Od danas prijava za vakcinu protiv kovida-19 i putem kol-centra | Insajder\n"Prijavljivanje preko portala e-Uprave je sigurno najkomforniji način, najbrži, najefikasniji i najprecizniji, ali smo svesni da ipak postoji deo stanovništva koji voli da to uradi putem telefona, tako da smo zajedno sa 'Telekomom Srbije' organizovali veliki kontakt centar koji je počeo da radi jutros", rekao je Jovanović.\nPrema njegovim rečima, građani koji su zainteresovani za vakcinaciju treba da ostae osnovne lične podatke - ime, prezime, jedinstveni matični broj građana.\n"Bitno je da se ostave kontakt podaci - adresa elektronske pošte, broj mobilnog i fiksnog telefona. Za one sugrađane koji se budu prijavljivali preko kontakt centra adresa elektronske pošte neće biti obavezna jer smo svesni da su to možda građani koji nisu dovoljno informatički pismeni", istakao je direktor kancelarije za eUpravu.\nDodao je da građani takođe ostavljaju podatak - gde žele da se vakcinišu, u kojoj opštini ili kom gradu, ali i podatke o tome da li boluju od neke hronične bolesti.\n"Ostavljaju se i osnovni podaci vezani za možda hronične bolesti koje imaju i podatak koji je nama veoma bitan u celoj ovoj logističkoj operaciji, a to je da li su građani saglasni da prime bilo koju vakcinu koju je odobrila naša Agencija za lekove i medicinska sredstva ili žele neku posebnu vakcinu", rekao je Jovanović.


PREPOZNAVANJE SOCIJALNO ISKLJUČENE DJECE\nIstraživanja o pojavi socijalne isključenosti djece i društvenoj reakciji na ovu pojavu, kao i neposredna iskustva stručnjaka koji rade sa djecom, jasno ukazuju na određene probleme i nedostatke prakse koji umanjuju efikasnost nadležnih službi i negativno utiču na kvalitet njihovih intervencija. To su, prije svega, nedovoljna znanja o pojavi socijalne isključenosti, odsustvo specifičnih metodoloških modela, te slaba povezanost i saradnja pojedinih sistema, ustanova i organizacija, koji imaju ulogu i odgovornost društvene brige o djeci u Bosni i Hercegovini.\nOvaj rad u funciji je praktične potrebe društva sa ciljem da se pojava socijalne isključenosti djece u Bosni i Hercegovini dodatno aktuelizira i da se teorijski razmotri u osnovnim aspektima i time potaknu konkretnije aktivnosti na polju iznalaženja sistemskog odgovora na sveprisutne i vrlo složene pojavne oblike socijalne isključenosti djece. Rad je usmjeren prema strukturama socijalne zaštite, obrazovanja i zdravstva, sa ambicijom da stručnjacima iz ovih oblasti pruži dodatne informacije o pojavi socijalne isključenosti djece, da ih uputi ih na sistemsku saradnju, te da im olakša prepoznavanje socijalno isključene djece.\nJedno od osnovnih prava djeteta je pravo na život i razvoj, pravo na sretno djetinjstvo. Svi oblici zloupotreba, nasilja, zlostavljanja ili zanemarivanja djece, kojima se ugrožavaju ili narušavaju fizički i lični integritet djeteta i onemogućava optimalni razvoj, predstavljaju povrede tog osnovnog prava. Zaštita prava podrazumijeva, prije svega, raznovrsne društvene aktivnosti usmjerene na sprječavanje ovih pojava, kao i organizovanje i neposredno provođenje zaštitnih intervencija u konkretnim slučajevima socijalne isključenosti djece.\nSocijalna isključenost djece je pojava na koju utiču složeni spletovi uslovljavajućih faktora. Ona je fenomenološki raznovrsna i proizvodi kompleksne posljedice, što zahtijeva višestruku i visokodiferenciranu društvenu reakciju. Sistem zaštitnih intervencija bi trebalo da obuhvati različite nivoe prevencije, zatim otkrivanje (prepoznavanje) i ispitivanje slučajeva socijalne isključenosti, te poduzimanje adekvatnih mjera za njeno prevladavanje i uključivanje djeteta u društvene tokove u skladu sa njegovim potrebama. U tom smislu, uključivanje djeteta bazirano je na aktivnostima više institucionalnih sistema: obrazovanja, zdravstva, socijalne zaštite i dr.\nObim, domašaj i način djelovanja pojedinih sistema i službi, razlikuju se u pogledu nivoa i sadržaja zaštite. Tako su uloge obrazovnog i zdravstvenog sistema najveće u oblasti primarne prevencije, a uloga sistema socijalne zaštite izraženija je na planu posebne ili sekundarne prevencije, te u dijelu zaštitnih (kurativnih) intervencija u konkretnim slučajevima socijalne isključenosti. Centri za socijalni rad su službe koje imaju ključnu ulogu u težim slučajevima socijalne isključenosti djece. Ta uloga zasnovana je na njihovim značajnim funkcijama u socijalnoj zaštiti porodice i djece, ali i na njihovim zakonskim nadležnostima u zaštiti prava maloljetnika. U tom smislu, oni treba da budu inicijatori i koordinatori cjelokupnog procesa zaštite djece. Taj proces uključuje aktivnosti više različitih stručnih institucija (zdravstvenih, socijalnih, obrazovnih), kao i nevladinih organizacija koje se bave ovim problemom.\nRaspodjela uloga svih učesnika u zaštiti treba da stvori pouzdanu osnovu za prikupljanje i procjenu podataka, da omogući efikasno smanjenje socijalne isključenosti i da obezbijedi adekvatnu uključenost za dijete. Polazeći od glavnog cilja – obezbjeđenja dobrobiti djeteta, ove uloge treba da budu povezane u cjeloviti proces stručnog prepoznavanja, istraživanja, odlučivanja i realizacije zaštitnih intervencija.


Na trećoj sednici Parlamenta privrednika RPK Zlatiborskog upravnog okruga, koja je održana 27. marta 2018. godine predstavljena su tekuća privredna kretanja na području koje obuhvata komora, podnet Izveštaj o radu za 2017.godinu i prezentovan Plan rada RPK Zlatiborskog upravnog okruga za 2018 godinu.\nSednici Parlamenta privrednika prisustvovao je i Predrag Petrović, generalni sekretar Privredne komore Srbije, koji je upoznao privrednike sa najznačajnijim aktivnostima koje je PKS realizovala u prethodnoj godini kao i sa strateškim ciljevima postavljenim za ovu godinu. Tom prilikom on je istakao da je težište aktivnosti PKS tokom 2017.godine bilo na zastupanju interesa privrede. Predstavnici Privredne komore Srbije učestvuju u radu preko 100 radnih grupa za izradu nacrta propisa koji su bitni za poslovanje privrede pri ministarstvima Vlade Republike Srbije. Preko komore dostavljeno je mišljenje privrede na 40 nacrta zakona, podzakonskih akata i strateških dokumenata.Do sada su državnim organima upućene 102 zakonske inicijative od kojih je 47 pozitivno rešeno. Jedna od najznačajnijih realizovanih inicijativa je usvajanje Zakona o dualnom obrazovanju obrazovanju, koji je rezultat zahteva, inicijativa i nastojanja privrede da se uvođenjem dualnog modela obrazovanja reši problem nedostajućih kvalifikovanih kadrova u privredi. Ovo daje mogućnost privrednicima da u procesu izrade propisa prepoznaju problem i iniciraju izmene preko organa i tela regionalnih komora koje će uobličiti inicijative i proslediti nadležnim službama PKS na dalje delovanje kod državnih organa. Sa ovim aktivnostima nastaviće se i ove godine a posebna pažnja biće usmerena ka direktnim kontaktima sa privredom. Planiran je nastavak rada na razvoju razvoju postojećih i uvođenju novih usluga i servisa, a značajna aktivnost očekuje se u pravcu digitalizacije privrede i edukaciji i podršci pri izlasku na strana tržišta.Na sednici su predstavljeni Ekonomski instrumenti u oblasti životne sredine i podsticaji razvoju privrede.\nČlanovi Parlamenta privrednika su pozitivno ocenili to što su na nivo regionalnih komora preneta javna ovlašćenja u oblasti izdavanja i overe uvozno-izvoznih dokumenata i dokumenata koji se koriste u procedurama javnih nabavki. Privrednici očekuju jačanje aktivnosti u pogledu komunikacije privrede sa predstavnicima državnih institucija u cilju otvaranja rasprave o problemima koji opterećuju privredu u oblasti poreskih propisa, parafiskalnih nameta,naknada, raznih dozvola, uverenja i drugih procedura.


Sport - datum: 2018-05-20 ZAPEČAĆENA SUDBINA ČUVENOG NIKŠIĆKOG KLUBA „Metalurzi” se gase\nDevetnaesti maj 2018. godine bit će crnim slovima upisan u istoriji nikšićkog Čelika. Juče su omladinci Čelika trebali da odigraju utakmicu sa vršnjacima iz Ibra, ali Nikšićani nisu uspjeli da obezbjede sredstva za odlazak u Rožaje. Ovo je druga utakmica u aktuelnoj sezoni, koju će neka od selekcija Čelik izgubiti za zelenim stolom. Ni seniori Čelika neće danas igrati utakmicu sa Jezerom, čime su se obistinile crne slutnje, da će ovaj polularni klub jednodnostavno nestati sa sportske scene. Klub je obavjeestio Fudbalski savez Crne Gore da nije u mnogućnosti da organizuje utakmicu sa Jezerom. B.K.


Ronaldov prelazak u Juventus ljuti radnike Fiata - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nJoš nakon izbacivanja od strane ekipe Urugvaja na 2018 World Cup Svetskom šampionatu u Rusiji, portugalski reprezentativac povezivan je sa torinskim Juventusom i kaluzulom od 100 miliona evra...\nOvo je, međutim, izazvalo veoma oštru reakciju Fiatovih radnika. Italijanski proizvođač automobila trenutno poseduje 29,18% udela u Angeli porodičnom biznisu, koji drži 63,77% ukupnog poslovanja Juventus fudbalskog kluba. S toga, kada su se pojavili izveštaji o godišnjoj plati od 30 miliona, koliko je ponuđeno Kristijanu Ronaldu, radnici nisu želeli da ostanu nemi i ne kažu šta misle o tome.\nSudeći prema italijanskim medijima, Fiat je čak, ponudio Ronaldu da postane brend ambasador, pored toga što mu plaća ogromnu svotu novca koja je bila potrebna kako bi ova zvezda došla u Torino.\n"Nakon Hoakina, sada i Kristijano Ronaldo takođe", izjavio je Đerardo Điakone, radnik Fiat Pomigliano D’Arco fabrike, u blizini Napulja. "Ovo je besramno. Radnici kompanije Fiat nisu dobili povećanje plate prethodnih deset godina. Sa platom Kristijana Ronalnda mogli smo svim radnicima da dodamo po 200 evra na mesečnom nivou. Izgubili smo 10,7% u inflaciji tokom prethodne dekade, a to je nešto što nikada neće moći da bude obnovljeno. Trenutno, FCA grupacija troši 125 miliona evra na godišnje sponzorisanje, od kojih 26,5 odlazi na Juventus."\nKada su Juventus i Fiat zaključili dogovor vredan sto miliona evra, zajedno sa dodatnih 120 miliona u platama za pomenutog igrača tokom četiri godine, ova investicija svela se na neverovatnih 220 miliona evra, a ostaje da vidimo da li će uspeti da pomogne italijanskim divovima da osvoje UEFA Ligu šampiona, u podvigu za koji nisu sposobni još od sezone 1995/96.\nPored svega, ovaj transfer nikako ne prolazi dobro u samom startu, jer na svaki način, ovi raskalašni potezi idu preko leđa radnika kompanije Fiat. Stvari neće postati ništa bolje kada ljudi budu videli raskošnu, superluksuznu vilu od 1.000 kvadratnih metara, koju je portugalska fudbalska zvezda već avanzovala u Torinu. Poznavajući Italijane, on će morati da radi kao nikada pre u životu i napravi neko čudo kako bi ih malo odobrovoljio.


OC Jahorina: Naredne sedmice počinje prodaja ski-karata | Banjalučanke.com\nOC Jahorina: Naredne sedmice počinje prodaja ski-karata\nOlimpijski centar “Jahorina” objavio je cjenovnik ski-karata za zimsku sezonu 2016/2017. godina obavještavajući zainteresovane da će akcijska prodaja ski-karata početi 3. oktobra.\nPrvi krug akcijske prodaje trajaće do 20. oktobra, do kada će cijene sezonskih karata biti niže za 50 odsto od redovne cijene, saopšteno je iz Olimpijskog centra.\nU toku prve akcijske ponude sezonski ski-pas sa slikom za odrasle košta 360 KM /184 evra/, a za djecu od pet do 15 godina 225 KM /115 evra/.\nCijena sezonskog ski-pasa za radne dane sa slikom iznosi 250 KM /127 evra/, dok za djecu od pet do 15 godina košta 150 KM /76 evra/.\nRedovna cijena ski-karata nije promijenjena u odnosu na prošlu sezonu i za sezonski ski-pas sa slikom iznosi 720 KM /368 evra/ za odrasle i 450 KM /230 evra/ za djecu uzrasta od pet do 15 godina.\nDnevna ski-karta u sezoni će koštati 39 KM /20 evra/ u dane vikenda, a radnim danima 34 KM /17 evra/, što je takođe nepromijenjeno u odnosu na prošlu sezonu.\nNepromijenjena je i cijena karata za četiri sata skijanja u sezoni – 30 KM /15,34 evra/, te za dva sata skijanja 23 KM /11 evra/.\nU predsezonskom periodu do 24. decembra i postsezonskom od 13. marta 2017. godine cijene ski-karata biće niže za 35 do 40 odsto u odnosu na glavni sezonski period, odnosno januar i februar, za određene vrste karata, najavljeno je iz Olimpijskog centra “Jahorina”.\nSki-kasa u hotelu “Bistrica” radiće od 3. oktobra svaki dan od 9.00 do 14.00 časova.\nCijene u hotelu “Bistrica” u periodu od 1. decembra do 2. marta 2017. godine iznosiće od 56 KM do 69 KM za uslugu noćenje s doručkom, dok će polupansionska koštati od 66 KM do 79 KM po osobi i po danu.


