, uz promovisanje zajedničkog djelovanja i ciljeva.\nPotpisan ugovor sa mjesnim zajednicama koje su ispunile kriterije i opravdale dobijena sredstva\nVlada nastavlja sa učešćem na projektu „Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH“\nRezultati o izboru kandidata - Daktilograf, Policija Brčko distrikta BiH\nRezultati intervjua 30.06.2022\nTestiranje - Viši stručni saradnik za nabavku, Odjeljenje za stručne i administrativne poslove\nZakazani intervjui 30.06.2022\nTestiranje - Sekretar obdaništa, Odjeljenje za obrazovanje\nZakazani intervjui 27.06.2022\nStručna pitanja - Sekretar obdaništa, Odjeljenje za obrazovanje\nStručna pitanja 27.06.2022\nStručna pitanja (ISPRAVKA) - Viši stručni saradnik za nabavku, Odjeljenje za stručne i administrativne poslove\nRezultati o izboru kandidata - Stručni saradnik/dijagnostičar i kontrolor, Odjeljenje za javne poslove\nRezultati intervjua 24.06.2022


"Dan D" za Partizan\n“Dan D” za Partizan\nGoran Bošković 27/06/2019, 06:44\nOdluku o poslednjem učesniku Evrolige za narednu sezonu putem specijalne pozivnice, već mesecima strpljivo čeka nekoliko klubova. Među njima i Partizan, koji je uložio prilično energije i vremena u kampanju povratka u elitno društvo. Danas je “dan D”, s obzirom na to da je najavljeno da će kancelarija u Barseloni 27. juna obelodaniti kome dodeljuje takozvanu “vajld” kartu.\nCrno-beli su već dugo u najužem krugu kandidata, u jednom trenutku nezvanične informacije su ih promovisale u glavnog favorita. Međutim, u završnici utakmice za dragoceno mesto među 18 odabranih glasine su u prvi plan izbacile klubove sa severa Evrope.\nViše ruskih izvora objavilo je da će pozivnicu dobiti Zenit iz Sankt Peterburga, što se poklapa sa logikom evroligaških čelnika. Naime, uveliko se pominje da će u sponzorski tim Evrolige ući ruska kompanija “Gasprom”. Prećutni deo ugovora mogao bi da bude treći klub iz te zemlje u Evroligi, uz CSKA i Himki. U opticaju su bili i litvanski Ritas i ruski Uniks, ali su vremenom gubili korak za konkurentima.\nPartizanovi aduti su tradicija, rezultati u prošlosti i navijači, u “minus” koloni su finansije i atraktivnost tržišta, takođe u bliskoj vezi sa novcem. U današnje vreme, zna se ko najčešće pobeđuje u meču finansijskih i sportskim motiva\nPrevious article Maja Mandžuka blistala na koktelu košarkaškog kluba Partizan u društvu još jedne lepotice (FOTO)\nNext article Sezona je gotova, krećemo u nove pobede


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Vuksanović Stanković čestitala Zaevu\n16. 07. 2020. 14:12 >> 14:13 1\nNA IZBORNOJ POBJEDI\nPredsjednica SDP Draginje Vuksanović Stanković uputila je čestitku Zoranu Zaevu na izbornoj pobjedi u Sjevernoj Makedoniji.\n“Želim da Vam čestitam na izuzetnoj izbornoj pobjedi koju ste izvojevali u momentima toliko teškim i izazovnim da ste je tako učinili samo još većom. Građani Sjeverne Makedonije prepoznali su značaj Vašeg liderstva i nagradili ga sa još četiri godine svog povjerenja”, kazala je Vuksanović Stanković.\nKazala je da je Zaev svojim primjerom pokazao da promišljena vizija razvoja, pod ruku sa iskrenim angažmanom u sprovođenju suštinskih reformi, jedini način da država ide nezaustavljivo naprijed, na očigled svih svojih građana.\n“ Želim Vam uspješan novi mandat na čelu Sjeverne Makedonije i da sa istom odvažnošću nastavite hrabro da koračate ka članstvu u Evropskoj Uniji, gdje nam je svima i mjesto”, zaključila je liderka SDP-a.\nDraginja Vuksanović Zoran Zaev\nUsvajanje tužilačkih zakona destabilizovalo bi CG\nSekulović da pokaže da li štiti kolege iz Vlade\nInsistiraćemo na usvajanju 12 reformskih zakona\nIzvinjenje Vuksanović-Stanković ako je imala nelagodu\n30. 03. 2021. 11


23.09.2019 / 17:47 Regija - Večera s Mogherini\nPunopravno članstvo u EU predstavlja ključni vanjskopolitički prioritet Srbije, koja je posvećena regionalnoj stabilnosti, izjavio je ministar vanjskih poslova Srbije Ivica Dačić na neformalnoj večeri u New Yorku ...\n... koju je za lidere regiona organizovala visoka predstavnica EU za vanjsku politiku i sigurnost Federica Mogherini.\nDačić je naglasio da je mjesto Srbije i cijelog regiona u EU.\n- Striktno poštovanje zaključenih i dogovorenih okvira regionalne saradnje svih učesnica u regionu, bez izuzetka, jeste preduslov uspješne realizacije i unapređenja regionalne saradnje - rekao je Dačić tokom tradicionalne neformalne večere na marginama 74. zasjedanja Generalne skupštine UN.\nOn je ponovio da se Beograd zalaže za dijalog sa Prištinom i pronalaženje kompromisnog rješenja za pitanje Kosmeta, saopšteno je danas iz Ministarstva vanjskih poslova Srbije.\nDačić je izrazio očekivanje da će naredni visoki predstavnik EU nastaviti odlučnije da doprinosi tom procesu s ciljem postizanja rješenja prihvatljivih za sve strane, uz istovremeno insistiranje na ispunjavanju preuzetih obaveza.\nOn je zahvalio Mogherini za dosadašnji rad i poželio uspjeh u budućem angažmanu.\nSvi učesnici večere iskazali su solidarnost sa albanskim narodom i Albanijom, koji je tokom vikenda pogodila serija zemljotresa.


