Otkriće s periferije Sunčevog sistema - Sonda "Novi horizonti" - Nedeljnik Vreme\nSonda "Novi horizonti"\n22. 7. 2015. / 13.35\nŠta smo do sada saznali zahvaljujući "Novim horizontima"? Prva oštra slika Plutona otkrila nam je ceo "kontinent" u obliku srca, čija bela boja verovatno potiče od smrznutog ugljen-monoksida. Tu je i ravnica "Sputnjik" od skoro matematički pravilnih poligona, kao da se ispod površine Plutona nalazi tinjajući izvor toplote\nVest o otkriću Plutona brzo se proširila svetom. Dokoni ljudi željni slave i publiciteta počeli su da predlažu najegzotičnija imena, vrlo često ignorišući elementarne astronomske standarde. Konstanca, egocentrična udovica Persivala Lovela, predložila je ime Zevs, zatim je pokušala da novoj planeti "pokloni" prezime svoga muža, na kraju je pristala da se odrekne i svog imena u korist nove planete, ali bez mnogo podrške u javnosti. Daleko ozbiljniji bili su oni koji su predlagali imena pozajmljena iz grčko-rimske mitologije, u skladu sa astronomskom tradicijom: Hronos, Minerva, Atina, Atlas, Hera, Herkul, Persej, Persefona, Tantal, Vulkan, Prometej…\nUOČITE RAZLIKU: Snimci na osnovu kojih je otkriven Pluton\nNEUMORNI TRAGAČ: Klajd Tombo, čovek koji je otkrio Pluton\n»OTKRIĆE STOLEĆA«: Deveta planeta u novinama\nDUBOKA PERIFERIJA: Pluton i njegov komšiluk\nIn memoriam – Vene Bogoslavov (1932–2015)


KONAČNO I RODITELJI NA POBEDNIČKOM POSTOLJU… - JK CEMENT\nHome / Vesti / KONAČNO I RODITELJI NA POBEDNIČKOM POSTOLJU…\nKONAČNO I RODITELJI NA POBEDNIČKOM POSTOLJU…\nU subotu, 02.11.2013. godine u hali Pinki u Sr. Mitrovici, održan je jubilarni, 25-ti “JUDO CUP SIRMIUM”, i pored dosta zanimljivosti zabeležena je i jedna nesvakidašnja.\nU ne znamo kojoj kategoriji za dečake, iza sina koji je pobedio u toj kategoriji, na pobedničko postolje ispeo se i njegov otac !!! A što da ne?Ako nam roditelji već vode klupske politike, plaćaju kotizacije i putovanja svoje dece, oblače ih i vezuju im pojaseve pre ulaska na tatami a bogami i dobrano odmenjuju trenere sekundirajući deci pored strunjače šta da rade, što ne bi učestvovali i u dodeli medalja???\nRoditelj kojeg vidimo na slici u galeriji fotografija sa ovog turnira, nije se izborio sa svojim adrenalinom pa se i on sa sinom popeo na pobedničko postolje. Šteta je što je organizator ovim činom “tate” ostao zatečen i nije pripremio zlatnu medaljui za roditelja ali bi nakon ovoga o tome ozbiljno trebalo razmisliti…\nKad sve to već rade za svoju decu zašto ne bi bilo i medalja za njih, pa da se vidi ko koliko pomaže svome detetu i za koju medalju…\nZapazio: Andrija Mumović


Sedam fabrika auto komponenti u Kragujevcu - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Sedam fabrika auto komponenti u Kragujevcu\nSedam fabrika auto komponenti u Kragujevcu\nutorak, 21 jun 2011 08:59\nMinistar ekonomije i regionalnog razvoja Nebojša Ćirić najavio je u Kragujevcu da će do kraja godine biti završeno sedam fabrika komponentaša za potrebe "Fijat automobila Srbija" i najavio da će u njima posao naći oko 1.000 ljudi, dok je vrednost investicije oko 100 miliona evra.