AU KAKVO TELO Ana Ivanović se skinula u kupaći, a svi gledaju u NJEN STOMAK\nNaša popularna teniserka Ana Ivanović poslednje tople dane provodi na plaži, a kada se skinula u kupaći kostim pokazala je savršeno telo na kome će joj svakla žena pozavideti.\nCan’t believe summer is almost over ☀🌊🍹\nAna se fotografisala na peščanoj plaži, pa pokazala liniju na kojoj izgleda kao da je pravi top model. Ubrzo je dobila brojne komentare ljudi koji neprestano govore da ne mogu da skinu pogled sa njenog stomaka jer izgleda kao da se zapravo nikad nije porodila.\nANA IVANOVIĆ U ŠTIKLAMA NA STADIONU Bastijan ima važan dan, ali njegova žena je ZVEZDA\nNJOJ NE TREBA RASKOŠ Ana Ivanović se osamila, pa još jednom pokazala koliko je SKROMNA\nAna Ivanović u SEKSI IZDANJU izašla u grad sa mužem, a ovakve komentare NA NJEGOV RAČUN sigurno nije očekivala\nViše fotografija zgodne Ane Ivanović koja i nakon porođaja ima savršenu liniju pogledajte u galeriji.\nDreaming of the 🌊 and some ☀\nLoving the peacefulness of an early morning workout 🙏🏼🏃🏻♀🧘🏻♀\nSekulićeva je sa Vasilijem Andrejem i rođakom odsela u najskupljem hotelu u Pržnu, a tokom prepodnevnih časova čim sunce upeče na plaži predah su pravile u restoranima.\nPevačica Nataša Bekvalac sinoć je gostovala u emisiji "Amidži šou" i tom prilikom otvoreno govorila o svojoj porodici.\nNekadašnja članica grupe "Đavolice", Tamara Milutinović, želela je da učestvuje u prvoj sezoni rijalitija "Zadruga", ali ju je u tome sprečio Popović.\nNakon izlaska iz Miligrama zbog manjka posla, Alen otkrio da su muzičari iz benda PREŠLI DA RADE SA NJIM, a sve će iznenaditi kakve ZAHTEVE ima za nastupe (VIDEO)\nPevač kaže da su muzičari prešli da rade sa njim i ističe da mu je supruga najveća podrška kada je karijera u pitanju.


Aktuelno - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nPovodom susreta Tadić - Ešton\nObjavio CEAS 05 septembar 2010 .\nCentar za evroatlantske studije (CEAS) pozdravlja spremnost predsednika Srbije Borisa Tadića da zajedno s Evropskom unijom usaglasi stavove uoči rasprave o Kosovu u Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija i izražava nadu da ta spremnost odražava iskreni pokušaj Srbije da postane deo rešenja za probleme u regionu.\nCEAS poziva sve relevantne društvene aktere u Srbiji da ohrabre državni vrh Srbije u zauzimanju hrabrog, iskrenog i odgovornog pristupa u rešavanju kosovskog pitanja, koji bi nas poveo putem institucionalnog i ekonomskog oporavka.\nPovodom situacije nastale posle najave tužbe Mufitje Zukorlića protiv dnevnih novina Blic\nObjavio CEAS 27 jun 2010 .\nCEAS saopštenje za javnost, 27.6.2010.\nCEAS izražava zabrinutost povodom upečatljivog odsustva jasnijeg stava većine javnih aktera o tužbi glavnog muftije Islamske zajednice u Srbiji Muamera Zukorlića, koju je podržala Islamska zajednica u Srbiji, protiv dnevnih novina Blic zbog objavljivanja karikature muftije Zukorlića, od kojih bi se očekivalo da ga imaju i sa javnošću podele. CEAS, takođe, smatra da je nedopustiv trend autocenzure u slučaju Zukorlić protiv Blica u većini srpskih medija koji plediraju na poziciju nezavisnih, bez obzira na trend presuda protiv pojedinih novinara.\nPovodom pogibije Milijana Kostića oca poginulog vojnika Dragana Kostića i koordinatora projekta Stop zaboravu\nObjavio CEAS 16 maj 2010 .\nCEAS saopštenje za javnost, 16.5.2010.\nMilijan Kostić, otac vojnika Dragana Kostića poginulog 27.8.2004. pod još nerazjašnjenim okolnostima u kasrni u Leskovcu, poginuo je 15.6.2010. u saobraćajnoj nesreći kod Užica.\nJedanaest godina od NATO bombardovanja zgrade RTS\nObjavio CEAS 22 april 2010 .\nCEAS saopštenje za javnost, 22.4.2010.\nU NATO bombardovanju zgrade RTS-a u Beogradu, 23.4.1999. godine u 02:06 časova, poginulo je, zvanično, 16 radnika RTS, za šta postoji neupitna odgovornost NATO.\nJedanaest godina od početka NATO intervencije\nObjavio CEAS 23 mart 2010 .\nCEAS saopštenje za javnost, 23.3.2010.\nCentar za evroatlantske studije (CEAS) smatra da skoro ni jedan segment srpskog društva nije spreman za utvrđivanje odgovornosti i krivice srpske strane za ljudske žrtve i razaranja nastala tokom NATO intervecije.\nCEAS otvoreno pismo predsedniku Srbije Borisu Tadiću povodom rezolucije Evropskog parlamenta o Srebrenici\nObjavio CEAS 11 novembar 2009 .\nCEAS saopštenje za javnost, 11.11.2009.\nCEAS vas, u skladu sa vaši izjavama o posvećenosti saradnji sa Haškim tribunalom, evropskim integracijama Srbije i regionalnoj saradnji pozva da u svojstvu predsednika Srbije, ali i aktivnog predsednika Demokratske stranke, obratite pažnju na predlog velike grupe nevladinih organizacija koji vam je upućen još 11.2.2009, da po ugledu i na poziv Evropskog parlamenta zauzmete da i naš parlament usvoji rezoluciju o 11. julu kao danu sećanja na žrtve genocida u Srebrenici.\nPet godina od ubistava gardista Milovanovića i Jakovljevića u vojnom objektu Karaš u Topčideru\nPovodom posete komesara EU za proširenje Štefana Filea Srbiji\nPovodom naimenovanja generala Mladena Ćirkovića na mesto zamenika načelnika Generalštaba


Rusija optužila svetske medije za dezinformacije o Siriji – Južnobanatske Vesti\nRuski ambasador pri UN Vasilij Nebenzija optužio je večeras medije za masovnu kampanju dezinformacije o situaciji u istočnoj Guti kod Damaska dodajući da se ne navodi „neprijatna istina“ da na tom području ima nekoliko hiljada boraca uključujući i pripadnike terorističkih organizacija poput Al Kaide.\nNebenzija je na sednici Saveta bezbednosti UN o Siriji rekao da je sa područja istočne Gute ispaljeno nekoliko desetina raketa na Damask i da se borci namerno kriju u obrazovnim i medicinskim ustanovama, javila je agencija AP.\nPrema njegovim rečima, lokalni medija centar u Guti i sirijska civilna zaštita, poznata kao Beli šlemovi, glavni su „koreni dobro plaćene kampanje dezinformacije“ protiv sirijskih vlasti i Rusije, njenog saveznika.\nNebenzija je rekao da Švedska i Kuvajt vrše pritisak da se usvoji rezolucija o 30-dnevnom prekidu vatre u Siriji i dodao da za sada ne postoji saglasnost o tom dokumentu.\nOpoziciona Sirijska opservatorija za ljudska prava saopštila je danas da je više od 400 civila stradalo u vazdušnim napadima u istočnoj Guti, pobunjeničkoj enklavi pod opsadom od 2013. godine.


Rezultati pretrage za: Jens Stoltenberg\nFinska i Švedska će moći brzo da postanu članice NATO, ako odluče da zatraže pridruživanje tom vojnom savezu, izjavio je danas generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg.\nStoltenberg o eventualnoj upotrebi hemijskog oružja u Ukrajini\nStoltenberg: NATO neće rizikovati otvoreni rat sa Rusijom\nGeneralni sekretar NATO, Jens Stoltenberg, ponovio je danas da će Alijansa nastaviti da isporučuje vojnu opremu Ukrajini, ali da neće slati svoje trupe u Ukrajinu, uključujući i mirovnu misiju, i time rizikovati širenje rata i otvoreni sukob sa Rusijom.\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg ponovo je danas apelovao na predsednika Rusije Vladimira Putina da zaustavi vojnu akciju u Urkajini i istakao da NATO ne želi rat sa Rusijom.\nStoltenberg u pismu Lavrovu ponudio dodatne razgovore\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg saopštio je da je uputio pismo šefu ruske diplomatije Sergeju Lavrovu u kojem je ponudio dodatne razgovore kako bi se ublažila ukrajinska kriza.\nStoltenberg: Raspoređivanje trupa signal posvećenosti SAD\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg pozdravio je danas odluku SAD da rasporede dodatne snage u Nemačkoj, Poljskoj i Rumuniji u trenutku pojačanih tenzija sa Moskvom zbog gomilanja ruske vojske na granicama Ukrajine.\n“Sećanja na operaciju NATO iz 1999. još uvek bolna u Srbiji”\nStoltenberg: Da, unutar NATO ima neslaganja\nU prvom obraćanju jednog generalnog sekretara NATO američkom Kongresu, čelnik vojne alijanse Jens Stoltenberg izjavio je da unutar te organizacije postoje brojna neslaganja i pozvao na povećanje odbrambenog budžeta NATO kako bi bolje izlazio na kraj sa globalnim izazovima, kao što je Rusija.\nNATO nema planove da smanji prisustvo svojih snaga, niti misije KFOR-a na Kosovu i Metohiji, rekao je generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg u intervju TV Prva i dodao da je razlog što je NATO na KiM - da štiti sve ljude, a tako i srpsku zajednicu.\nStoltenberg: Uspeh NATO - jedinstvo različitih\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg je uveren da će NATO postojati sve dok "je potreban jak savez bezbednosti i odbrane", prenosi bugarska nacionalna televizija.


ISLAMSKA DRŽAVA PREUZELA ODGOVORNOST: Džihadista izveo teroristički napad u Melburnu\npetak, 09 novembar 2018 14:50\nIslamska država, u saopštenju njihove novinske agencije Amak, nije pružila dokaze za iznetu tvdnju.\nMelbourne stabbing and shooting of suspect #itvnews pic.twitter.com/XGHNdrBiKt\n— Steph Greaves (@StephGreaves1) November 9, 2018\nU centru australijskog grada Melburna troje ljudi danas je izbodeno, od kojih je jedna osoba preminula, a napadača koji ih je napao i vitlao nožem na ulici policija je upucala i primljen je u bolnicu u kritičnom stanju. Australijski mediji javljaju da druga žrtva ima povredu glave, a stanje treće povređene osobe nije poznato. Vlasti su saopštile da napad tretiraju kao teroristički.\nNa video snimcima koji su se pojavili na internetu vidi se kako muškarac preti policiji držeći u ruci nešto nalik na nož, a jedan od prolaznika pokušava da ga zaustavi gurajući potročačka kolica ka njemu.\nPolicija je saopštila da je napadač nakon ranjavanja uhapšen i da su stražari postavljeni ispred njegove bolničke sobe, prenosi Kurir.\nPosljednji put izmijenjeno petak, 09 novembar 2018 14:36\nViše iz ove kategorije « BiH: Voz sa migrantima u blokadi, zabranjeno iskrcavanje Pucnjava u školi u Sjevernoj Karolini »


Kineska cenzura u Beogradu: Aktivisti nezakonito privedeni\nHronika Autor:Jovana Aleksić15. avg. 202108:32\nTokom samita Kine i zemalja centralne i istočne Evrope u Beogradu 2014. godine, pod nazivom "Samit i put", uhapšeno je 11 aktivista Falun Gonga iz inostranstva i tri dana su držani u pritvoru u Padinskoj Skeli. Sedam godina kasnije, Ustavni sud u Srbiji presudio je da su strani aktivisti bili zadržani nezakonito, a dokumentarni film snimljen o ovom događaju prošao je golgotu do prikazivanja zbog, kako kaže reditelj Dejan Marković za Nova.rs, uticaja kineske ambasade.\nBio je to decembar 2014. godine kada su aktivisti sa različitih delova sveta krenuli put Srbije na skup koji je trebalo da se održi uoči samita Kine i zemalja Istočne i Centralne Evrope. Još nisu stigli u Beograd, a dozvola za skup koji je prijavljen u Ministarstvu unutrašnjih poslova, bila je odbijena.\n„Zabrana da se taj skup održi u Beogradu bila je iznenađenje za sve nas. Slični skupovi su ranije održavani i nikada nije bilo nikakvih problema, a na tim skupovima obično bude više policije nego učesnika. I pored toga, okupljanje bi bilo dozvoljeno kao što je to slučaj u svim demokratskim državama. Ipak te 2014. je policija zauzela potpuno drugačiji kurs i zabranili su apsolutno sve skupove sa obrazloženjem o bezbednosti“, kaže za Nova.rs Dejan Marković, aktivista i reditelj dokumentarnog filma „Crna lista“ o ovom događaju.\nČuvši da je skup zabranjen, većina učesnika je odustala od dolaska u Srbiju. Ipak, bilo je onih koji nisu mogli da dobiju povraćaj novca za svoje karte i ipak su odlučili da doputuju u Srbiju, priča nam Marković.\n„Naravno, njihova namera nije bila da prkose srpskoj policiji i da se uprkos zabrani okupe, već su želeli da nastave sa nekim drugim aktivnostima“, kaže Mirković.\nNe samo da aktivisti nisu stigli da se bave aktivizmom, već nisu raspakovali ni kofere, a srpska policija ih je privela.\n„Pronašli su se onog trenutka kada su se pijavili su svojim hotelima. Nisu ih pitali čak ni zbog čega su došli, samo su ih odveli u Padinsku skelu. Nisu imali pravo na prevodioca, na poziv, niti na advokata, dakle tri ljudska prava su pogažena u startu. Moja pretpostavka je bila da je policija mislila da će to proći tek tako, da za to niko neće saznati“, priseća se Marković te 2014. godine.\nMeđutim, jedan od pritvorenika, bugarski državljanin, imao je kod sebe skriveni telefon kojim je pozvao svoje kontakte u matičnoj Bugarskoj. Odmah su, kaže Marković, pokrenuti diplomatski postupci.\n„Interesantno je da čak i kada su, dan nakon privođenja, advokati pozivali Ministarstvo unutrašnjih poslova, kako bi proverili gde se nalaze pritvorenici, iz policije im je rečeno da oni nemaju nikakvu informaciju o navedenim licima i tako je bilo sve dok diplomatskim kanalima nisu počeli da se raspituju o njima. U pritvoru su bili držani sve dok kineski premijer nije otišao iz Srbije“, priča Marković.\nGolgotu prošao i dokumentarac o nemilom događaju\nNesvakidašnja priča, može se slobodno reći, kineskog pritiska usred evropske metropole, zabeležena je u dokumentarnom filmu „Na crnoj listi“ u režiji Dejana Markovića, ali i sam projekat doživeo je golgotu sličnu onoj koji su na svojoj koži osetili aktivisti.\n„Taj film je 2019. imao premijeru na Beldoks-u (Beldocs, festival dokumentarnog filma), a ona je bila traumatična jer se kineska ambasada angažovala da do premijere ne dođe. Najpre je vršen pritisak na direktora festivala, posle toga je došla policija iz protivpožarnog sektora koja zaključuje da je dvorana opasna i da ne ispunjava bezbednosne uslove. Beldoks je bio izbačen iz te sale i na kraju nije emitovan nijedan film u toj dvorani jer je proglašena za nebezbednu“, priča Marković.\nSledeća stanica bila je sala Doma sindikata koja je dva dana pred projekciju proglašena za nebezbednu, a čitava situacija zaličila je na pravi paradoks – zabranjuje se puštanje filma koji govori o ugroženim ljudskim pravima!\n„Sledeća je bila sala na Kolarcu. Direktorka nam javlja pred premijeru da je izložena pritiscima i da i da je kineska ambasadorka zapretila da će se povući ako se film prikaže. Na kraju, film je prikazan u Ušću u bioskopu Sinapleks, jer je reč o privatnoj austrijskoj kompaniji na koju nisu mogli da utiču“, zaključuje Marković.