Kosovo 2010. - Bashkim Hisari - Peščanik\nKosovo je iza sebe ostavilo još jednu tešku godinu punu iznenađenja, preokreta i problema sa teškim posledicama, a početak nove godine ne budi optimizam da će biti bolje. Na samom početku 2010. godine, kosovske institucije bile su suočene sa ponovljenim izborima u nekoliko opština, zbog osporenih rezultata na prvim lokalnim izborima održanim posle proglašenja nezavisnosti Kosova. Neposredno posle lokalnih izbora, zaoštreni su odnosi između vladajuće koalicije, Demokratske partije Kosova (DPK) i Demokratskog saveza Kosova (DSK). To je potvrdio i događaj u prištinskom kafiću Zanzibar. Iz tog kafiću u centru grada, a ne iz sedišta svoje partije, potpredsednik DPK Hajredin Kuçi u ponoć je saopštio da raskida koaliciju između vladajućih partnera. Do raskida na kraju nije došlo, ali kao posledica zaoštrenih odnosa između DPK i DSK usledila je rekonstrukcija vlade i premijer Kosova Hashim Thaçi razrešio je dužnosti nekoliko ministara.\nU prošloj godini najviše pažnje javnosti izazvali su pretresi izvršeni zbog sumnji za učešće u organizovanom kriminalu, korupciji i zloupotrebama. Pretresi su obuhvatili i neke visoko rangirane vladine funkcionere i političare. Policija EULEX-a je izvršila raciju u Ministarstvu za saobraćaj i telekomunikacije i kući ministra Fatmira Limaja. Pretres je izvršen i u kući Azema Syle, visokog funkcionera DSK i bliskog rođaka premijera Hashima Thaçija. Izvršen je i pretres prostorija Centralne banke u Prištini, a iza rešetaka se našao guverner Hashim Rexhepi. Posle hapšenja usledio je i njegovo razrešenje sa funkcije guvernera.\nDrugi događaj iz prošle godine koji će biti zapamćen je hapšenje i oslobađanje lidera Pokreta Vetevendosje Albina Kurtija. Posle brojnih komplikacija, Kurti je priveden od strane policije EULEX-a i Kosovske policije. Oslobođen je od nekoliko optužbi, ali je osuđen na 9 meseci zatvora zbog ometanja službenih lica u obavljanju duznosti. Povratak u zatvorsku čeliju doživeo je i lider Alijanse za budućnost Kosova (ABK), Ramush Haradinaj. On je u Hag otišao da bi mu se sudilo po optužbi Haškog tribunala za ratne zločine iz 2006.\nOvi napeti događaji relaksirani su mišljenjem Međunarodnog suda pravde (MSP) da proglašenje nezavisnosti Kosova nije u suprotnosti sa međunarodnim pravom, što su mnogi Kosovari, a naročito politički lideri, protumačili kao snažnu podršku legitimnosti proglašenja nezavisnosti Kosova. Očekivalo se da će se posle toga otvoriti put novim priznanjima. Dogodilo se suprotno; tokom 2010. godine nezavisnost Kosova priznalo je samo 8 država. Istovremeno, 5 država EU je ojačalo svoju poziciju protiv nezavisnosti Kosova.\nProšla godina nije se okončala ovim događajima. Bilo je i drugih koji su imali svoj epilog na sudu. U jesen 2010, po prvi put od svog osnivanja, Ustavni sud Kosova doneo je odluku koja je ozbiljno potresla koalicionu vladu DPK-DSK. Sud je konstatovao da je predsednik Kosova, Fatmir Sejdiu, povredio Ustav, jer je istovremeno imao i “zamrznutu” funkciju predsednika DSK-a. Time je doveden u poziciju da dâ ostavku na funkciju predsednika Kosova. Odmah je raskinuta koalicija sa DPK. Potom je Skupstina Kosova ukazala nepoverenje vladi i raspustila je, čime je zemlja dovedena do vanrednih parlamentarnih izbora.