\nĆirić je, prilikom obilaska početka radova na izgradnji četiri fabrike proizvođača komponenata iz inostranstva na lokaciji kasarne Grošnica, rekao će vlada do kraja godine ispuniti svoju obavezu i izgraditi saobraćajnu petlju do te lokacije. On je rekao da se trenutno izvode radovi na dve trećine površine bivše vojne kasarne, a na ostatku tog velikog placa biće započeti radovi kada se iseli ostatak vojne kasarne. Ćirić je nagovestio da bi u martu ili aprilu sledeće godine trebalo da bude završno dve trećine proizvodnih objekata za komponente. Odgovarajući na pitanje novinara koliko će ukupnjo biti zaposleno radnika u Fabrici automibila Srbija u Kragujevcu, Ćirić je rekao da će u samoj fabrici biti zaposleno oko 2.500 ljudi u fabrici komponenata za te automobile još 1.000, a neposredno će od proizvodnje automobila živeti oko 10.000 ljudi. Generalni direktor “Fijata“ u Srbiji Đovani de Filipis rekao je da će na lokaciji kasarne Grošnica biti smešteno četiri prozivođača komponenata, kao što su plastična sedišta, gumeni delovi automobila, a još tri komponentaša smestiće svoje pogone na lokaciji stare fabrike automobila u Kragujevcu i tu će se raditi izduvni sistemi za automobile i druge elektroneske ekomponente. U skladu sa investicionim projektom "Fijat automobili Srbija", na lokaciji kasarne Grošnica u Kragujevcu biće otvoreno pet novih fabrika Fijatovih dobavljača "Džonson kontrol sits", “Proma","Sigit", “HT&L Fiting", dok će se u samom kompleksu “Zastave“ izgraditi još dve nove fabrike. U tim fabrikama u kojima će se proizvoditi auto komponente za potrebe kompanije "Fijat atomobili Srbija", zaposliće se 994 novih radnika , a ukupna vrednost ovih investicija iznosi 93,7 miliona evra.


Dečija Klavijatura - 65-201: Klavijature: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Dečija Klavijatura - 65-201\nNapajanje: 4 x AA bateija 1.5 V (nisu u paketu)\nMogućnost spoljnog napajanja - DC 6V\n8 tonova / 8 ritmova\n2 Demo - pesme\nDimenzije: 19 x 62 x 7 cm\nOpis proizvoda: Dečija Klavijatura - 65-201\nDečija klavijatura koja je pre svega namenjena zabavi ali je i idealna za lagani ulazak deteta u svet muzike. Klavijatura je jednostavna za korišćenje, promena funkcija je prilagođena deci i odvija se pomeranjem dugmeta gore ili dole. Ovaj dečiji piano napaja se energijom pomoću 4 AA baterije, a postoji mogućnost spoljnog napajanja pomoću adekvatnog adaptera. Klavijatura poseduje veliki izbor funkcija, što je deci posebno interesantno zbog eksperimentisanja zvukovima, tempom i ritmom.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 20780\nSifra 20780, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 20780, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


DSS - Nisu rešeni problemi nastali proglašenjem nezavisnosti KiM\nPredsednik Demokratske stranke Srbije (DSS) Miloš Jovanović izjavio je danas da 13 godina od proglašenja nezavisnosti Kosova nisu rešeni problemi prouzrokovani kršenjem međunaronog prava i principa suverenosti.\n“Dovoljno je vremena prošlo da politički predstavnici kosovskih Albanaca, ali i njihovi zapadni mentori, shvate da srpski narod – a samim tim ni njegovi izabrani predstavnici – nikada neće prihvatiti oružano i nasilno otcepljenje dela državne teritorije”, ocenio je Jovanović u pisanoj izjavi.\nNaglasio je da je “krajnji čas” da oni razumeju da na temeljima srpske države “nije moguće graditi drugu albansku državu”, kao i da Kosovo ne može da bude međunarodno priznata država bez saglasnosti Srbije.\n“Može samo da još neko vreme traje kao mafijaški pseudo-državni provizorijum koji je domaćin bazi NATO u ovom delu Evrope”, dodao je on.\nIstakao je da je u izmenjenim međunarodnim okolnostima jedino rešenje leži u dijalogu kojim će se, u skladu sa Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN i Ustavom Srbije, urediti sva pitanja suživota Srba i Albanaca.\n“Sve ostalo bi bile opasne i puste želje koje bi samo mogle proizvesti nemir i nestabilnost”, rekao je on.