"Mi smo novinarke" i ne trpimo nasilje - Direkt Portal\n"Mi smo novinarke" i ne trpimo nasilje\n“Mi smo novinarke” i ne trpimo nasilje\n01.11.2019 23:11 bh novinari, izlozba, Mreža novinarki, nasilje 0\nTežak položaj novnarki u društvu, izloženost pretnjama i nasilju, nedovoljna solidarnost i svest o pravima koje imaju, teme su o kojima se govorilo na otvaranju izložbe fotografija "Mi smo novinarke" koja je sinoć upriličena u Sarajevu.\nOrganizatori, Udruženje BH novinari je performansom i izložbom fotografija novinarki koje su svedočile o pretnjama sa kojim se susreću, javnosti predstavilo i Mrežu novinarki u BiH kao jedan od načina da se one povežu i osnaže.\n"Ideja za izložbu je nastala pre 10 godina kada se jedna koleginica na sudu borila za svoja prava sa direktorom i članovima UO Javnog servisa RS. U presudi Osnovnog suda u Banja Luci je navedeno mišljenje kliničke psihologinje da je direktor je ugledan, porodičan čovek, intelektualac, vredan član zajednice i da, kao takav, ne može biti mober", rekla je predsednica udruženja Borka Rudić.\nIzložbu otvorili Borka Rudić i Slaviša Prorok\n"To je bio okidač kada sam počela više da razmišljam o tome kako pomoći našim koleginicama da prihvate da su žrtve nasilja i da se zajedno borimo na solidarnoj osnovi", istakla je ona i dodala da je prvobitni plan bio da se napravi 55 fotografija novinarki.\n"Od 31 koliko ih je pristalo, 11 nije smelo da se pojavi likom i imenom. Dvadeset njih jeste. Otuda je ovde 20 portreta i 11 silueta. Zato mislim da je ova izložba važna za sve nas", naglasila je Rudić.\nIzložbu je otvorio Slaviša Prorok iz Centra za promociju civilnog društva (CPCD) koji je istakao da ne smemo da budemo imuni na nasilje koje se dešava oko nas.\n"Teško je razumeti da naše koleginice žive i rade na način na koji je ovde predstavljeno, a situacija je još i gora. Kao ljudi imamo obavezu da reagujemo na nasilje, posebno na rodno zasnovano nasilje. Suočene sa pretnjama novinarke su često same, a naša obaveza je da to ne dozvolimo", rekao je on.\n"U pokušaju da odgovorim na pitanje: ko je sve atakovao na moj novinarski angažman, obično zanemim", istakla je Vildana Selimbegović, urednica i direktorica sarajevskog Oslobođenja. Ona je jedna od 20 novinarki koje su javno progovorile o pretnjama i nasilju sa kojim se suočavaju u obavljanju posla.\n"U širokoj lepezi napadača čini mi se da posebno mesto zauzimaju domaći radikali, islamisti vehabijske provinijencije, a u stopu ih prate i ostali fašisti Ipak, mislim da izniman tretman pripada lopovima i kriminalcima bliskim vlasti. Neki ih zovu političarima", jasna je Selimbegović.\nNakon što se javila na redakcijski telefon, novinarka Milkica Milojević je čula rafal pretnji.\n"Zna on gde stanujem, sve će mi u kući pobiti, čak i decu. Kolege su rekle da to nije ništa, da se to dešava svaki dan, da nam je takav posao. Neću da živim u društvu u kojem je normalno da bilo ko zbog bilo čega, a pogotovo zbog napisane ili izgovorene reči, preti ubijanjem dece. Ne, to nije normalno. To ne sme da se dešava ni jedan dan. Ne dam da se ovako urušava dostojanstvo novinarske profesije", kaže novinarka EuroBlica.\nNa događaju se moglo čuti i da je stanje u novinarstvu za žene katastrofalno jer su malo plaćene za mnogo posla koji obavljaju, često bez jasno definisanog radnog vremena.\nNaglašeno je i da je problem što tužilaštva i sudovi na različitim nivoima loše rade svoj posao kada je reč o procesuiranju napada na novinarke. Zbog toga nemaju dovoljno poverenja u pravosudne institucije čiji su rad ocenile dvojkom.\nU izveštaju ombudsmena se navodi da su novinarke češće izložene napadima sa ciljem sprečavcanja objavljivanja određene informacije ili priče.\nKada je zlostavljanje novinarki putem interneta u pitanju, veliki broj njih je rekao da su i same bile izložene virtuelnim napadima, ali ih nisu prijavljivale jer su ih smatrale bezopasnim ili zbog nepoverenja u institucije.\nAutor fotografija je fotoreporter Muhidin Živojević, a nakon Sarajeva, izložba će biti predstavljena u Banjoj Luci i Mostaru.


Proslava 11. aprila - Dana opštine Novi Beograd - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Proslava 11. aprila – Dana opštine Novi Beograd\nAh Neša 9. april 2012. BG svaštara Postavite komentar\nOpština Novi Beograd u sredu 11. aprila, proslaviće Dan opštine i šezdeset četvrtu godinu postojanja. Dan opštine obeležava se u znak sećanja na početak gradnje prvih zgrada novog grada 1948. godine.\nTim povodom tokom celog meseca održavaju se prigodne manifestacije pod nazivom „Aprilski dani u Novom Beogradu“. Ove godine svečana akademija, u sredu, 11. aprila, biće održana od 18.00, u prostoru bioskopa „Fontana“, jednom od simbola Novog Beograda koji je opština nedavno renovirala i vratila u funkciju. Na svečanosti će biti prikazan dokumentarni film o Novom Beogradu „Kako sam rastao 1947-1967“, i promovisan drugi deo knjige „Tajna Novog Beograda“.\nU svečarskoj atmosferi biće proglašeni i pobednici konkursa „Najbolja fotografija Novog Beograda“. Tokom večeri biće otvorena retrospektiva filmova o Novom Beogradu i prikazan film „Apsolutnih 100“. U okviru retrospektive sledećih dana biće prikazano nekoliko filmova u kojima je jedan od „junaka“ urbani duh Novog Beograda. Istog dana u zgradi opštine, u 12.00, biće priređen i prijem za bivše predsednike opštine Novi Beograd.\nTokom aprila biće otvorene i dve izložbe na otvorenom posvećene Novom Beogradu. Prva pod nazivom „Iz arhive komunalne inspekcije“ biće ispred zgrade opštine Novi Beograd, dok će prostor na Savskom keju ulepšati fotografije sa konkursa „Najbolja fotografija Novog Beograda 2012“. U okviru dana opštine biće održan i Novobeogradski sajam knjiga.\nPovodom proslave Dana opštine Novi Beograd će posetiti i gosti iz inostranstva sa kojima opština Novi Beograd sarađuje iz prijateljskih opština Karpoš (Makedonija), i Belfor ( Francuska). (danubeogradu.rs)\n(12.00) Otvaranje izložbe na otvorenom ispred zgrade opštine Novi Beograd „Iz arhive komunalne inspekcije“\n(18.00) Svečana akademija u bioskopu „Fontana“\n– Prikazivanje dokumentarnog filma o Novom Beogradu „Kako sam rastao 1947-1967“\n– Dodela nagrada na konkursu „Najbolja fotografija Novog Beograda“\n– Promocija knjige „Tajna Novog Beograda“ – drugi deo\n(20.00) Otvaranje retrospektive filmova o Novom Beogradu – film „Apsolutnih 100“\nČetvrtak, 12. april (17.30) Bioskop Fontana – film „Ljubav i drugi zločini“\nPetak, 13. april (17.30) Bioskop Fontana – film „Jedan na jedan“\nSubota, 14. april (17.30) Bioskop Fontana – „Čekaj me, ja sigurno neću doći“\nUtorak, 17. april (12.00) Otvaranje izložbe na otvorenom na Savskom keju „Najbolja fotografija Novog Beograda 2012.“\nNedelja, 22. april (10.00) Festival sportske animacije, rekreacije i sporta\nU saradnji sa Savezom za animaciju i rekreaciju Srbije – Savski kej – prezentacije, takmičenja, sportski programi i takmičarske igre u više desetina sportskih i drugih disciplina.\n23-29. april (10.00-20.00) Četvrti Novobeogradski sajam knjiga – Hala sportova\nSubota 5. maj (10.00) Organizacija Prolećnog novobeogradskog roler Kupa na šetalištu „Savki kej“ u saradnji sa Roler savezom Srbije\nTagovibg svaštara dub manifestacije novi beograd promocije\nPrethodni Libanski mozaici: Kroz vreme\nSledeći DKSG: Jugoslovenski crni talas


Samir H. – Stranica 26 – www.zrkkrivaja.com\nAutor: Samir H.\nRukometašice Krivaje slavile u Hadžićima – 28:35\n28. listopada 2017. Samir H.\nRukometašice Krivaje u okviru šestog kola Premijer lige BiH gostovale su u Hadžićima kod istoimene ekipe, gdje su upisale novu prvenstvenu pobjedu, rezultatom 28:35. Nakon što su protekle srijede, na domaćem terenu u okviru zaostalog susreta petog kola savladale ekipu Mire iz Prijedora, gostujuće rukometašice i večeras su sjajnom igrom došle do novih prvenstvenih bodova. Ekipa Krivaje u večerašnjem susretu […]\nRukometašice Krivaje ubjedljivo protiv Mire\n26. listopada 2017. Samir H.\nU zaostaloj utakmici petog kola Premijer lige za žene, večeras su rukometašice Krivaje na domaćem terenu savladale ekipu Mire iz Prijedora, rezultatom 37:25 (17:13). Domaća ekipa furiozno je otvorila susret, serijom od 8:2, dale su doznanja gošćama iz Prijedora, da bodovi ostaju u Zavidovićima. Gostujuće rukometašice do kraja prvog dijela uspjele su se vratiti, i smanjiti rezultatski zaostatak. Na pauzu […]\nRukometašice Krivaje osvojile drugo mjesto u Kupu Bosne i Hercegovine\nRukometašice Krivaje izborile plasman u finale Kupa Bosne i Hercegovine


Muljanje umesto borbe protiv korupcije | Autonomija\nMuljanje umesto borbe protiv korupcije\nStalni koordinator UN u Srbiji Vilijam Infante oštro je kritikovao Vladu Srbije zbog izostanka rezultata u borbi protiv korupcije. Upitao je premijera Mirka Cvetkovića i šta je sa obećanjem da će biti ispunjen Akcioni plan.\nPrema istraživanjima agencije Ujedinjenih nacija, u Srbiji su najkorumpiraniji državna uprava i policija.\n„Revidiranje Strategije borbe protiv korupcije u Srbiji će sigurno potrajati, jer je od početka bilo loših namera, pošto nigde ne piše da je Vlada posvećena borbi protiv korupcije i nultoj toleranciji prema korupciji. To je namerno zamuljano“, rekao je predstavnik UN Vilijam Infante na regionalnoj konferenciji „Parterstvom protiv korupcije“.\nOn je istakao da su institucije za borbu protiv korupcije u Srbiji slabe, da je njihova budućnost neizvesna, da nemaju dovoljno zaposlenih, kao i da su tek na početku rada.\nInfante je pohvalio rad poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitnika građana i naveo da je bolje pomoći institucijama nego ih kritikovati.\n„Naš cilj nije da se rastrgne Vlada, nego da joj pomognemo“, rekao je on.\nStalni koordinator UN je ukazao i na važnost angažovanja medija i dodao da se novinari za istraživačko novinarstvo obučavaju na slučaju „Votergejt“, ali da bi oni prvenstveno trebalo javnost da snabdevaju jednostavnim i lako razumljivim informacijama poput onih o trošenju novca iz budžeta.\n„Štampani mediji su često u vlasništvu partija ili građana i često nisu objektivni i nepristrasni. Zato bi možda trebalo iskoristiti alternativne načine za širenje informacija, poput Tvitera i Fejsbuka“, rekao je on.\nInfante je naveo da angažovanje civilnog društva i medija na promeni svesti građana nije, kako se izrazio, „takmičenje dece u pisanju sastava protiv korupcije“, jer je to gubitak vremena.\nOn je istakao da Srbija želi da istovremeno sprovede sve reforme, ali da je to nemoguće.\n„U Srbiji desetine hiljada službenika ima obavezu da prijavi imovinu i prihode, ali to nema ko da pročita“, rekao je Infante i dodao da u javnim nabavkama vlada velika korupcija, kao i u državnoj upravi, „posebno u segmentu budžeta“.\nZver koju nije lako pobediti\nInfante je naveo da je u Srbiji visok nivo očekivanja i prihvatanja korupcije i da zato postoji sistemska korupcija – „zver koju nije lako pobediti“.\n„Potrebno je mnogo veće angažovanje civilnog sektora na promeni kulture prihvaćenosti korupcije“, rekao je on i naveo da Državna revizorska institucija nema dovoljno kapaciteta i da bi zato svako ministarstvo trebalo da ima revizorsku kontrolnu službu, kao i da uvede etički kodeks kojim bi, između ostalog, bilo zabranjeno primanje mita.\nPredsednik Transparentosti Vladimir Goati je rekao da je Srbija gotovo završila zakonodavni okvir za borbu protiv korupcije, ali da rezultati izostaju jer institucije ne funkcionišu kako treba.\nPoverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić je rekao da vlast ne može da smatra da je ispunila obaveze time što je donela zakone nego da mora da ih prihvati u praksi i da ponudi što više informacija o raspolaganju javnim novcem i resursima.\nPredsednica Saveta za borbu protiv korupcije Verica Barać je na tom skupu ponovila da su mediji u Srbiji su „zarobljeni“ i da ih vlast kontoliše preko sprege marketinških agencija i politike.\nOna smatra da „sa tako kontrolisanim i zarobljenim medijima nema ni govora o efikasnoj borbi protiv korupcije, jer mediji javljaju „ono\nšto vlast hoće i na način kako vlast hoće“.\nVerica Barać je navela da su uzroci zatvorenosti medija netransparentno vlasništvo, ekonomski uticaj države i to što Radiotelevizija Srbije nije javni servis nego servis stranaka i vladajućih elita. Ona je rekla i da direktor RTS-a nije odogovrio na zahtev Saveta i nije dostavio traženu dokumentaciju o finansijama te medijske kuće, zbog čega je platio kaznu po zahtevu poverenika za informacije od javnog značaja.\nPrema njenom mišljenju u Srbiji nema nikakve kontrole trošenja budžetskog novca, ne funkcionišu nezavisne institucije ili su pod kontrolom vlasti, osim poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitnika građana. Takođe su veliki nedostaci i u kontroli finansiranja političkih stranaka i i njihovih kampanja, navela je Barać.