\nTo su bili osmi organizovani izbori na Kosovu posle rata krajem devedesetih. Vanredni izbori organizovani 12. decembra prošle godine su najviše osporavani od svih, čime se nova kosovska država priključila zemljama u kojima se manipuliše voljom građana. Ovi izbori biće upamćeni i po tome što su tokom izborne kampanje kandidati političkih partija, a naročito aktuelna politička elita, nudili brojna nerealna obećanja: viznu liberalizaciju za 15 meseci, ulazak u EU, članstvo u NATO i UN, otvaranje stotinu hiljada novih radnih mesta, novih univerziteta, povećanje plata za 100 odsto, socijalnu sigurnost, eliminisanje siromaštva, podizanje novih proizvodnih kapaciteta, izgradnju puteva i slično. Sva ta obećanja dočekana su od većine građana sa velikom rezervom.\nVrhunac problema obeležio je izveštaj specijalnog izvestioca Saveta Evrope, Dika Martija. U njegovom izveštaju navedeno je da je kosovski premijer Hashim Thaçi rukovodio mafijaškom grupom koja je ubijala i trgovala organima ubijenih Srba, kao i drogom, tokom i posle rata na Kosovu krajem devedesetih godina.\nOčekivanja Kosovara da će godina koja dolazi biti bolja su velika, jer su i obećanja političara velika. Međutim, svi pokazatelji ukazuju na to da će i ova godina biti slična prethodnoj. Kosovo je u novu godinu ušlo sa nefunkcionalnom vladom koja upravlja zemljom pomoću institucija u ostavci. Sa raspuštenom skupštinom, predsednikom vlade u ostavci, v. d. predsednikom drzave i neusvojenim budžetom za 2011. godinu, premijer u ostavciHashim Thaçi prošle izbore nazvao je „divotom“, bez obzira što se oni osporavaju, ne samo zbog krađe glasova, već i zato što su okončani zaoštrenom međupartijskom političkom borbom, a pre par dana i nasilničkim epilogom u krvavom obračunu između pristalica dve političke partije, članova porodice Krasniqi i Limaj u selu Banje kod Mališeva.\nSiromastvo, nezaposlenost, korupcija, nepotizam, nezakonje, i dalje su problemi sa kojima je suočen veliki broj građana. Ekonomska kriza, odsustvo stranih investicija, neviđena institucionalna birokratija i neodgovorno ponašanje političara, odsustvo novih priznanja, promašaji u jačanju demokratskih procesa, pravne države i nezavisnog sudstva, ozbiljno zabrinjavaju građane, od kojih16% živi sa manje od jednog eura dnevno, što je dovoljno za kupovinu samo dva hleba na dan. Mnogi od njih već su navikli da žive sa čestim prekidima struje, bez grejanja, a ponekad i bez vode. Kod građana postoji percepcija da je mnogo od toga rezultat loše vođene politike.\nDa Kosovo nije uspešna država sa razvijenom demokratijom i vladavinom prava ukazuju i bliski prijatelji Kosova iz EU i SAD. Kosovo je najizolovanija zemlja na Balkanu, čiji građani ne mogu da putuju u EU, pa čak ni u neke zemlje regiona. Ove godine Kosovo treba da predsedava zajedničkom Komitetu zemalja potpisnika sporazuma za slobodnu trgovinu u centralnoj Evropi, poznatom kao CEFTA, ali Kosovo ne može da izvozi ni u Srbiji i BiH. Ono je još daleko od uspešne države sa razvijenom demokratijom i vladavinom prava. Zbog toga i ova godina ne obećava mnogo. Kosovo će ostati iza svih svojih balkanskih suseda, jer su u njemu i dalje sjedinjeni politika i organizovani kriminal, a korupcija puput zlođudnog tumora uništava zemlju iznutra.\nIpak, na Kosovu postoje snage koje zemlju mogu da izvedu iz ovih neuspeha i promašaja. Postoje odgovorni ljudi koji će interese zemlje staviti ispred svojih, koji neće kršiti zakone, koji će obezbediti stabilnost, vratiti poverenje građana i sa novim vrednostima Kosovo voditi ka evropskoj budućnosti. Tim ljudima samo treba dati šansu.