Festival omladinskog angažovanog teatra obeležio vikend "Kaleidoskopa"\nVikend protekao u duhu omladinskog angažovanog teatra\n23. septembra 2019. 26. avgusta 2020.\nDevet izvođenja, pet predstava, četiri srednje škole, kulturna stanica Svilara, mnogo talentovanih mladih ljudi – to je u kratkim crtama opis proteklog Festivala omladinskog angažovanog teatra.\nU okviru „Kaleidoskopa kulture“ tokom dva dana, 20. i 21. septembra predstave su bile raspoređene u Karlovačkoj gimnaziji, gimnazijama „Laza Kostić“ i „Svetozar Marković“ i ŠOSO „Milan Petrović“, što je bilo od posebnog značaja za organizatore.\n„Najvažniji aspekt festivala je to što smo jednu predstavu odigrali u ŠOSO „Milan Petrović“ i što je festival bio internacionalan. To je bila sjajna prilika da mladi iz Novog Sada debatuju sa vršnjacima i vršnjakinjama iz nekoliko EU država o važnim društveno-političkim temama i da se informišu o vrednostima i problemima Evropske unije. Dobar pokazatelj je i to što su se mladi dosta uključivali i učestvovali u debatama organizovanim nakon predstava, a razgovori su se nastavljali i posle debata, na hodnicima škola“ rekao je Bojan Milosavljević, koordinator projekta EYE-Net u okviru kog je realizovan Festival omladinskog angažovanog teatra.\nPored četiri škole, sa kojima je, prema rečima organizatora, ostvarena sjajna saradnja, gostujuće predstave su odigrane i u kulturnoj stanici Svilara.\nTeatri koji su učestvovali na Festivalu omladinskog angažovanog teatra stigli su iz Budimpešte, Varaždina, Maribora i Padove.\nZnačaj festivala, ogleda se i u povezivanju mladih iz Novog Sada sa vršnjacima iz različitih evropskih zemalja, koji su se družili, pomagali jedni drugima oko postavljanja predstava, išli u obilazak grada, što posebno doprinosi pripremi za godinu titule Evropske prestonice kulture 2021.\nFestival je deo projekta EYE-Net (European Youth Engagement Network – Evropska mreža za angažovanje mladih) odobren i finansiran u okviru evropskog programa Evropa za građane. Projekat traje od septembra 2018. do decembra 2019. i uključuje 16 partnerskih organizacija iz 5 država: Srbije, Hrvatske, Slovenije, Italije i Mađarske. Vodeći partner je Fondacija „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture”.\nPrethodni Previous post: Književno jutro, dve premijere u SNP-u, dečija predstava, 80 godina Banovine – poslednja nedelja „Kaleidoskopa kulture“\nSledeći Next post: Izložba „Šetnja kroz istoriju dizajna u Vojvodini (1945-1985)“


Restoran JEZERO mesto dobrog ukusa – Aha Magazin\nDobra hrana, Wine club\nSeptember 18, 2017 by Aha tim\nNa 25-om kilometru magistralnog puta od Podgorice ka Baru, u mestu Vranjina na obali Skadarskog jezera, smešten je restoran Jezero, omiljeno mesto brojnim turistima, ali i domaćim gostima, koji ovde dolaze da uživaju u dobrom zalogaju, vrhunskim vinima i ambijentu jednog od najlepših nacionalnih parkova Crne Gore.\nVelika terasa restorana kojim upravlja vinarija Plantaže, iznad samog Skadarskog jezera, čini ga idealnim za odmor i opuštanje. Pogled na najveće balkansko jezero, predele oko Virpazara, tvrđavu Lesendro – lokalitetom poznatim kao “Njgoševa rana”, te svežina koja dolazi sa jezera, čini boravak svakog gosta izuzetnim. No, ushićenje prirodnim atrakcijama u okruženju restorana samo je uvod u hedonistički doživljaj koji vas očekuje. Poseban deo u jelovniku zauzimaju jela od jezerske ribe (krap, jegulja, ukljeva), dok blizina mora omogućava da na meniju uvek budu najplemenitije vrste jadranskih riba. Tokom obroka možete da probate različite vrste vina uz različita jela, od penušavih, preko laganijih ili punijih belih i moćnih crvenih vina, i da okusite svu snagu i raskoš koju ovo podneblje nosi u sebi.\nZa slaganje vina i hrane Francuzi koriste riječ ”marriage” – “venčanje”, a to je upravo segment kojem se ovde poklanja posebna pažnja. Osoblje restorana je obučeno da vam pomogne u odabiru, pa dobijate pravo eno-gastro putovanje Crnom Gorom. Salata sa pohovanom hobotnicom u kombinaciji sa Pro Animom – Pinot Blanc je zaista pravi užitak za nepca. Karpaćo od bifteka uz Crnogorski Rose, ali i Burger na “naš” način i Vladika samo su neke od dobitnih kombinacija koje ovom prilikom preporučujemo.\nČuvari slava- Dessert & Co\nBurgeri od crvenog sočiva i prosa\nMorska žurka iznenađenja – Torleanzi Sauvignon Blanc\nLoptice od lososa i brzo pržena kinoa