Gradski odbor DS-a: “Dan žena dočekujemo sa 9 femicida u prva dva meseca ove godine” – GRAD Kruševac\nNaslovna » Politika » Gradski odbor DS-a: “Dan žena dočekujemo sa 9 femicida u prva dva meseca ove godine”\n– Za nas je 8. mart pre svega simbol borbe žena za ekonomska, socijalna, politička prava. Tog dana mi nastojimo da se setimo svih onih žena za bolji položaj žena u svim oblastima života. Pozivamo sve građane i građanke da se sete onih žena koje su se, možda i vekovima, borile za izlazak žena iz jednog partijarhalnog sistema i izborile se da dođemo i do ovih prava koja danas imamo, mada su ona daleko od dovoljnih – rekla je na konferenciji za novinare u susret Danu žena, Goranka Vilimanović, predsednica kruševačkih demokrata.\nVilimanovićka je ocenila da, mada je i u Srbiji, kao i u svetu uopšte, naizgled došlo do izvesnog pomaka kada je o položaju žena reč, ono što se poslednjih godina dešava jesu vidljivi pokušaji da se žena vrati u partijarhalne obrasce i posmatra pre svega u kontekstu svoje reproduktivne uloge.\n– Paradoksalno je što mi i u ovom trenutku imamo propise koji bi, da se dosledno sprovode, mogli da obezbede mnogo bolji položaj žena, njihovo veće učešće na mestima odlučivanja i efikasniju zaštitu od nasilja. Većina tih propisa i međunarodnih konvencija potpisana je ili doneta u vreme kada je DS bio na vlasti. Dakle imamo propise, ali se oni ne sprovode i zato je danas generalno položaj žena teži negošto je bio pre nekoliko godina – smatra Goranka Vilimanović.\nGovoreći o učešću žena na mestima odlučivanja, Vilimanovićka konstatuje da, iako je povećan broj žena na visokim fuknkcijama, to predstavlja zapravo „kozmetičke“ promene, jer „i kada imate ženu na funkciji, ma kako visoka ona bila, uvek je iznad nje muškarac na višoj funkciji“. Nedostatak žena na mestima odlučivanja ilustruje i podatkom da je broj žena uopštinskim i gradskim većima na nivou Srbije oko 14 odsto, a da u Rasinskm okrugu od 52 člana opštinskih i gradskog veća imamo 5,7 odsto žena.\n– Kruševac ima bolju statistiku, ali je to kap u moru. Pritom, u Brusu, Ćićevcu i Kruševcu usvojeni su i akcioni planovi za poboljšanje položaja žena, ali finansiska sredstva za te akcione planove nisu izdvojena u budžetu. Što se pak, najvećeg broja žena koje ne učestvuju u javnom životu tiče, poražavajuća je činjenica da su, kako sada i zvanična statistika pokazuje, manje plaćene za svoj rad, da se nasilje nad ženama veoma blago kažnjava, a da se femicidi i dalje tretiraju kao porodične tragedije i na perfidne načine društveno opravdavaju i nedovoljno kažnjavaju.\nGovoreći o negativnoj kampanji koja se prema ženama vodi kada je o natalitetu reč, Ljiljana Stojanović, članica Gradskog odbora DS-a, uz podatke da je u 2016. godini u Kruševcu zabeleženo 1000 umrlih više nego rođenih, podseća da pronatalitetna politika nije zadatak žena nego države.\n– Država je ta koja mora da stvori uslove za porast nataliteta. Ona je ta koja treba da obezbedi posao, uslove za stanovanje, mesta u vrtićima kojih o nema, da prilagodi radno vreme vrtića i svih drugih servisa radnom vremenu koje sada u Srbiji za žene nije ustaljeno. Tu su i poslodavci koji neretko daju otkaz ženi čim zatrudni i mi ne možemo da pričamo o nekoj pronatalitetnoj politici ukoliko država sve to ne uredi – navodi Ljiljana. Ženama nisu potrebni nikakvi slogani da bi se uključile u demografsku politiku, ne treba im prozivanje ni crkve ni desnice. Ženama je potreban posao, potrebna im je zdravstvena i socijalna sigurnost, ocenjuju predstavnice ovdašnjih demokrata.\nDramatična situacija je i kada je reč o nasilju prema ženama, upozorile su članice Demokratske stranke, podsećajući da su u Kruševcu samo u dva dana dogodila dva femicida. Ono što žene trpe je ekonomsko, socijalno i svako drugo nasilje, podsetila je potpredsednica kruševačkog odbora, Svetlana Vučićević.\n– Žene trpe i veliki pritisak zbog mizoginije kojoj su izloženi svaki put kada se pojave u javnosti ili na poslu, gde se ne odmerava njihovo znanje, obrazovanje i sposobnost, već izgled i odevanje, trpe i dodatne političke pritiske jer teže dolaze do posla od muškaraca. Nasilje nad ženama je zaista poražavajuće iako je doneti i Zakon o sprečavanju nasilja nad ženama – kaže Vučićevićka, dodajući da su onovni uzroci u tome što institucije koje treba da zaštite ženu ili deluju nedovoljno ili ne deluju uopšte, ali i u blagom kažnjavanju nasilnika.\nČlanice DS-a postavile su pitanje šta je sa obećanjem da će Kruševac dobiti sigurnu kuću, da će Srbija imati nacionalni SOS telefon, te zašto je Zakon o ravnopravnosti polova tako teško doneti.\n– Da li je problem u tome što zakon predviđa da žene učestvuju na mestima odlučivanja u skladu sa time koliko ih ima u stanovništvu, a ima ih više od 50 odsto, ili u skladu sa školskom spremom, a čine 60 odsto onih koji imaju diplome fakulteta – pitala je predsednica kruševačkih demokrata i ocenila da je sa ovakvom praksom „licemerno pričati o približavanju Evropskoj uniji, o poštovanju ljudskih i ženskih prava“.\n- Za nas je 8. mart pre svega simbol borbe žena za ekonomska, socijalna, politička prava. Tog dana mi nastojimo da se setimo svih onih žena za bolji položaj žena u svim oblastima života. Pozivamo sve građane i građanke da se sete onih žena koje su se, možda i vekovima, borile za izlazak žena iz jednog partijarhalnog sistema i izborile se da dođemo i do ovih prava koja danas imamo, mada su ona daleko od dovoljnih – rekla je na konferenciji za novinare u susret Danu žena, Goranka Vilimanović, predsednica kruševačkih demokrata. Vilimanovićka je ocenila da, mada je i u…\nRejting korisnika 2.09 ( 7 glasova)\ndan žena ds femicid\t2018-03-08\nTag : dan žena ds femicid\nPrethodni : Iz Zadružnog saveza Srbije poručuju: Raste broj novih zadruga!\nSledeći : Štrajk žena danas u Beogradu pod sloganom „Smrt fašizmu – sloboda ženama!“\n13. aprila 2021., 02:19


Pregled dugovanja i potraživanja - RMP\nPregled dugovanja i potraživanja\nPregled dugovanja i potraživanja je izveštaj koji omogućava sumarni pregled knjiženja (dugovanja i potraživanja) za određenog poslovnog partnera.\nIzborom ove opcije iz menija Izveštaji dobija se sledeći prozor:\novde vidimo da se prozor sastoji od osnovnih podataka o poslovnim partnerima, njihovim zaduženjima, razduženjima kao i samom saldu.\nKod ovog izveštaja je važno istaći da prilikom izbora poslovnog partnera, dvoklikom na dato polje program Vas automatski odvodi do kartice poslovnog partnera gde možete videti sva knjiženja vezana za datog poslovnog partnera.\nU toolbar-u izveštaja postoji opcija pretrage gde unosom početnih slova poslovnog partnera polje pretrage se smanjuje i pozicionira na željenog poslovnog partnera.\nTakođe dozvoljena je i opcija datumskog opsega, gde definisanjem datuma od – do dobijamo informaciju o dugovanju i potraživanju u okviru tog perioda. Medjutim, ukoliko je strihirana opcija „po datumu valute“, onda se datumski opseg odnosi na datum valute , a ako opcija nije ukljucena, onda se odnosi na datum dokumenta.\nPored ove opcija postoji opcija da sakrije poslovne partnere kod kojih su iznosi nule, gde stihiranjem ove opcije u toolbar meniju lista pregleda poslovnih partnera se smanjuje samo na one poslovne partnere koje imaju saldo.


Izbori u društvu „Prvi srpski ustanak“\nBEOGRAD - Za novog predsednika beogradske podružnice Zadužbinskog društva „Prvi srpski ustanak“ iz Orašca juče je izabran Jovan Filipović, državni sekretar Ministarstva za dijasporu i profesor Fakulteta organizacionih nauka u Beogradu.\nNa godišnjoj Skupštini izabrani su i Izvršni odbor od 11 članova i Savet, na čijem čelu će biti Miloš Milovanović, dosadašnji predsednik beogradske podružnice.\nBeogradska podružnica Zadužbinskog društva, koje neguje tradicije Prvog srpskog ustanka i srpske istorije, organizovala je u minulom periodu mnogobrojne akcije, među kojima su i postavljanje spomen-ploča na sve kapije Beograda i, zajedno s „Beograd putem“, u svim ulicama koje nose imena vojskovođa i drugih znamenitih ličnosti iz Prvog srpskog ustanka, preneo je Tanjug.\nMamut u Jadru\nLOZNICA - Zgodnu priliku da se fotografišu kraj interesantnih eksponata koriste posetioci Muzeja Jadra u Loznici, gde je od 28. novembra do 24. decembra izložena postavka Prirodnjačkog muzeja iz Beograda. Reč je o paleontološkoj izložbi pod nazivom „Životinjski svet ledenog doba“, čiji su autori Sanja Pavić, mr Biljana Mitrović i Dragana Đurić otvorila je dr LJiljana Protić, direktor beogradskog Prirodnjačkog muzeja.\nNajveću pažnju posetilaca privukla je replika stepskog slona (mamuta), koji je pronađen u Kikindi u glinokopu Građevinskog preduzeća „Toza Marković“.\nStanovi porodicama palih boraca\nNOVI SAD - Ministar rada i socijalne politike Srbije Rasim LJajić i japanski ambasador u Beogradu Tadaši Nagai uručili su juče u Novom Sadu ključeve 24 stana namenjena porodicama palih boraca i ratnih vojnih invalida.\nLJajić je istakao da je reč o sveobuhvatnom projektu zajednički finansiranom iz donacija japanske vlade i Nacionalnog investicionog plana, koji predviđa izgradnju 318 stanova u dvadesetak opština Srbije, prenela je Srna.\n„Do sad su završena 222 stana, a u toku je izgradnja još 96. Uz zahvalnost vladi i narodu Japana, time potvrđujemo našu spremnost da pomognemo socijalno najugroženijim kategorijama stanovništva“, rekao je LJajić na svečanosti upriličenoj povodom dodele ključeva porodicama poginulih boraca.\nPod vodom pola opštine\nLESKOVAC - Prema prvim podacima, poplavni talas zahvatio je polovinu leskovačke opštine. Vodom je bilo ugroženo oko 1.000 domaćinstava i više od 3.000 građevinskih objekata. Šteta od poplava još uvek se utvrđuje, ali prema prvim nezvaničnim procenama prelazi milijardu dinara.\nZavod za poljoprivredu Leskovac procenjuje da je poplavni talas naneo nesagledive posledice posejanim kulturama. Prema njihovim podacima, do kraja prošle nedelje posejano je oko 80 odsto od planiranih 27.000 hektara pod žitom.