Šta smo dobili od besplatnih akcija i šta da očekujemo? - Za početnike - Kapital\nGrađani koji su se prijavili da dobiju besplatne akcije za sada na svojim računima imaju akcije NIS-a, Aerodroma Beograd i Akcijskog fonda. Dok su akcije NIS-a i Aerodroma već na berzi, i one se mogu prodati u poštama, Akcijski fond još nije izašao na berzu.\nOd samog izlaska na berzu, akcije NIS-a su porasle, tako da su građani koji su požurili da ih prodaju ostali razočarani. Maksimum cene ove akcije su dostigle u maju 2011, posle čega su počele da padaju. Malo konzervativniji izvori kažu da treba očekivati konstantan rast, a liberalnije procene su da će za dve godine skočiti i do četiri puta. NIS se na berzi vodi kao NIIS, a na Kapitalu možete pogledati najpreciznije podatke o kretanju cene.\nAkcije Aerodroma beograd, ili AERO, od kad su se pojavile na berzi u februaru 2011, imaju vrednost između 450 i 650 dinara po akciji. Svaki građanin je dobio po jednu akciju. Najvrednije su bile kada su se pojavile i u maju 2011. I za njih se očekuje rast, s obzirom na to da Aerodrom posluje u dobitku i sve više prevoznika sleće i uzleće sa njega. Ovde možete pratiti vrednost akcija aerodroma.\nAkcionarski fond predstavlja možda i najveću nepoznanicu svih onih koji su dobili besplatne akcije. On prestavlja instiutuciju koja ujedinjuje akcije firmi koje su do sada prodate i privatizovane – između ostalih, tu su Frikom, duvanske industrije i neka manje uspešna preduzeća. Da se ne bi dogodilo da neko dobije vrednije, a neko manje vredne akcije, uspešne i manje uspešne firme su ujedinjene u Akcionarski fond i svakom je upisamo po 7 akcija koje sadrže „od svega po malo“. Njihova vrednost od 550 dinara po akciji za sada je samo nominalna, a akcijama će moći da se trguje tek kad Akcionarski fond izađe na berzu.\nGrađani bi trebalo da dobiju i akcije Galenike, JAT-a, Telekoma i Elektroprivrede Srbije, ali tek kada oni izađu na berzu.\nPrva naredna stvar koja nas očekuje je izlazak Telekoma na berzu, koji se prognozira za jesen 2011. godine. Brokeri očekuju da će početna cena akcije biti visoka (još niko tačno ne zna koliko će to iznositi), tako da je moguće da će na samom početku one doživeti pad. Ipak, investitori su zainteresovani za oblast telekomunikacija, a sama firma ima ogromnu vrednost, pa se očekuje da i građani od ovih akcija imaju ozbiljniju finansijsku korist.\nIpak, nedostatak rpavih informacija sva predviđanja ostavlja na špekulacijama medija, koji se pozivaju na izvore koji takođe imaju sopstvene interese. Da bi neko pravilno predvideo šta će se desiti sa besplatnim akcijama i koja će biti njihova stvarna vrednost, mora da razume makar osnove berzanskog poslovanja i načina investiranja u berzu.


NATO koristi Ukrajinu da bi opravdao svoje postojanje - 12.09.2015, Sputnik Srbija\nNATO koristi sukob u Ukrajini kako bi opravdao svoje postojanje, ocenio je stalni predstavnik Rusije u Alijansi Aleksandar Gruško. 12.09.2015, Sputnik Srbija\n08:41 12.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nNATO koristi sukob u Ukrajini kako bi opravdao svoje postojanje, ocenio je stalni predstavnik Rusije u Alijansi Aleksandar Gruško.\n4 Septembar 2015, 18:59\n„NATO je izgubio razlog svog postojanja u novim bezbednosnim uslovima, u kojima nema velikog neprijatelja. Situacija u Ukrajini se koristi da bi se spasao centar evropske transatlantske agende“, rekao je Gruško u intervjuu za TV kanal „Rusija 24“.\nU međuvremenu, predstavnik za štampu ruskog predsednika Dmitrij Peskov poručio je da nema razumne alternative za sporazume iz Minska o Ukrajini.\nPeskov je rekao da je sporazume iz Minska bolje sprovesti i sa zakašnjenjem nego nikad, kao i da oni moraju biti sprovedeni u potpunosti.


Njujork tajms opet piše o Vučiću, Kinezima i trovanju Srbije - NOVA portal\nNjujork tajms opet piše o Vučiću, Kinezima i trovanju Srbije\nPolitika Autor:Beta28. mar. 202110:29 > 11:05\nVlada Srbije sa oduševljenjem je prihvatila kineske kompanije, dok se građani žale na te investitore jer krše ekološka pravila, piše danas Njujork tajms.\nList piše da Vlada pozdravlja kineske investicije u Srbiji zato što spasavaju propale firme, ali da se mnogi građani žale na loše ekološke i političke uticaje takvih ulaganja. Mnoge kompanije dovode radnike iz Kine umesto da zapošljavaju ljude iz Srbije i kritičari kažu da pomažu srpskoj vladi da smanjuje demokratske slobode.