Najbolje čuvana tajna Tibeta: Prirodni eliksir se pravi začas, a može da produži život – Eklinika.rs\nDrevni recept budista, koji je otkriven 1972. godine u jednom od manastira na Tibetu, nazvan je „eliksirom života“ jer ima sjajnu moć da očisti organizam i izbori se protiv slobodnih radikala. Pravi se veoma jednostavno, od dva sastojka koja verovatno već imate kod kuće, a toliko je jak da se pije samo jednom u pet godina.\nReč je o napitku koji se popularno naziva „Tibetanac“ a koji se pravi od belog luka i alkohola. Ove kapi su vremenom postale jako popularne širom sveta, a posebno kod istočnjaka. Zaljubljenici u prirodnu medicinu tvrde da redovnim konzumiranjem može da se smanji krvni pritisak, da se smanji nivo holesterola i da se telo očisti od slobodnih radikala – a navodno su baš zahvaljujući ovom napitku monasi sa Tibeta tako dugovečni.\n– Beli luk je poznat kao sjajan saveznik u jačanju organizma, posebno kada je imunitet u pitanju, a ovo može da bude dobro rešenje za ljude koji ne vole da ga svakodnevno jedu. Ovakav rastvor, ipak, ne treba konzumirati u velikim količinama i ne treba ga davati deci, jer sadrži alkohol, ali odraslim ljudima može da pomogne – ističe nutricionista Branka Mirković.


Stranci grade Srbiju za pet milijardi evra koje nemamo, a naprednjaci se ponose projektima zbog kojih ćemo grcati decenijama - Večeras u Dijaspori\nMix najnovijih vesti Stranci grade Srbiju za pet milijardi evra koje nemamo, a naprednjaci se...\nNajveće i najskuplje projekte u Srbiji rade strane kompanije, a kreditiraju banke iz njihovih zemalja na osnovu međudržavnih sporazuma.\nReč je o milijardama evra, koliko se država zadužila za izgradnju puteva, pruga i drugih objekata infrastrukture, a da pre toga nisu bili raspisani tenderi kako bi se izabrao najbolji izvođač niti je iko istraživao tržište da utvrdi cenu radova za koje će uzeti kredit.\nTo baca veliku senku na ocenu da je Srbija veliko gradilište jer će građani godinama otplaćivati sadašnje zajmove koji samo za desetak najvećih projekata iznose gotovo pet milijardi evra.\nZa samo osam deonica autoputeva ili brzih saobraćajnica, ukupne dužine oko 330 kilometara, Srbija je uzela 2,42 milijarde evra kredita, a najavljuju se i novi poslovi za koje se već unapred zna i ko će ih raditi i čije banke će dati zajmove.\nTako su za projekte na železnici, pre svega izgradnji brze pruge od Beograda do Budimpešte, ugovorene za sada dve deonice ukupne vrednosti 930 miliona dolara.\nOd Beograda do Stare Pazove, na modernizaciji pruge od četiri koloseka, dva za putnički sa brzinom do 200 kilometara i dva za teretni saobraćaj brzine do 120 kilometara, radove izvode kineske kompanije CRIC Co i CCCC a finansira kineska Eksim banka, dok deo od Stare Pazove do Novog Sada, 40,4 kilometara vredna 580 miliona dolara „pokriva“ ruska državna kompanija RŽD Internešenel a finansira se iz ruskog kredita.\nPredsednik Srbije najavio je i da će Kinezima poveriti izgradnju četvorokolosečne pruge od Novog Sada do granice sa Mađarskom, vrednu 1,2 milijarde dolara koje će kreditirati Eksim banka.\nNa železnici rade i domaće firme, pa je Energoprojekt zajedno sa francuskim Kolasom na jednom od retkih tendera, angažovan na izgradnji Tehničke putničke stanice Zemun, vrednoj oko 50 miliona evra i na rekonstrukciji pruge Jajinci – Mala Krsna koja košta oko 30 miliona evra, a finansira se iz kredita EBRD.