Sve više radnika iz Azije i Afrike obara cenu rada u Srbiji › Made-in-Germany.rs\nSve više radnika iz Azije i Afrike obara cenu rada u Srbiji\nSrbiji nedostaje radna snaga, pa i u našu zemlju svakim danom dolazi sve više jeftinih radnika iz najudaljenijih i najsiromašnijih delova sveta, poput Pakistana, Turske, Irana, Iraka, Sirije, Turkmenistana, Nepala, Bangladeša, Indije i nekih zemalja Afrike, piše Blic.\nGlobalni trendovi u ekonomiji i demografiji uslovili su rast potražnje za različitim deficitarnim stručnim i zanatskim profilima. U nameri da obezbede potrebnu radnu snagu, agencije dovode radnike iz dalekih zemalja, a oni u Srbiji već uveliko majstorišu, zidaju, isporučuju, dostavljaju i obavljaju razne druge poslove za koje naši radnici nisu zainteresovani, što zbog male plate, što zbog uslova rada.\n– Inostrani radnici ne samo da rade duže tokom dana, nego kad se sve sabere firmu koštaju mnogo manje. Sada sam u postupku zapošljavanja njih desetak koji će raditi i po 10 sati dnevno, šest dana u nedelji, a osnovna plata će im biti 320 eura i neće mnogo odstupati od toga. Sve te uslove ugovaram sa agencijom koja ih i dovodi – kaže preduzetnik iz Srema i dodaje da je njegova računica jasna.\nPo njegovom mišljenju, naši ljudi sebe cene, ali često i precenjuju, a on nije u mogućnosti da, kao mali privatnik, plati radnika koliko može velika kompanija, zbog čega, kako kaže, nastaju problemi kada se pregovara o poslu. Stoga ovaj privrednik sada menja naše ljude, kojima je davao i po 70.000 dinara, sa nekoliko radnika iz Šri Lanke, koji za platu od 37.000 dinara obavljaju sve poslove na mašinama za proizvodnju rezervnih delova od gume i plastike.\n– Samo na jednom radniku mogu da uštedim skoro 400.000 dinara za godinu dana. Zbog takvih ušteda manje firme u Srbiji će moći da opstanu i da pokreću nove investicione cikluse – zaključuje ovaj privrednik.\nPrema informacijama Blica, privatni preduzetnici iz Srbije nemaju direktne obaveze prema stranim radnicima, jer je za sve nadležna agencija koja im obezbeđuje i organizuje dozvole, smeštaj, obroke, prevoz i prateću logistiku. Posao dovođenje jeftinih radnika iz inostranstva isplativ je i agencijama i privrednim subjektima i samim radnicima od kojih često zavise čitave porodice, koji bi u svojim zemljama zarađivali znatno manje.\nProcena trenutne situacije na tržištu rada pokazuje da se u Srbiji može očekivati sve veći broji uvezenih jeftinih radnika, koji za mnoga preduzeća znače opstanak i konkurentnost na tržištu. Sve dok se ne dese ozbiljnije promene u odnosu suficitarnih i defictiarnih zanimanja, uvezeni radnici i agencije koje ih dovode imaće značajnu i sve značajniju ulogu u daljem razvoju naše zemlje, ocenjuje Blic.\nSrbiji nedostaje 90.000 zanatskih radnika svih profila\nOd MiG na 06/09/2021 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nNemački ekolozi i Grinpis tuže Mercedes, BMW i VW\nSrpski turizam na putu oporavka


Novak posle pobede - ''Kako je dobro videti vas opet'' - Sportske.net\nNovak posle pobede - ''Kako je dobro videti vas opet''\nSrpski teniser Novak Djoković ocenio je da je danas na početku nove sezone pružio solidnu igru protiv Nemca Jana-Lenarda Štrufa, iako je u prvom setu gubio s 5:1.\nNole na vreme ''upalio'', od 0:4 do prve pobede u 2017!ATP - Ovo su startne pozicije u 2017. godiniNovak Đoković sutra počinje novu sezonu, teniserke odlično startovale!Kompanija Adecco i Fondacija Novak Đoković pomažu deciNovak do kraja marta igra na samo četiri turnira, ništa od Dejvis kupa?\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković pobedom je počeo 2017. godinu, pošto je danas u prvom kolu turnira u Dohi savladao Štrufa u dva seta, 7:6 (1) i 6:3.\n"Ovo nije bio najbolji početak, imao sam zaostatak od 1:5 u prvom setu. Štruf je igrao dobro, agresivno i nepredvidivo. Morao sam da promenim nešto, da uđem u ritam... Na kraju sam usepo da odigram solidan meč", rekao je Đoković posle meča.\nĐoković na turniru u Dohi, gde ima veliki broj navijača, brani titulu osvojenu prošle godine.\n"Uvek je lepa stvar vratiti se ovde. Ovde ne osećam pritisak zbog navijača. Srećan sam što ih imam toliko ovde i rekao bih da je to prisutnije od pritiska. Katar ima ustanovljenu tenisku tradiciju, ovaj turnir traje 25 godina, učestvuju najbolji teniseri sveta...\nMnogi veliki igrači su ga osvajali. Srećan sam i zadovoljan što vidim kako ovaj turnir napreduje iz godinu u godinu", rekao je drugo teniser sveta.\nĐoković je svima čestitao Novu godinu i poželeo mnogo "zdravlja, uspeha i sreće".\nSrpski teniser će se u drugom kolu turnira u Dohi sastati s boljim iz duela izmedju Argentinca Orasija Zebaljosa i Nemca Florijana Majera.


Pune ruke posla za Hitnu pomoć – u četiri udesa osmoro povređenih\nPočetak/Hronika/Pune ruke posla za Hitnu pomoć – u četiri udesa osmoro povređenih\nLekari niške Hitne pomoći imali su u toku jučerašnjeg dana pune ruke posla zbog četiri saobraćajna udesa u kojima je osam osoba lakše ili teže povredjeno.\nLekari Hitne pomoći najpre su juče nešto pre 10 časova zbrinuli ženu (51) i muškarca (28) koji su povredjeni u sudaru taksi vozila i „juga“ u Ulici Dimitrija Tucovića, a potom u podne pešaka koji je oboren u naselju 9. maj.\n„U sudaru u Ulici Dimitrija Tucovića žena je zadobila povrede grudnog koša, muškarac povrede glave, a pešak povredu ruke. Svi oni su prebačeni u Klinički centar na dalju dijagnostiku i lečenje“, kazali su u Hitnoj pomoći.\nU sudaru „golfa“ i kamiona sa prikolicom na Bulevaru cara Konstantin kod Brzog Broda, juče oko 13,45 sati, povređeni su vozač golfa (74) i njegova saputnica (80) i hitno su prebačeni u Urgentni centar na dalje lečenje.\nPoslednji udes u toku jučerašnjeg dana zbog kojeg je intervenisala Hitna pomoć dogodio se u 23,30 sati na kružnom toku kod Stop Šopa.\n„Prilikom izletanja vozila sa kružnog toga i udaranja u saobraćajni znak povredjena su dva muškarca i jedna žena. Muškaraca(40) sa povredom ruke i grudnog koša Hitna pomoć je prebacila u Urgentni centar na dalje lečenje, dok su žena (80) i muškarac (74) zbrinuti na lucu mesta“, naveli su u Hitnoj pomoći.\nLekari te ustanove apelovali su na sve učesnike u saobraćaju da budu oprezniji i istakli da maltene nema dana bez udesa zbog kojih moraju da intervenišu ekipe Hitne pomoći.\nSudar automobila i kamiona sa prikolicom\nPovređena žena u sudaru Yuga i taxi vozila\nHitna pomoć saobraćajne nesreće


Pavel: Borba protiv terorizma dugoročni prioritet\nAnalizirajući govor predsednika Obame o spoljnoj politici, potpredsednik Atlantskog saveta navodi da taj govor odražava kontinuitet prioriteta njegove administracije, ali sadrži i nekoliko novih elemenata.\nGovor o američkoj spoljnoj politici, koji je predsednik Barak Obama održao u vojnoj akademiji u Vest Pointu, u velikoj meri odražava kontinuitet spoljnopolitičkih nastojanja njegove administracije, ali uključuje i najmanje tri nova elementa koja ukazuju na dobru procenu pravca kojem se današnji globalizovani svet kreće, tvrdi Beri Pavel, potpredsednik uticajnog Atlantskog saveta i bivši visoki zvaničnik u Savetu za nacionalnu bezbednost.\nPredsednik Obama je u svom govoru 17 puta pomenuo terorizam. Pavel kaže da je razlog tome saznanje Obamine administracije da jedan od glavnih dugoročnih prioriteta ostaje borba protiv terorizma.\n„Obamina administracija počinje da prihvata pristup prethodnog predsednika Džordža Buša Mladjeg u suočavanju sa problemom ekstremizma i terorizma, a to je saradnja sa saveznicima i partnerima, koji su izloženi takvim pojavama na svom terenu. Predsednik je predložio stvaranje antiterorističkog fonda koji je veoma sličan programu koji je postojao za vreme Bušove administracije. Čak se odnosi na isto područje Bliskog istoka i severne Afrike.“\nOsvrćući se na Siriju, predsednik Obama je redefinisao ključni problem koji izvire iz sukoba u toj zemlji, navodi Pavel.\n„Predsednik je po prvi put govorio o Siriji u kategorijama ekstremizma i terorizma odnosno kao izvoru novih terorističkih opasnosti po Sjedinjene Države i njihove partnere i saveznike. Problem Sirije istaknut je u mnogoj većoj meri nego dosada.“\nMožda najvažniji element dugoročne američke spoljnopolitičke strategije je saznanje da u ovoj novoj etapi globalnih kretanja, pored država na međunarodnoj sceni pojedinici i grupe ubrzano postaju bitni globalni akteri, ističe Pavel.\n„Njihova moć jača zahvaljujući tehnologiji i ekonomskim trendovima. Predsednik je istakao da za razliku od drugih zemalja SAD ne samo što se ne plaše, kako je rekao povećanog uticaja pojedinaca, već to smatraju faktorom koji ide u prilog politici koju Amerika zastupa. Sjedinjene Države sklapaju saveze ne samo sa državama već sa narodima, promovišiću prava i ljudsko dostojanstvo svakog pojedinca. Sve je to, kako je naveo Obama, u interesu SAD.“\nPavel, inače ističe i nekoliko elemenata koji nedostaju u govoru predsednika Obame. Bilo je potrebno osvrnuti se na zemlje u usponu, kao što su Kina i Rusija, koje u poslednje vreme unose napetost u međunarodnim odnosima. Najveći nedostatak govora, dodaje Pavel, je odsustvo objašnjenja američke uloge u Avganistanu, pa i u Iraku, posle vojnog povlačenja, u smislu doprinosa ekonomskom razvoju i stabilnosti te dve zemlje.


Novi podsticaji i veći agrarni budžet u 2022. godini - Agro saveti\nNaslovna Finansiranje Novi podsticaji i veći agrarni budžet u 2022. godini\nNovi podsticaji i veći agrarni budžet u 2022. godini\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović najavio je veći agrarni budžet u sledećoj godini, dok je šef Delegacije EU u Srbiji najavio nove grantove u okviru IPARD-a u narednih sedam godina.\nUz nove IPARD podsticaje, resorni ministar najavio je i veći agrarni budžet u narednoj godini. Prema njegovim rečima iz državnog budžeta izdvojiće se drastično više novca za poljoprivredu u 2022. godini nego što je to bilo u 2021. godini. Još uvek nije precizirano o kolikom se budžetu radi.\nSa druge strane, šef Delegacije EU u Srbiji, Emanuel Žiofre najavio je da će poljoprivrednicima biti dostupni novi grantovi u okviru IPARD-a, a da će prednost u dobijanju sredstava imati žene i mladi poljoprivrednici.\n„Mi smo u okviru IPARD-a izdvojili još davnih dana 175 miliona evra, taj novac će moći da generiše investicije od ukupno 600 miliona evra u poljoprivredi. Pošto želimo još više od toga da uradimo, trenutno razgovaramo o narednoj fazi IPARD-a 3“, otkrio je Emanuel.\nU novembru se očekuje odobrenje IPARD 3 programa, u okviru koga je za poljoprivredu izdvojeno 288 miliona evra.\nTrenutno, zainteresovani poljoprivrednici mogu da prijave projekte do 17. decembra, do kada traje drugi javni poziv za IPARD podsticaje namenjene diverzifikaciji poljoprivrednih gazdinstava i razvoju poslovanja. Sve informacije vezano za ovaj IPARD mogu se pogledati na sajtu Ministarstva poljoprivrede i Uprave za agrarna plaćanja.\nPrethodni tekstOjadili državu za milione: Pare od subvencija uzeli a nove mašine nisu kupili\nSledeći tekstOzimi stočni grašak: Isplativa proizvodnja kvalitetne kabaste stočne hrane\nPočeo konkurs za subvencije 50:40:10 za stočarstvo\nIPARD podsticaji: U februaru javni poziv za kupovinu traktora\nDa li je na vidiku KRAJ kašnjenju subvencija za poljoprivrednike?\nRaspisan Javni poziv za subvencije za nabavku mašina i opreme u STOČARSTVU\nU 2022. budžet za podsticaje za organsku proizvodnju veći nego ikad\nObjavljen pravilnik za podsticaje za nove mašine i opremu u stočarstvu


Jamajka Palasiosa izručuje Kolumbiji\nTanjug 1. januara 2022. 21:02\nKINGSTON – Bivši pripadnik kolumbijske vojske Mario Antonio Palasios, optužen za umešanost u prošlogodišnje ubistvo predsednika Haitija Žovnela Moiza, biće deportovan iz Jamajke u svoju matičnu zemlju 3. januara, saopštila je danas senatorka i državni tužilac Jamajke Marlin Malahu Forte.\nVlasti Haitija optužuju Palasiosa (43) da je bio deo plaćeničke grupe koja je likvidirala Moiza u julu tokom napada na njegovu privatnu rezidenciju, kada je ranjena i njegova supruga, prenosi Rojters.\nPalasios je uhapšen na Jamajci prošlog oktobra i osuđen zbog ilegalnog ulaska u zemlju iz Dominikanske Republike.\nVlada Jamajke je zbog toga izdala nalog za njegovu deportaciju, iako ta ostrvska država nema formalni sporazum o ekstradiciji sa Haitijem koji traži izručnje Palaciosa zbog ubistva predsednika, rekao je portparol lokalne policije.\n„Dostavljene informacije ga ne povezuju sa atentatom i zapravo ukazuju na to da je osumnjičen za pokušaj oružane pljačke, bez ikakvih drugih detalja. Naši pokušaji da dobijemo potpunije podatke od Vlade Haitija bili su neuspešni“, rekla je Malahu Forte za Rojters.\nAdvokati Palasiosa tražili su njegovo momentalno puštanje iz pritvorskog centra za odrasle u Kingstonu, tvrdeći da je mera pritvora nezakonita, kazala je Malahu Forte.\nRojters dodaje da za sada nije uspeo da dobije reagovanje, niti od Vlade Haitijia, niti niti od advokata Palasiosa.