\nU Kini otrovali 4 miliona riba, ovde upravljaju rudnikom Bor\nNjujork tajms podseća da je kineska kompanija Ziđin majning grup (Zijin Mining Group) 2018. godine preuzela upravljanje nad topionicom bakra u obližnem Boru i započela miniranje u brdima u potrazi za bakrom i zlatom.\n„Kineski novac spasio je od uništenja dve velike, ali poslovno loše stojeće proizvođačke kompanije u Srbiji, spasivši više od 10.000 radnih mesta i ojačavši ono što dve države opisuju kao ‘čelično prijateljstvo’ Srbije i Kine“, dodaje se u članku.\nCitira reči Vučića da je kineski lider Si Đinping ne samo prijatelj Srbije već i brat, što je kako navodi list ranije bila uloga Rusije, koja je za Srbiju vezana zajedničkom pravoslavnom verom i dubokim kulturnim i političkim vezama.\nAktivisti kažu da je nivo zagađenja u Boru od protesta opala ali da je glavna opasnost sada na jugu gde stotine kineskih radnika koje je doveo Ziđin razvijaju jedno od najvećih neiskorišćenih nalazišta bakra, i kopanje zlata.\nKako se navodi Bor sada čini zapanjujućih 80 odsto srpskog izvoza u Kinu, ponavljajući obrazac koji je nadaleko viđen u Africi, gde kineske firme vade prirodne resurse koje potom isporučuju nazad u Kinu.\nAleksandar VučićKinaNjujork tajmsziđin


"Ti si obični se*onja koji dobija pare od muslimana": Dodik mu oštro odbrusio - Bosna nikad neće ući u NATO! - e-dijaspora.info\n“Ti si obični se*onja koji dobija pare od muslimana”: Dodik mu oštro odbrusio – Bosna nikad neće ući u NATO!\nLast updated kol 14, 2019\nNema puta BiH u NATO, saradnja po ugledu na Srbiju!\nNema puta BiH u NATO, poručuje srpski član predsjedništva BIH Milorad Dodik, u odgovoru na špekulacije da je dogovorom sa Bakirom Izetbegovićem (SDA) i Draganom Čovićem (HDZ) odustao od politike vojne neutralnosti Republike Srpske.\nJens Stoltenberg na konferenciji za štampu u sjedištu NATO u Briselu\n– BiH neće predati Briselu ANP, nigdje ne piše da hoće, u sporazumu ne piše ništa. Svako tumači kako hoće, ali Vuk Karadžić je rekao “čitajte kako piše, razumite kako je napisano – ponavlja Dodik.\nUpitan kako komentariše izjavu Danijela Servera, koji je rekao da se Dodik ne protivi toliko putu ka NATO, koliko želi da udovolji svojim moskovskim finansijerima, Dodik odgovara da je Server “jedan obični se..nja koji dobija pare od muslimana”.\n– Ja sam spreman da poštujem ovaj sporazum, da uđemo u Savjet ministara, da radimo na evropskim integracijama, da sarađujemo sa NATO na ovim pitanjima, čuvamo mir zajedno… Ako traže 50 ljudi za Avganistan, da kažemo da ima nekih koji hoće da zarade pet hiljada dolara mjesečno, pa da idu… Ali, izvinite, više neće moći da dolaze u škole, da pričaju kako NATO nema alterntivu – ističe Dodik.\nTOMA OBJAVIO – VENČANI: Istina je – Nadežda je ponovo sa Panićem i poručuje: “Ljubav!”\nANA KORAĆ ZVANIČNO POTVRDILA – STIŽE BEBA: Konačno progovorila o prinovi – Otkrila i pol! (VIDEO)


Vreme 1050 - Pomeranje casovnika: Ukaz za sunce – zauvek leto\nNedavnom odlukom ruskog predsednika, tradicionalno "zimska" Rusija paradoksalno je postala zemlja bez zimskog računanja vremena. "Zamislite samo sirote krave i druge životinje koje ne razumeju zašto treba da jedu ili da budu pomužene ranije ili kasnije", naveo je Medvedev obrazlažući ukidanje sezonskih promena vremena\nPodmoskovske večeri od sada počinju sat vremena kasnije. Sa novim sistemom računanja vremena, Moskva postaje evropska prestonica gde će obdanica ujutru počinjati najkasnije i isto tako, s večeri, najkasnije se završavati – tokom zimskih meseci, jutro u ovom gradu svitaće tek u 10 sati pre podne.\nNaime, početkom prošle nedelje, predsednik Ruske Federacije Dmitrij Medvedev doneo je odluku o konačnom ukidanju sezonskog pomeranja sata koje u ovoj zemlji iz nekog razloga već trideset godina izaziva velike polemike. Time je, uz Island, Ruska Federacija postala jedina zemlja u Evropi u kojoj se časovnici neće pomerati napred i nazad u martu i novembru.\nDanas na svetu čak 110 od 192 države koristi takozvano letnje ukazno vreme (daylight saving time). Ono se ne koristi u Kini, Japanu, Južnoj Koreji i širom afričkog kontinenta, gde ova mera nikad nije stekla širu popularnost. No, u većem delu razvijenog sveta ovaj dogovor se smatra zgodnim načinom da se u letnjim mesecima, kad sunce prirodno izlazi kasnije, dnevna svetlost duže zadrži.