Đilas prodaje svoju kompaniju\nĐilas prodaje svoju kompaniju\nDragan Đilas je odlučio šta će biti – samo političar. Kako je rekao juče za „Politiku”, prodaje firmu. Čedomir Jovanović i dalje ne vidi potrebu za tim.\nLideri Demokratske stranke i Liberalno-demokratske partije već dugo su pod pritiskom dela javnosti zbog toga što imaju i privatni biznis. Sociolog Vesna Pešić je preksinoć u emisiji „Utisak nedelje” navela da opozicija mora da se promeni ako misli da zadobije poverenje građana i da za početak lideri opozicionih stranaka ne bi smeli da se istovremeno bave i biznisom i politikom. U tom kontekstu je istakla lidera LDP-a Čedomira Jovanovića i kompaniju „Fidelinka” i lidera DS-a i gradonačelnika Beograda Dragana Đilasa.\n„Prodajte firme, postanite političari. Ako hoćete da pravite pristojno društvo ne možete da budete i političari i biznismeni“, poručila im je Vesna Pešić.\nKomentarišući ovu izjavu, Đilas ističe da je u svetu ozbiljna preporuka ako ste bili uspešni u biznisu pre ulaska u politiku. I da u tom istom svetu nije problem da budete suvlasnik firme koja ne radi sa državom, a da se bavite politikom.\n„Nažalost, u Srbiji to pravi problem i političaru i firmi. Zato se slažem sa gđom Pešić da bi bilo dobro da u potpunosti izađem iz vlasničke strukture firme i ja na tome radim jako dugo. Ali, nije lako naći nekoga ko je spreman da kupi firmu koja je najveća ne samo u Srbiji, nego i u celom regionu. Nadam se da ću uskoro uspeti u svojim namerama”, kaže Đilas za „Politiku”.\nLider LDP-a razmišlja nešto drugačije. I očigledno nema nameru da odstupi.\n„Ja nisam samo političar, nego sam i otac četvoro dece, kojima sam dužan da obezbedim normalan život i da pomognem drugima kao što to već i činim. Za mene nikad nije bilo sramota raditi, za mene je sramota biti lopov”, rekao je juče Čedomir Jovanović za naš list.\nU istoj emisiji na B92 u novembru prošle godine, pošto je lider LDP-a obelodanio da je firma njegove žene uzela u zakup deo preduzeća „Fidelinka”, sociolog Jovo Bakić je rekao da je nemoralno da šef jedne stranke ima firmu, da je to suprotno evropskim vrednostima. A pre mesec dana je sociolog Milan Nikolić u našem listu preporučio Đilasu da nekakvim „radikalnim potezom“, donacijom, humanitarnim fondom, pokuša da promeni imidž bogatog čoveka, okrene se (još) više socijaldemokratiji i tako privuče više glasača.\nAli, da li se to može smatrati demagogijom? Zašto je problem da se uspešan poslovni čovek bavi politikom? Sociolog i član Odbora Agencije za borbu protiv korupcije Zoran Stojiljković kaže da to nije demagogija i da Vesna Pešić „ide u dobrom pravcu”.\n„Jer, koruptivni okvir koji je stvorila politika oko ekonomije i tajkunska ekonomija oko politike preterano je jak da bi se to moglo ignorisati. Onda to znači da ćete se na ključnim funkcijama skoncentrisati na nešto što vam je osnovna delatnost, a to je politika”, ističe Stojiljković i ističući da se u svetu krupan biznis u politici javlja dosta retko, ukazuje da bi uvažavanje ove preporuke u jednoj krhkoj državi sa nerazvijenim političkim institucijama bio dobar primer.\nUz to, profesor Stojiljković ne veruje da mi imamo toliko „ibermenša“ (nadljudi), koji svoju energiju koja je nesumnjiva mogu da rasporede na različite strane. A i uvek ostaje potencijalna mogućnost sukoba interesa koju, koju treba otkloniti.\n„Ne možete formalno nikome ukinuti tu mogućnost da se bavi biznisom, ali je na tim ključnim političkim funkcijama nešto što treba da deluje snagom primera. Korisno bi to bilo za političku praksu u Srbiji”, ocenjuje on.\nZa razliku od njega i Vesne Pešić, Mirko Todorović, vlasnik kompanije „Todor” iz Vrnjačke Banje, smatra da se može istovremeno uspešno baviti i biznisom i politikom. Ali, samo pod uslovom da državni mehanizmi efikasno deluju. To što uopšte govorimo o tome znači, po njemu, nesposobnost države, nesposobnost institucija sistema, da proverava, upravlja i funkcioniše.\n„Pa Margaret Tačer je imala vrlo uspešnu kompaniju kada je postala premijer, i akcije njene kompanije su skočile preko noći. Ali to je ozbiljna država. Zašto da Đilas ne radi, ili Pera, Žika, Mika… ako redovno izvršavaju svoje obaveze? A da li i pod kojim uslovima oni nešto rade, da li su favorizovani – to treba da kontrolišu institucije države”, ukazuje on.\nProblem je, međutim, dodaje Todorović, što institucije ne funkcionišu. I onaj ko je uspešan mora zbog toga da ispašta. A 99 odsto političkih funkcionera, počev od lokala i mesnih zajednica, ističe on, nisu napravili kućicu za pse, a kamoli da znaju šta znači proizvesti, prodati, napraviti razliku u ceni, izvršiti obaveze prema državi, prema radnicima.\n„I ko treba da donese boljitak vašem i mom detetu – ja ili onaj koji je lizao plakate i dogurao do državne funkcije? Pogledajte šta su oni uradili u državnim institucijama i javnim preduzećima, a pogledajte šta su uradili ljudi koji se bave privatnim biznisom. Pa da vidimo ko je više doprineo ovoj državi, pa na osnovu toga da sudimo. Zar treba onima koji su uspešni, Đilasu, meni ili nekome, da dođe neki balavac sa završenim menadžmentom za koji ni država ne zna gde ga je završio, koji je lepio plakate, i da meni deli lekcije? Nemojte molim vas, pa tako smo i došli tu gde smo došli, što sve radimo principom negativne selekcije”, ističe Todorović, koji ima iskustvo u politici (jedan je od osnivača Ujedinjenih regiona Srbije, a prethodno je bio u Demokratskoj stranci).\nMiodrag Kostić, vlasnik „MK komerca”, u julu je za „Blic“ rekao da je „gotovo nemoguće” baviti se velikim biznisom i biti član neke političke partije. „Nemam pravo da stvorim sukob takve vrste u svom preduzeću”, naveo je on, dodajući da je „visoka politika“ iza njega od 2000. godine i da ne postoji nikakva mogućnost da se na bilo koji način stranački aktivira.\nIpak, u politici su i dalje „vlasnici kapitala” poput Nenada Popovića (koji je prodao sve svoje kompanije u Srbiji, da bi se potpuno posvetio politici), ministra Velimira Ilića, pa Dragana Markovića Palme, Božidara Đelića, Novice Tončeva, Aleksandra Vlahovića i drugih manje poznatih vlasnika raznih firmi i kompanija. Za neke se priča da novac i poslove stiču upravo zahvaljujući vezama sa političarima, učešćem na nameštenim tenderima i privatizacijama, dok primeri nekih drugih pokazuju da funkcionisanje po principu „dva u jedan” nije uvek profitabilno.\nBogoljub Karić je i dalje u bekstvu, a Predrag Marković, bivši ministar kulture, u avgustu prošle godine je preko „Politike” oglasio prodaju „Stubova kulture” za dinar. Sada nema nijednog zaposlenog i ne objavljuje knjige.


1996/07/08 00:01 SIMULIRANJE NACIONALNOG\nMON, 08 JUL 1996 00:01:18 GMT\nSrpska politicka scena i "odlazak" Karadzica\nOpozicija ( sa izuzetkom Srpske radikalne stranke i Demokratske stranke Srbije), svesno koristi situaciju za napad na Milosevica, ali je u stvari saglasna u stavu da Karadzic mora da ide. Poput predstavnika svetske diplomatije, i zastupnici ovdasnjih politickih interesa teze istom cilju - da glavobolju zvanu Karadzic sto pre izlece. Bosanski su Srbi, izgleda, samo jos adut, i to sve slabiji, u borbi za birace.\n"Politicki triler" sa Pala i "zbogom" Radovana Karadzica, preneti na srbijanski politicki teren, u funkciji su "dobrog" povoda za opozicioni napad na politiku vladajucih socijalista, za koje neki analiticari smatraju da se nikad nisu losije kotirali na politickoj lestvici uticaja na birace, kao ovih dana.\nSlobodan Milosevic, zajedno sa "pridruzenim clanovima" vladajuceg tria, Zoranom Lilicem i Momirom Bulatovicem, rekao je sve sto je za ovu priliku imao. Pretnja u vidu pisma tri predsednika upucena na Pale bila je vise nego jasna: "Beograd ce preduzeti sve mere, kako prema institucijama, tako i prema pojedincima koji svojim postupcima otezavaju sprovodjenje mirovnog sporazuma i time dovode u opasnost interese gradjana Republike Srpske i SR Jugoslavije". Nakon sto je Karadzic obelodanio "povlacenje", Beograd se zvanicno vise nije oglasavao. A vd predsednika Republike Srpske, i kandidat na izborima u septembru, Biljana Plavsic, odbila je da bilo sta o sastanku sa Milosevicem u Beogradu kaze.\nDa srbijanski lider nije u lagodnoj poziciji, stisnut izmedju medjunarodne zajednice i domacih politickih aktera, od kojih je opozicija po njega, trenutno, najmanje zabrinjavajuca (do izbora ima jos vremena) govori jos jedan podatak. Naime, najnoviji broj najtiraznijeg nedeljnika u zemlji "Nedeljni Telegraf" preneo je pismo 126 visokih oficira Vojske Jugoslavije, koji upozoravaju predsednika Srbije Slobodana Milosevica da bi izrucenje Ratka Mladica Haskom tribunalu "predstavljalo jos jedan, veliki i nemerljivi poraz srpskog naroda". Tekst iz Generalstaba Vojske Jugoslavije, na koji nije odgovoreno, izmedju ostalog je i signal raspolozenja znacajnog dela oficirskog kadra u odnosu na zvanicnu politiku, koja se u ime SRJ, vodi iz predsednistva Srbije. Zanimljivo je potiskivanje u drugi plan vojnog lidera bosanskih Srba Ratka Mladica. Njegovom se pozicijom osim vojnih krugova, gde Mladic ima veoma dobre prijatelje, bavi samo jos nezavisna stampa i to pretezno pozivajuci se na nezavnicne informacije.\n"Poput dve Nemacke"\nPredstojeci izbori u Bosni i Hercegovini ( ciji ishod mnogi u Srbiji vide kroz prizmu mostarskih izbornih rezultata), zatim "zavrzlama" nastala pismima na relaciji Bilt-Karadzic, te odluka paljanskog politickog lidera da odustane od kandidature za predsednika Republike Srpske, i iznad svega ponasanje "gazde" iz Srbije, dalo je povoda vodjama opozicionih partija da se "vrate na trenutak, nacionalnom kursu", zapravo da ponovo optuze predsednika za razdor u srpskom narodu.\nPostaje jasno da opozicija ( sa izuzetkom Srpske radikalne stranke i Demokratske stranke Srbije), svesno koristi situaciju za napad na Milosevica, ali je u stvari saglasna u stavu da Karadzic mora da ide.\nTako, u Srpskom pokretu obnove, iako ne podrzavaju metode koje Milosevic koristi u pritisku na Karadzica, smatraju da Republika Srspka mora da se vrati "normalnom zivotu".\n"Voleo bih da to brze ide, i da se ono sto je nuzno, bez obzira koliko je i bolno, i nemoralno, i dogodi, kako bismo imali cistu situaciju". Ovako je za AIM poslednje dogadjaje i "promene" u vrhu Republike Srpske komentarisao lider Demokratske stranke, Zoran Djindjic. Prema misljenju predsednika demokrata ( koji je, podsetimo se, nekada imao veoma bliske kontakte sa Radovanom Karadzicem ), bez poteza koji je Kradzic povukao status Republike Srpske ne bi mogao da se realizuje "ni u medjunarodnom kontekstu, a ni u onom delu koji se podvodi pod pojam ekonomija".\nZato je pogresno tumaciti reci koje su izgovorili lideri koalicije "Zajedno" (Srpski pokret obnove, Demokratska stranka i Gradjanski savez Srbije) na nedavnom mitingu u Loznici, kao dokaz obnavljanja nacionalne ideje. Vuk Draskovic i Zoran Djidjic samo su shvatili sta bi pristalice iz Loznice ( koja se nalazi na samoj granici sa Republikom Srpskom, i u kojoj je veliki broj izbeglica iz Bosne) voleli da cuju. Kao predizborno obecanje ponudjeno je "udruzivanje" Srbije i Republike Srspke diplomatskim sredstvima - "poput dve Nemacke".\nDosledna svom stranackom kursu, Demokratska stranka Srbije ( jedina partija koja se do sada jos nije opredelila da li ce se prikloniti koaliciji "Zajedno" ili Srpskoj radikalnoj stranci Vojislava Seselja), smatra, kako je to rekao njen portparol Milorad Jovanovic, da "iako je Karadzic ispunio sve uslove koje je od njega Bilt trazio, igre jos nisu dobile epilog". Ukoliko medjunarodna zajednica nastavi sa pritiscima - jesenji izbori nece biti regularni, ocena je Jovanovica.\nIgra sa Biljanom Plavsic\nPredsednica Gradjanskog saveza Srbije Vesna Pesic misli da se dogadjaji u Republici Srpskoj ponavljaju i da je Radovan Karadzic i dalje predsednik RS. Ona procenjuje da takva politika rukovodstva sa Pala najvise steti gradjanima, jer ce RS ostati bez ekonomske pomoci iz sveta i bice iskljucena iz resavanja najbitinijih pitanja za BiH. I u Gradjanskom savezu i u Demokratskom centru Dragoljuba Micunovica, isplivavanje u prvi plan "gvozdene ledi bosanskih Srba", Biljane Plavsic, tumaci se igrom koja samo produzava agoniju.\nDesno orijentisana Srpska radikalna stranka Vojislava Seselja osudila je sve pritiske koji se vrse na paljanske lidere, bez obzira da li dolaze iz Beograda ili zapadnih zemalja (koje Seselj smatra neprijateljskim silama). Radikali, inace, imaju veoma snazan partijski ogranak u Republici Srpskoj koji ce podrzati na predstojecim izborima kandidate SDS, Biljanu Plavsic i Momcila Krajisnika jer su oni, prema recima lidera radikala, "dokazani borci za slobodu srpskog naroda i zasluzni za stvaranje Republike Srspke".\nA sta misle gradjani Srbije?\nAko je suditi po anketi objavljenoj u poslednjem broju uglednog beogradskog nedeljnika NIN, obicni gradjani, iako socijalno iznureni, jos uvek su zainteresovani za sudbine lidera Srba iz Bosne, koje potrazuje celokupna medjunarodna zajednica. U NIN-ovoj telefonskoj anketi, koja je obuhvatila 200 pretplatnika iz Srbije, 67,5 odsto ispitanih smatra da Radovana Karadzica ne bi trebalo isporuciti Medjunarodnom sudu za ratne zlocine u Hagu, 13,0 odsto misli suprotno, a 19,5 odsto na pitanje nije odgovorilo - ni pozitivno, ni negativno.\nKako je, medjutim, procenio jedan strucnjak, ovi rezultati verovatno ne odrazavaju pravo stanje stvari - stvara se privid da je i dalje kljucno polje interesovanja stanovnika Srbije - buducnost Republike Srpske. Pojacano interesovanje, prema ovom tumacenju, moze da bude inicirano odredjenim vaznim dogadjajem, poput ovog sa Karadzicem i njegovom kandidaturom, ali sustinski "jedino o cemu narod brine je hleb".\nPoput predstavnika svetske diplomatije, i zastupnici ovdasnjih politickih interesa teze istom cilju - da glavobolju zvanu Karadzic sto pre izlece. Za Milosevica nema sumnje da je tako, za opozicione partije skoro je sasvim izvesno da zele "cistu situaciju". Bosanski su Srbi, izgleda, samo jos adut, i to sve slabiji, u borbi za birace. Predstojeci ce savezni izbori, ili anulirati ovaj adut ( ukoliko se pojavi neki novi, za ovdasnju upotrebu snazniji - Kosovo), ili ga, mozda, ponovo vratiti u igru, ali sa nekim novim premisama.\n(AIM) Danica Vucenic


Vršački rizling je najskuplji! - vino.rs\nutorak, 10 februar 2015 12:01\nNa nedavno održanoj humanitarnoj aukciji „Više od vina 2015.” u Galeriji Matice srpske u Novom Sadu, gde su pribavljena sredstva namenjena za finansiranje predstave-projekta „Svako” u izvođenju grupe Ludifico, okupilo se gotovo dve stotine ljubitelja vinai i znatiželjnika.\nProgram je vodio glumac Gordan Kičić i, dok je atmosfera na početku bila pozorišna, od sredine aukcije krenulo je ozbiljno da se zahuktava, da bi pred sam kraj postalo prilično uzbudljivo kad su u igru ušla poslednja vina na aukciji, ujedno i najvrednija.\nU izuzetno jakoj konkurenciji limited izdanja, neobičnih ili višelitarskih pakovanja penušaca i mirnih vina najpoznatijih srpskih vinarija novog talasa, od Kovačevića, Aleksandroviča, Janka, Zvonka Bogdana, vinarije Aleksić, Matalj, Do kraja sveta, Radovanovića, pa tako redom, pomalo na opšte iznenađenje najveću cenu od 25.000 dinara dostiglo je vino Vršački rizling koje će naredne godine proslaviti četvrtu deceniju boravka u boci!\nDrugi na listi vina koja su dopstigla najvišu cenu bio je Prokupac Ivanovic iz 2007. godine, donacija Udruženja Somelijera Vojvodine, sa izlicitiranih 23.500 dinara, dok je treći bio „lokalni” Shiraz iz Krčedina, vino iz privatne kolekcije, koje je kupac platio 21.000 dinara.\nSve u svemu, posle aukcije donirano je na kraju grupi Ludifico 200.000 dinara, a organizator manifestacije Rotari klub Alma Mons iz Novog Sada nada se da će ovakva prodaja vina postati tradicionalna i iz godine u godinu uspešnija.


Cvetanović: Period pred nama okarakterisan kao najkritičniji jer se očekuje najveći rast zaraženih – Info Centar Juga\nGradonačelnik Leskovca i komandant štaba dr Goran Cvetanović održao je danas konferenciju za novinare, po završetku sednice Štaba za vanredne situacije, na kojoj su prisustvovali Nebojša Dimitrijević, direktor Opšte bolnice Leskovac i direktorka Zavoda za javno zdravlje dr Aleksandra Nikolić.\nGradonačelnik je kazao da je broj zvanično obolelih od korona virusa u Jablaničkom ukupno 9, da je uzeto 24 uzorka čiji se rezultati čekaju i da se 314 ljudi sa teritorije Jablaničkog okruga i 302 iz Leskovca nalazi u samoizolaciji i pod nadzorom lekara zbog toga što su bili u neposrednom kontaktu sa obolelima. U obaveznoj samoizolaciji zbog povratka iz inostranstva u trajanju od 28 dana trenutno je njih 770 za Jablanički okrug (od toga 729 iz Leskovca) u obavezi da ne napušta svoj dom.\nCvetanović je kazao da je period pred nama okarakterisan kao najkritičniji jer se očekuje najveći rast zaraženih i stoga apelovao na sve bez izuzetka da se pridržavaju naloženih mera.\n„Svi zajedno treba da budemo solidarni, mudri, hrabri i istrajni jer, jedini način da pobedimo u ovoj borbi koja se vodi širom sveta jeste da se pridržavamo saveta i mera nadležnih organa. Sada je najvažnija samokontrola, nije vreme za druženja, jer pravo na život je osnovno pravo. Svi moramo doprineti da bude što manje obolelih i teških posledica“ – kazao je Cvetanović.\nGrudno odeljenje leskovačke bolnice prenamenjeno je od danas za potrebe onih kod kojih se sumnja na prisustvo virusa covid-19 a ukoliko se za tim ukaže potreba, i ostali paviljoni biće prenamenjeni za potrebe ovih pacijenata.\n„Malaksalost, povišena temperatura i suvi kašalj bez iskašljavanja prvi su indikatori zbog kojih se treba javiti lekaru, ambulanta za prijem i pregled febrilnih pacijenata radi 24 časa dnevno i pre dolaska u istu neophodno da izabrani lekar pacijentu izda uput. Pacijenta na kapiji leskovačke bolnice dočekuje medicinsko osoblje, i osobe za koje se sumnja da su inficirani, upućuju se desno u ambulantu koja je oformljena specijalno za pacijente sa povišenom temperaturom i suvim kašljem, dok se ostali pacijenti upućuju na Službu urgentne medicine. Kada pacijent dođe u ambulantu za febrilna stanja, pregledaće ga dežurni lekar i ukoliko je potrebno uputiti na prepiranje pluća u Dom zdravlja, davanje krvi na analizu ili skener pluća. Na osnovu svih tih faktora lekar procenjuje da li je potrebno uključiti infektologa i pulmologa koji će odlučiti da li je potrebno primiti pacijenta na Službu za infektivne bolesti ili uputiti u Niš na Klinički centar“ – objasnio je Dimitrijević.\nDirektorka Zavoda za javno zdravlje dr Aleksandra Nikolić je rekla da se svi kontakti sa zvanično obolelima tretiraju kao potencijalno zaraženi i zbog toga se toliko insistira na socijalnom distanciranju. Pored potvrđenih devet slučajeva, za ostala lica čiji uzorci su poslati institutu Torlak se očekuju rezultati analize. Ujedno je rečeno da ove osobe nisu bile u kontaktu sa devetoro registrovanih obolelih.\nNikolićeva je danas kazala novinarima da se u Jablaničkom okrugu testiraju pacijenti sa težim kliničkim slikama.


Pripadnici Vojske Srbije učestvovaće ove godine u još jednoj mirovnoj misiji Evropske unije - u Maliju, a tamo će biti upućeno do 13 pripadnika, predviđeno je predloženom odlukom koja je na dnevnom redu nove sednice parlamenta.\nPripadnici VS će biti angažovani na obuci vojnih i bezbednosnih snaga Malija, u cilju njihovog osposobljavanja za ponovno uspostavljanje teritorijalnog integriteta Malija, kao i borbe protiv secesionizma, terorizma i organizovanog kriminala...\nMisija EU u Maliju neće izvoditi borbene operacije, a trajaće 15 meseci od dana usvajanja Odluke Saveta EU o pokretanju misije, navodi se u predloženoj odluci o kojoj će debatovati poslanici republičkog parlamenta.\nVS do sada nije učestvovala u Misiji EU u Maliju.\nVlada Srbije je u obrazloženju odluke navela da je političko-bezbednosna situacija u Maliju izuzetno složena, jer centralna vlast još nije uspostavila kontrolu nad čitavom teritorijom.\nNajznačajniji bezbednosni rizik za pripadnike VS predstavlja delovanje pobunjeničkih grupacija i ostale pretnje koje su prvenstveno posledica klimatskog faktora, pa se angažovanje pripadnika VS, kako piše u predloženoj odluci, može smatrati kao umereno rizično.\nZa realizaciju te odluke potrebna su finansijska sredstva od nešto više od 75 miliona dinara, koja su obezbeđena Zakonom o budžetu Srbije za 2013. godinu, takođe piše u predloženoj odluci.\nU februaru su usvojene odluke o godišnjem planu upotrebe VS i drugih snaga odbrane u 2013. godini, kao i o učešću pripadnika VS u multinacionalnim operacijama, pema kojima pripadnici VS u 2013. godini učestvuju u devet operacija UN i EU, a MUP-a Srbije u četiri.\nPrema tim odlukama, predviđeno je angažovanje do 475 pripadnika VS i 15 MUP-a.\nPripadnici VS će tako u ovoj godini učestvovati u mirovnim operacijama UN u Kongu, Liberiji, Obali Slonovače, Libanu, Kipru, kao i u mirovnoj operaciji na Bliskom istoku.\nTakođe, pripadnici vojske učestvovaće i u mirovnim operacijama u okviru sistema stand by aranžmana UN, potom u misiji EU za obuku bezbedonosnih snaga Somalije u Ugandi, kao i u vojnoj operaciji pomorskih snaga EU u Somaliji pod nazivom "Atlanta" protiv pirata.\nAngažovanje pripadnika VS u multinacionalnim operacijama UN i EU važan je element spoljne politike Srbije, koji uveliko doprinosi da se Srbija u odnosima sa državama članicama UN i EU tretira kao ravnopravni partner, navela je Vlada Srbije u obrazloženju predložene odluke.\nUčešćem u multinacionalnim operacijama ispunjavaju se međunarodno prihvaćene obaveze koje proizilaze iz članstva Srbije u UN i drugim međunarodnim organizacijama.\nSrbija učešćem u Misiji EU u Maliju pokazuje čvrstu opredeljenost da konkretno doprinese svetskoj, evropskoj i regionalnoj bezbednosti i poštovanju međunarodnog prava i mira.\nVlada Srbije dodaje i da učešćem u misijama EU Srbija potvrđuje svoju evropsku orijentaciju i spremnost da doprinese zajedničkoj bezbednosnoj i odbrambenoj politici EU.


Engleska fudbalska Premijer liga se nastavlja u junu | BL Portal\nEngleska fudbalska Premijer liga se nastavlja u junu\nBritanske vlasti odobrile su mogućnost nastavka tamošnjih fudbalskih takmičenja u junu, saopštio je Oliver Douden, sektretar u Ministarstvu kulture, medija i sporta. Zvanično nije određen datum, ali se u medijima navodi da bi to moglo biti 12. juna.\nBritanski fudbaleri se od ponedjeljka vraćaju timskim treninzima pod posebno propisanim uslovima, a na jučerašnjem sastanku koji su vlasti održale sa Fudbalskom asocijacijom, Premijer ligom i Engleskom fudbalskom ligom odlučeno je da se sezona nastavi u junu.\n– Postignut je dogovor da je nastavak moguć samo ako je bezbijedno zdravlje igrača, trenera i pomoćnog osoblja. Vlada je otvorila mogućnost da se fudbalska takmičenja igraju već u junu, ukoliko sve bude bezbijedno – istakao je Oliver Douden poslije sastanka.\n– Vlada i naši zdravstveni eksperti nastaviće da pomažu i pružaju podršku fudbalu. Sad je sve do fudbalskih institucija da finaliziraju detalje po pitanju nastavka – rekao je Douden.\nZvanično još nije određen datum nastavka sezone, a u medijima se navodi da bi to moglo biti 12. juna.\nŠeranić: U RS 16 novih slučajeva zaraze koronavirusom


VRAĆAMO SE UNAZAD, NEMAMO IMENA ZLIKOVACA: Milena Popović ne gubi nadu da će se ipak otkriti ko stoji iza ubistva Olivera Ivanovića | Novosti.RS\n- Bogdan i ja tri godine dolazimo i palimo sveće, ali čini mi se da smo vratili korak unazad, jer još nemamo imena, ni ubica ni nalogodavaca - rekla je za "Novosti" Milena Ivanović Popović. - Direktno ću se uključiti u istragu, tako što ću biti prisutna na nekim od ročišta u Prištini, a moji advokati će sve pratiti. Očekujem da će povodom ove najave stići uobičajene pretnje i ružni komentari iz Prištine, koje mi upućuju čim ih pomenem.\nSupruga pokojnog Ivanovića je posebno razočarana reakcijom evropske misije i institucija EU na gnusni zločin.\n- Oni su me razočarali još kada je Oliver bio u pritvoru tri i po godine, ali sam posle njegovog ubistva, ipak, očekivala oštriju reakciju, da se direktno uključe u istragu kao što su se uključivali u bezbroj procesa koji nemaju nikakvog smisla - kaže Milena Ivanović Popović.\n- Ali, oni reaguju na sve, osim na šta treba da reaguju. Očigledno je da ta misija ima za cilj nešto sasvim drugo, a ne uspostavljanje pravnog sistema na KiM. Verujem najviše našim istražnim organima i nadam se da ću u najskorije vreme dobiti informacije od njih ko se krije iza ubistva Bogdanovog oca.\nmilena popović Milena Popović Ivanović ubistvo Olivera Ivanovića Oliver Ivanović\nNe mogu verovati da još nije utvrdjeno ko je ubica , kao da neko ne želi da se zna istina !