\nDNEVNA SVETLOST: Zbog pomeranja sata popodneva imaju više dnevnog svetla nego prepodneva, ljudi svoje aktivnosti obavljaju po danu pun sat duže, zbog čega su uglavnom i srećniji. No, to nije jedini razlog. Neke analize u SAD pokazuju da se pomeranjem časovnika štedi između 500 miliona i milijardu dolara godišnje.\nUz više dnevnog svetla, trgovački lanci i ugostitelji ostvaruju bolji promet, dok istovremeno raste broj sportskih aktivnosti i turističke organizacije beleže dodatan prihod. Zanimljivo je i da se broj saobraćajnih nesreća smanjuje za oko jedan odsto. Neka lokalna istraživanja pokazuju i veće smanjenje, što se objašnjava dužim periodom bolje vidljivosti.\nUz to, manje energije se troši na osvetljenje i grejanje, čime se tokom dužeg perioda, a prema istraživanju američkog ministarstva energije (DOE), postižu energetske uštede između 0,5 i 1 odsto. No, kako se takav efekat ne bi izgubio zimi, kad sunce ponovo počne ranije da izlazi, svuda je do sada bilo ustaljeno i da se potom, u zimskim mesecima, sve vrati na prirodno, zimsko računanje vremena.\nGOSPODAR VREMENA: Prošlonedeljnim predsedničkim dekretom, tradicionalno "zimska" Rusija je sad, paradoksalno, postala zemlja bez zimskog vremena. Protivnici dogovornog ili ukaznog, letnjeg vremena u Rusiji već dugo kritikuju štetne posledice pomeranja časovnika. Medvedev, međutim, nije zbog toga ukinuo ukazno vreme, nego je doneo odluku da ono ostane trajno.\nKad se u noći između 26. i 27. marta ove godine časovnici budu pomerili sa dva na tri sata ujutru, biće to poslednja promena vremena u Rusiji. Na jesen se satovi više neće vraćati i Rusija će, nakon toga, zauvek ostati u letnjem vremenu.\nJutra će zbog toga počinjati kasnije tokom cele godine, putnici koji iz Evrope dolaze u Rusiju različito će podešavati satove zimi i leti, senke više ni zimi neće biti najkraće tačno u podne, nego u jedan sat, a praktično svi sunčani satovi će uvek pokazivati pogrešno vreme, budući da su oni oduvek bili građeni prema zimskom vremenu.\nMedvedev je već postao poznat po svojim intervencijama u organizovanju merenja vremena – nedavno je prekrojio složeni ruski sistem vremenskih zona, tako da je umesto nekadašnjih 16, koliko ih je bilo od evropske Rusije do Kamčatke, sveo broj časovnih zona na devet.\nVođen logikom da pojednostavi stvari, sada je rešio da zavede red sa prilagođavanjem časovnika trajanju obdanice. Ta dva poteza su dovela do toga da mnogi ruski gradovi sada imaju standardno vreme koje se za puna dva sata razlikuje od sunčevog, astronomskog vremena, kao što je slučaj sa Sankt Peterburgom.\nKRAVLJI STRES: Zašto se Medvedev uopšte odlučio na ovakav korak? Predsednik, koga u zapadnim medijima već nazivaju "vremenskim gospodarom", otvoreno se zalaže za onu školu mišljenja da je šteta od periodičnog pomeranja sata veća nego ekonomske uštede.\nZagovornici biološkog sata smatraju da sezonsko pomeranje vremena narušava nacionalno zdravlje (videti okvir). U izveštaju Ruske akademije medicinskih nauka se navodi da prelazak iz zimskog u letnje računanje vremena povećava broj srčanih udara za 1,5 puta, učestalost samoubistava za 66 odsto, a broj poziva hitnoj pomoći je znatno uvećan. Kao i u celom svetu, zbog promene vremena ruski energetski sektor godišnje štedi oko 3kWh električne energije po stanovniku, ali ruski mediji navode da zbog stresa to zapravo uvećava ekonomske gubitke.\n"Svake jeseni i svake zime naš bioritam je oštećen. Svi smo ljuti. Ili prespavamo i prekasno stižemo na posao, ili ne znamo šta da radimo s tim viškom slobodnog vremena", rekao je Medvedev obrazlažući svoju odluku. "Zamislite samo sirote krave i druge životinje koje ne razumeju zašto treba da jedu ili da budu pomužene ranije ili kasnije", naveo je Medvedev u izjavi za agenciju ITAR-TASS.\nStav ruskog predsednika nije obradovao samo krave, već i dobar deo ruske javnosti. Istraživanja bazirana na internet glasanju pokazuju da je oko 54 odsto Rusa želelo ukidanje pomeranja časovnika zbog štetnosti po zdravlje ljudi i životinja. Opozicija kritikuje odluku, ali većina političara podržava predsednički dekret. Međutim, možda baš jedna od izjava političke podrške baca nedostajuće svetlo na motive ruskog predsednika.\n"Najzad je Rusija uradila nešto na svoju ruku, umesto da stalno ponavlja ono što drugi rade", rekao je Sergej Markov, poslanik vladajuće Ujedinjene Rusije u ruskoj Dumi. On je, u izjavi za agenciju Interfaks, dodao da lično nije bio protivnik sezonskih promena vremena. "Lično mi se sviđalo pomeranje časovnika. Probudite se i, odjednom, oko vas se pokrenuo čitav novi svet", kaže Markov.\nCARPE DIEM: Cela ideja o uvođenju ukaznog vremena zasnovana je na astronomskoj okolnosti da u januaru sunce izlazi oko 8 sati, a zalazi oko 16, dok u julu, kad je dan znatno duži, izlazi pre 5, a zalazi posle 21 sat. Budući da ljudi svoje dnevne aktivnosti započinju u isto vreme tokom cele godine, obično oko 7 sati, sredinom leta se tako "gubi" skoro dva sata dnevnog svetla.\nTokom jednog ranojutarnjeg jahanja po okolini Londona, Vilet je u leto 1905. godine primetio kako je sunce odavno izašlo, a veliki broj ljudi još uvek spava. Znajući da se vreme sunčevog izlaska menja tokom godine i da u letnjim mesecima, obdanica počinje ranije, Vilet je pokrenuo veliku kampanju za uvođenje takozvanog "britanskog letnjeg vremena". Neumorno lobirajući sve do Prvog svetskog rata, Vilet je pridobio neke liberalne poslanike u engleskom parlamentu, a za njegovu ideju se zagrejao i budući engleski premijer Vinston Čerčil. Međutim, nastradavši u epidemiji gripa, Vilet nije dočekao da ukazno vreme bude ozakonjeno. No, njegov predlog je prihvatila Nemačka i 1916. prva zakonski uvela letnje računanje vremena, podstaknuta ratnom potrebom za uštedama uglja. Britanci su ih sledili 1921. a potom i gotovo sve evropske nacije i SAD.\nU većini država, pa i u Srbiji, to odavno ne predstavlja nekakav poseban problem. Međutim, Rusija sa ovim pitanjem, iz nekog čudnog razloga, ima dugu i specifičnu istoriju – tamo je ukazno vreme već nekoliko puta uvođeno i ukidano. U previranjima 1917. godine, tadašnje revolucionarne vlasti su 1. jula proglasile uvođenje letnjeg vremena, gotovo odmah posle nemačke odluke. Međutim, neposredno nakon Oktobarske revolucije, u decembru iste godine, boljševici su ukinuli sezonsko pomeranje vremena. U nizu ukidanja i uvođenja, ukazno vreme je ponovo proglašeno 1930. godine, da bi trajno bilo postavljeno tek 1. aprila 1981. kad ga je proglasio Savet ministara SSSR.\nU Solženjicinovom romanu Jedan dan Ivana Denisoviča, u sledu dramatičnih događaja kojima se opisuje život u sovjetskom gulagu, zatvorenik Denisovič primećuje kako u podne sunce nije u zenitu, zaključujući da se i "sunce povinuje njihovim dekretima". Osam decenija kasnije, čini se da to, po svemu sudeći, nije samo ideološka, već šire ruska stvar – Staljinovih gulaga odavno nema, ali, u jednom sasvim drugom sistemu, bez dekreta sunce ne može da izađe ni leti ni zimi.\nAzerbejdžan u Beogradu\nKo je sada pametan\nPostoji li zaista biološki sat? Samo na internetu ćete naći čitavu industriju i prateću kvazinauku koja vam savetuje kako da u toku dana, meseca, godine izaberete idealan raspored aktivnosti za svoje telo. Sa druge strane, većina naučnika koji se bave hronobiologijom apsolutno se slaže da ljudski organizam, kao i kod većine drugih životinjskih vrsta, u toku dana prolazi kroz jedan isti ciklus koji se obično naziva cirkadijalnim ritmom. Ceo taj dnevni ciklus podrazumeva da je u raznim delovima dana organizam aktivan na različitom nivou – faze se samo u 24 sata smenjuju od stanja dubokog sna do stanja maksimalne aktivnosti. Međutim, ako se izuzme onaj deo populacije kod koga je bioritam toliko pomeren da se može govoriti o poremećaju sna, individualne razlike (po Darvinu, osnovni motor evolutivnih promena) u biološkom časovniku tolike su da se teško može govoriti o nekakvom idealnom rasporedu aktivnosti po satima. Najbliža biološkom satu je takozvana pinealna žlezda, mala struktura koja je smeštena u središtu mozga i koja igra jednu od ključnih uloga u cirkadijalnom ritmu. Funkcija ove žlezde spada u evolutivno najdrevnije – ona reaguje na prisustvo svetla i u kasno veče (oko 21 sat) počinje da luči supstancu melatonin, čime počinju usporenje i uspavljivanje organizma, što se može shvatiti i kao vrsta trovanja. S praskozorjem (oko 5 sati), pinealna žlezda zaustavlja lučenje melatonina i organizam se budi. Zapravo, ovaj drevni biološki sat je slabo povezan sa standardnim vremenom, pomeranjem sata i uopšte načinom na koji vreme merimo. On isključivo zavisi od spoljnog svetla. Mišljenja su podeljena, ali nekako je najlogičnije da bioritmu zapravo najviše prija kad su dnevne aktivnosti, od buđenja do spavanja, bolje usklađene sa smenom dana i noći. A sezonske promene vremena upravo tome i služe, bilo da je reč o čoveku ili o kravi.