Vreme 733 - Afere: Pravosudni udar\n<< VREME | BR 733 | 20. JANUAR 2005.\nIza pokušaja da se navrat-nanos smeni specijalni tužilac za ratne zločine stoje ministar pravde Stojković i čelni ljudi javne i tajne policije\nIZ MLAĐIH DANA: Tužilac Prijić\nProtekle nedelje, tužilac posebnog odeljenja Okružnog suda za organizovani kriminal Jovan Prijić bio je meta dvostrukog napada. Prvi je bio javan, i sproveden je preko "Revije 92", tabloidnog nedeljnika u izdanju "Večernjih novosti". "Revija 92" je u broju od 11. januara objavila paralelni intervju sa ministrom policije Draganom Jočićem i načelnikom Resora Javne bezbednosti Miroslavom Miloševićem. I dok se Jočić uglavnom hvalio navodnim uspesima svog ministarstva, general Milošević je iskoristio priliku da javno ospori rad specijalnog tužioca uopšte, a posebno optužnicu u procesu za ubistvo Zorana Đinđića. Osvrnuvši se na oslobađajuću presudu takozvanoj Makinoj grupi, Milošević je konstatovao da su "generalove ubice još uvek na slobodi" i nastavio: "Zbog toga se mi ovim problemom moramo pozabaviti i u narednim mesecima, a takođe bez ikakvih namera da utičem na sud, čini mi se i razrešenjem ubistva premijera Đinđića. Jer, stičem utisak da se i ovo suđenje polako pretvara u lakrdiju, da postoji mnogo propusta, ali i novih saznanja kojih nema u optužnici i drugim zvaničnim spisima." General je dodao i da smatra da je optužnica protiv Milorada Ulemeka i ostalih "na staklenim nogama" i izrazio očekivanja da će i oni, kao i Makina grupa, biti oslobođeni.\nDo sada je nezabeležen slučaj da se čovek na funkciji koju zauzima Milošević tako otvoreno stavlja na stranu odbrane u jednom "živom" predmetu, ili da uopšte komentariše rad tužilaštva. Sem toga, zanimljivo je da general Milošević upravo sada, kada sve više svedoka potvrđuje navode optužnice, "stiče utisak" da se suđenje pretvara u lakrdiju, a da taj utisak nije imao kad su radnici njegovog resora u majicama sa ružama i besnim vukovima paradirali po sudnici. Nije bez značaja ni to da general u društvu kolega ume da uzdahne kako mu je "neizdržljivo" što mu "drugar (Legija) trune u zatvoru." I policijski generali, na kraju krajeva, imaju prava na utiske, intimna osećanja, ali ne i da javno predviđaju ishod sudskih procesa, niti da bez naloga tužilaštva otvaraju istrage koje su završene. I pored toga što je Miloševićeva izjava naišla na oštru osudu Udruženja tužilaca, koje se tim povodom obratilo i ministru Jočiću, iz MUP-a nema nikakvih znakova da nameravaju da bar opomenu generala, što se može protumačiti kao znak da ministar deli utiske i očekivanja svog generala. Biće krajnje zanimljivo ako neko od Ulemekovih advokata sada odluči da pozove generala Miloševića da kao svedok uzme učešća u "lakrdiji" i pod zakletvom obrazloži svoje utiske.\nDrugi, ozbiljniji udar na Prijića, usledio je 12. januara, ali ne javno, već iz potaje. Tog dana je, saznaje "Vreme" iz poverljivih izvora u pravosuđu, ministar pravde Zoran Stojković obavio razgovor sa jednim zamenikom republičkog tužioca (ime i prezime poznato redakciji) i ponudio mu da već u februaru preuzme Prijićevo mesto. Stojković je ovu ponudu obrazložio navodom da Prijiću navodno u februaru ističe mandat; narečeni zamenik je zatražio nekoliko dana da razmisli, ali do zaključenja ovog broja (utorak uveče) nije odgovorio na ministrovu ponudu. E sad, da bi se shvatilo o čemu je ovde reč, treba znati dve stvari: prvo, da zakon propisuje da je za imenovanje i razrešenje specijalnog tužioca za organizovan kriminal nadležan isključivo javni tužilac, te da ministar pravde u taj proces nema ovlašćenja da se meša; i drugo, da Prijićev mandat ne ističe u februaru, već 23. jula, kada se navršava dve godine od njegovog postavljenja. Pre kraja mandata specijalni tužilac se može razrešiti samo u slučaju nedoličnog ponašanja ili ogrešenja o službu. Doduše, Prijić je u februaru 2003, pre nego što je postao specijalni tužilac, reizabran kao zamenik republičkog javnog tužioca, pa je moguće da je ministar Stojković tu okolnost imao u vidu kao povod da ga skine sa obe funkcije. I tu bi pogrešio, jer mandat zamenika nije u vezi sa poslom specijalnog tužioca, čak i ako mu ne bude obnovljen.\nIGRE SA BAGZIJEM: Zašto je ministru Stojkoviću i nekim ljudima iz MUP-a toliko važno da Prijića sklone već sledećeg meseca? Jedan od odgovora leži u najavama da bi Dejan Milenković Bagzi, sedmi na listi optuženih za ubistvo Đinđića, već početkom februara konačno mogao biti isporučen srpskom pravosuđu. Milenković je uhapšen u junu prošle godine u Solunu, pod okolnostima koje nisu sasvim jasne, i oko njega su istog časa počele da se pletu razne igre, o čemu je "Vreme" u više navrata pisalo. Najpre se preko advokata Biljane Kajganić pokušalo da se Bagzi nagovori da o okolnostima ubistva Momira Gavrilovića iznese verziju koju je Kajganićka dogovorila sa Radetom Bulatovićem i ministrom Jočićem ("Vreme" od 10. septembra 2004). Zatim se Kajganićka, koja je oštro demantovala navode našeg lista, žalila na odluku o ekstradiciji, iako je javno govorila da je u ineresu njenog klijenta da se što pre pojavi pred domaćim sudom. Usledilo je neobjašnjivo višemesečno otezanje grčkog ministra pravde da potpiše akt o izručenju, što i nije tako neobično ako se imaju u vidu neki događaji iz prošlosti, kada su specijalne veze između Miloševićeve tajne policije i grčkog pravosuđa uspevale, što bi rekao Bohumil Hrabal, da nemoguće postane stvarnost (slučaj Darka Ašanina).\nU međuvremenu je Kajganićka bez jasnog obrazloženja otkazala punomoćje svom klijentu (navodno zbog pretnji od strane jednog od zaštićenih svedoka), a kao Milenkovićev advokat po službenoj dužnosti postavljen je izvesni Aleksandar Đorđević. Đorđević, istina, ima završen pravni fakultet i položen pravosudni ispit, ali se u životu uglavnom bavio sasvim drugim poslom: bio je, naime, načelnik Šeste uprave Resora državne bezbednosti, zaduženom za obezbeđenje republičkih funkcionera, pa je neko vreme čuvao i Slobodana Miloševića, a i danas je blizak sa nekim bivšim čelnicima DB-a koji su bili obrađivani u Sablji. Na koji način je upravo on dobio taj predmet ostaje tajna, ali je teško odupreti se utisku da je to učinjeno kako bi Služba, nakon što je Kajganićka kompromitovana, uspostavila direktan kanal komunikacije sa Milenkovićem. Milenkovićeva porodica je u međuvremenu angažovala drugog, profesionalnog advokata, ali Đorđević uporno odbija da kolegi ustupi predmet: učiniće to, tvrdi, tek kad mu Bagzi posle izručenja lično otkaže punomoćje.\nZašto je Bagzi toliko važan, i kakve veze ima njegov dolazak u Beograd sa Prijićem? Odgovor je jednostavan: s obzirom na to da je spadao u uži krug oko Dušana Spasojevića i Ulemeka, na Milenkoviću je da potvrdi ili opovrgne neke od ključnih stavki optužnice, ukoliko dobije satus svedoka-saradnika. Nije nimalo svejedno ko će mu taj status ponuditi, Prijić ili neko drugi. Neko drugi bi, na primer, mogao da mu sugeriše da kaže da je pokojni premijer bio veoma blizak sa Ulemekom, Ljubišom Buhom Čumetom i Dušanom Spasojevićem, da je često boravio u Šilerovoj i učestvovao u njihovim poslovima, te da je ubijen kad se našao između dve vatre. Takav iskaz ne bi spasao Ulemeka, Zvezdana Jovanovića i ostale teških kazni, ali bi u sudske anale ušlo da je pokojni premijer bio član Surčinskog klana, i da je ubijen u ratu sa zemunskim konkurentima. To bi pak jako odgovaralo mnogima u vlasti, i nekima u opoziciji, i teško se odrazilo na stranku koja u nazivu još ima Đinđićevo ime. "Vreme" je došlo do saznanja da je ovaj scenario već sastavljen, i da je to glavni razlog što Prijić mora da ode pre nego što se Milenković vrati. Ono što je izvesno jeste da će se Milenković u prvo vreme braniti ćutanjem, dok ne vidi ko mu šta nudi.\nODBIJ OD OBJEKTA: Očigledno je, međutim, da je tužilac Prijić i bez Bagzija odavno "u problemu" sa ministrom Stojkovićem i sa MUP-om, još od prvog dana mandata sadašnje Vlade. Stojković je, da podsetimo, najpre najavio ukidanje posebnih sudova za ratne zločine i organizovani kriminal, da bi posle odustao od te namere i zadovoljio se time da im zavrne finansijske slavine. Kad je o policiji reč, zanimljiv je dokument do kojeg je "Vreme" došlo, kojim se nadležnoj policijskoj upravi naređuje da u slučaju pokušaja specijalnog tužioca Prijića da ode u bilo koji objekat MUP-a "zaustavi navedeno lice," utvrdi razlog dolaska i da li neko od zaposlenih hoće da ga primi, i potom odmah obavesti kabinete ministra Jočića i generala Miloševića, te da o incidentu sastavi službenu belešku. Ne pamti se da je ovakav režim važio ni za jednog državnog funkcionera, a kamoli tužioca, otkad se pamti, kao da je Prijić naročito opasan špijun ili terorista. Neki cinik bi podsetio da je Ulemek, kad se ono bio predavao pa svratio u sedište MUP-a na pet-šest sati da se ispriča sa Jočićem, Miloševićem i ostalim starim drugarima, bio mnogo srdačnije dočekan, te da je u tom razgovoru učestvovao i ministar Stojković, a da ga niko nije privodio do prijavnice.\nSa svoje strane, Jočić se nikada nije udostojio da uspostavi bilo kakvu komunikaciju sa specijalnim tužilaštvom i, koliko je poznato, sa Prijićem nikada nije službeno razgovarao. To mu nije smetalo da pred Odborom za bezbednost Skupštine Srbije toleriše kritike svojih potčinjenih na Prijićev račun, pa da i sam uputi poneku otrovnu strelicu i žali se na lošu saradnju sa tužiocem. Zakon o krivičnom postupku, inače, ne predviđa da tužilaštvo "sarađuje" sa policijom, već da policija postupa po nalogu tužioca. Očigledne su ambicije Jočića i Miloševića da uprkos deklarisanom legalizmu taj poredak preokrenu, i da tužilaštvo i sudove podrede policiji, uz tihu podršku Stojkovića i BIA.\nStoga je izuzetno važno da specijalni tužilac bude osoba nezavisna od tih institucija, koje se, kao što znamo, nisu do kraja očistile od kriminalnih elemenata ugrađenih u vreme Miloševića. Sem toga, specijalni tužilac ima ovlašćenja da ublaži i proširi optužnicu, kao i da odustane od gonjenja pojedinih lica, što je sud dužan da prihvati.\nSlučaj specijalnog tužioca sada je u rukama vršioca dužnosti javnog tužioca Slobodana Jankovića, čoveka bliskog ministru Stojkoviću. Uprkos tome što glasine o Prijićevoj smeni već danima kruže po medijima, Janković do sada nije našao shodno da ih potvrdi ili demantuje, kao ni sam ministar pravde koji je više puta prozivan. Izvesno je, međutim, da je pitanje Prijićevog o(p)stanka na dužnosti mnogo više od kadrovskog problema, i da će imati posledice i na domaćoj i na međunarodnoj sceni. U diplomatskim krugovima se, naime, čuje da bi se prevremeno razrešenje Prijića tumačilo kao slabljenje političke volje domaćih vlasti da se bore protiv organizovanog kriminala koji, ne treba zaboraviti, ima svoju međunarodnu dimenziju. Kad je o domaćoj javnosti reč, sluđenoj i već otupeloj pod navalom loših vesti, možda i nije čudno što najave odlaska specijalnog tužioca nisu naišle na reakcije nijedne relevantne političke stranke. Oglasio se jedino advokat Rajko Danilović, pravni zastupnik porodice Đinđić, koji je u "Kažiprstu" Radija B92 izjavio da se radi o "opasnoj nameri vlasti" da utiče na sud. Međutim, upravo od te sluđene javnosti, više od bilo koga drugog, zavisi da li će te namere biti sprovedene i da li će nemoguće postati stvarnost.\nStara čestitka na zelenoj čoji\nZabranjene zone >\nMisterija Han Pijeska\nSlovenija na čelu OEBS-a >\nDejan Ilić, urednik izdavačke kuće Fabrika knjiga\nIza scene >\nVodič kroz advokaturu\nEkonomska paralela >\nSudije na kursu ustavnog prava


Predsednik Thaçi u Sarajevu: Saradnja i prijateljstvo ubrzavaju učlanjenje regiona u EU - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPredsednik Thaçi u Sarajevu: Saradnja i prijateljstvo ubrzavaju učlanjenje regiona u EU\nSarajevo, 28. maj 2016. –Predsednik Republike Kosova, Hashim Thaçi, učestvuje na dvodnevnom samitu lidera u Sarajevu, u okviru Brdo-Brijuni procesa.\nNa ovom samitu učestvuje većina predsednika država zapadnog Balkana.\nPredsednik Thaçi učestvovao je večeras u Sarajevu na plenarnoj raspravi na temu "Novi sporazum za novo vreme". Kao panelista, predsednik Thaçi je rekao da je Brdo-Brijuni proces najozbiljniji pokušaj Evropske unije zabrazvoj Balkana.\n"Razvoj infrastrukture i saradnja na polju energetike donose saradnju i bolju komunikaciju među državama u regionu", rekao je predsednik Thaçi u Sarajevu, pred ostalim liderima u regionu, dodjaći da će saradnja i prijateljstvo koje gradimo kao region, uticati kako bismo svi brže išli prema integraciji regiona u EU.\nŠef države je učestvovao i na samitu 100 biznismena iz regiona, koji je organizovan malo pre početka samita lidera regiona u Sarajevu.\nPredsednik Thaçi će sutra učestvovati i na plenarnom sastanku lidera u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine, gde će domaćini samita biti predsednik Predsedništva Bosne i Hercegovine, Bakir Izetbegović, predsednik Slovenije, Borut Pahor, kao i predsednica Hrvatske, Kolinda Grabar-Kitarović.\nNakon završetka sastanka, troje predsednika domaćina ovogodišnjeg samita Brdo-Brijuni procesa, će zajedno sa predsednikom Italije, Sergio-om Mattarella, održati još jednu zajedničku konferenciju za medije.\nUveče, pre povratka u Prištinu, predsednik Thaçi će učestvovati i na večeri koju organizuje Predsedništvo Bosne i Hercegovine u čast predsednika delegacija.