Mediji forsiraju zabavu iza koje ne ostaje trag : Nadlanu.com\nMediji forsiraju zabavu iza koje ne ostaje trag\nObjavljeno 11. dec 2011. / 10:27:06\n"U krajnjoj liniji, mladi nemaju neku odbranu, jer im ništa ni ne pomaže da bi zavoleli klasičnu muziku", rekao je Kolundžija agenciji Beta u intervjuu povodom nastupa na tradicionalnom decembarskom koncertu na Kolarcu u ponedeljak.\nOn je dodao da su najlepše teme napisane u klasičnoj muzici, ili su preuzete iz klasike koja je opet crpla inspiraciju iz raznog folklora, i da zato nije protivnik različitih metoda kojima se izvođači klasike danas služe da bi privukli više publike na svoje koncerte.\n"Vidim mlade devojke koje su shvatile da moraju da budu zgodne, sem što moraju da sviraju dobro, i tako se bore za mesto pod Suncem. Spojile su mladost, lepotu i program koji publika prepoznaje i prave karijeru. Sve što ima dodira sa klasičnom muzikom ja podržavam, pa makar to bio i taj način", rekao je Kolundžija.\nNa tradicionalnom decembarskom koncertu u ponedeljak uveče u Kolarcu, Kolundžija će nastupiti uz klavirsku pratnju Nade Kolundžije, a na programu je izbor popularnih dela Baha, Leklera i Krajzlera.\nKolundžija, koji je i osnivač Centra lepih umetnosti Gvarnerijus, inicijator je velikog takmičenja za mlade talente 17. decembra na Kolarcu, a na njegov poziv u istoj dvorani 25. decembra nastupiće jedan od najboljih mladih violinista današnjice Jurij Revič i poljski pijanista Pjotr Koščik.


PIC: Poziv svim nivoima vlasti u BiH da preuzmu odgovornost\nTanjug 10. novembra 2021. 16:01\nSARAJEVO – Ambasadori Upravnog odbora Veća za sprovođenje mira (PIC) pozvali su danas sve nivoe vlasti u BiH da preuzmu odgovornost i ispune mandat koji su im dali glasači.\nPoručili su da je potrebna veća politička volja da se postigne napredak na polju zajedničkih ciljeva i premoste podele.\n„Retorika ili dela koja dovode do destabilizacije i podela, uključujući podrivanje državnih institucija i reformi koje su pružile stabilnost, finansijsku dobrobit i funkcionalnost za sve u BiH, moraju prestati“, saopšteno je iz PIC-a.\nIstiču da ovakvo ponašanje nije u interesu građana BiH kao ni kompanija koje posluju u ovoj državi.\n„To nije u interesu bilo kog građanina BiH ili kompanije i odvlači pažnju sa preko potrebnog delovanja i reformi na evropskom putu. Mi podvlačimo našu nedvosmislenu podršku postojanju BiH kao jedinstvene i suverene države koja se sastoji od dva entiteta i Brčko distrikta“, navodi se u izjavi.\nPoručili s u da ostaju spremni da zajedno sa visokim predstavnikom Kristijanom Šmitom pomognu političkim akterima BiH u obezbeđivanju mira i prosperiteta.\n„Zajedno sa visokim predstavnikom Kristijanom Šitom, mi, članice Upravnog odbora Veća za implementaciju mira, ostajemo spremne da pomognemo i podržimo domaće aktere u njihovim nastojanjima da osiguraju mirnu, demokratsku i prosperitetnu budućnost za sve građane BiH“.\nAmbasadori su podržali u potpunosti rad Šmita i dodali da je, i pored brojnih, kako kažu, podrivanja, uloga visokog predstavnika u BiH izuzetno važna naročito u kontekstu ispunjenja 5+2 uslova nakon čega bi se Bosna i Hercegovina približila Evropskoj uniji.\nPosebno su istakli fokus Šmta na pitanje državne i vojne imovine, a političke aktere su pozvali da sarađuju sa OHR-om u pronalasku funkcionalnog rešenja u interesu BiH i njenih entiteta.


Exit za Srbiju u EU - Domino Magazin\nNaslovna Život Gradski život Exit za Srbiju u EU\nExit za Srbiju u EU\nDruštvena strana narednog festivala EXIT biće posvećena daljem uključivanju Srbije u Evropsku uniju. Iz Exita poručuju da su uvereni da je odlučno kretanje ka Evropskoj uniji siguran put ka boljoj Srbiji. Da bi to bilo moguće neophodno je da se građanima jasno predstavi da taj put podrazumeva niz reformi koje za cilj imaju da državu učine efikasnijom u službi građana.\nGrađani imaju prava da znaju šta sve procesi uključivanja u Evropsku uniju donose, koje konkretne koristi mogu da očekuju od tih procesa, da li nečega u tim procesima treba da se boje i kako su ti procesi tekli i koji su njihovi rezultati u zemljama koje su tim putem već prošle. Pogotovu onim zemljama koje su nedavno postale članice Evropske unije. Exit kampanja za bolju Srbiju, za Srbiju punopravnu članicu Evropske unije biće predstavljena kroz kampanju za sam festival, ali i na samom festivalu kroz niz tribina, radionica, projekcija, raznih drugih aktivnosti i kroz poseban prostor unutar festivala koji će biti posvećen Srbiji na putu ka EU. Exit tim očekuje da će kampanju podržati sve one organizacije i institucije koje grade Srbiju na tom putu.\nEXIT će se pre svega baviti onim aspektima evropskih integracija koje se tiču mladih, obrazovanjem, zapošljavanjem i viznim režimima.