\nZanimljivo je da su i poslovi koji se finansiraju iz državne kase uspeli da uposle strane firme.\nTako je u velikom projektu izgradnje, u ovom trenutku oko 3.000 stanova za bezbednjake u sedam gradova, koji se iz budžeta finansira sa oko 100 miliona evra, na gradilištima u Vranju i Nišu angažovan turski Tasyapi.\nOstalo su, međutim, domaći građevinari, uključujući i Milenijum Grupu, koja je inače angažovana u velikim državnim projektima poput gasifikacije i Beograda na vodi, dok su je mediji svojevremeno vezivali i za rušenje u Savamali.\nU toku su i radovi na komunalnim infrastrukturama u 14 gradova, od postrojenja za prečišćavanje voda do kanalizacionih i vodovodnih sistema, koje kreditira nemačka razvojna banka KFW, a radovi su povereni uglavnom srpskim preduzećima, sa izuzetkom tri projekta u kojima su kroz konzorcijume angažovani austrijski Štrabag, nemački Simens i francuska Veolia.\nBivši ministar građevinarstva i profesor u penziji Dragoslav Šumarac kaže da je takav odnos vlasti prema domaćim firmama uništio srpsku operativu koja u sopstvenoj zemlji više ne može da dobije ni status podizvođača, već je tek neka „treća ruka“.\n– Srpski građevinari ne mogu ni troškove radne snage da pokriju, nekadašnji giganti poput Energoprojekta, Planuma, Puteva Užice, preživljavaju preko poslova u Rusiji, Aziji, Africi, dok je domaće tržište za njih zatvoreno. Taj model dodeljivanja poslova preko međudržavnih ugovora uveo je Dinkić, tako je građen most kod Borče. Tu nema tendera, ugovor je netransparentan, a firme koje na taj način dođu, oslobođene su svega, plaćanja carina, i drugih obaveza. Krediti koji se uzimaju verovatno jesu dugoročni, sa većim grejs periodom, ali zato pravi profit, „kajmak“ ubiru njihove kompanije jer rade po znatno višim cenama. U drugom krugu uz glavnog izvođača su firme bliske vlastima i tek su treća ruka naši nekadašnji giganti, koji od kada je ova vlast u Srbiji, ne dobijaju poziciju glavnog izvođača – kaže Šumarac i podseća na „slučaj Grdelica“ kada je domaći konzorcijum bio tek nešto malo skuplji od španske firme koja je dobila posao, ali je htela da uštedi zbog čega se gradilište nekoliko puta urušavalo pa je na kraju sve ispalo mnogo skuplje.\nOn dodaje da takva politika gradnje uništava i domaću radnu snagu, koja u stranoj firmi, bez obzira da li je reč o stručnjacima, zanatlijama ili običnim radnicima, postaju robovi. Kada se posao okonča, oni ostaju na ulici jer ih menadžment sigurno neće odvesti u Rusiju, Kinu ili Ameriku.\nNa trasama Kinezi, Turci, Azerbejdžanci\nTrenutno, u drumskom saobraćaju „živo“ je osam najvećih gradilišta od kojih samo na jednoj trasi, istina najmanjoj i najjeftinijoj, brzoj saobraćajnici kroz Batočinu, dugu 35 kilometara i vrednu 150 miliona, radi preduzeće za puteve Kragujevac a finansira se iz budžeta Srbije.\nKineske kompanije Power construction i CCCC i Shandong rade na tri deonice – od Ostružnice do Bubanj potoka na obilaznici oko Beograda, dugoj 20,7 kilometara i vrednoj 207 miliona evra, zatim na autoputu „Miloš Veliki“ deo od Preljine do Požege, dug 21 kilometara za 450 miliona evra kao i na brzoj saobraćajnici Iverak-Lajkovac, dugoj 18,3 kilometra i vrednoj 158 miliona evra. Te radove po međudržavnom sporazumu finansira kineska Eksim banka a deo troškova pokriven je i iz budžeta Srbije.\nNa Moravskom koridoru, deo od Pojata do Preljine, dug 112 kilometara, radove izvodi Bachtel Enka iz Velike Britanije po ceni od 745 miliona vera uz mogućnost da se dodatnim poslovima vrednost uveća za 20 odsto. Novac je obezbeđen iz zajma Američke, britanske i multilateralne finansijske institucije i budžeta Srbije.\nTurske banke kreditirale su započetu izgradnju deonice od Sremske Rače do Kuzmina na projektovanom auto putu Beograd Sarajevo. Za to je angažovana tuska firma Tasyapi koja će za 18 izgrađenih kilometara dobiti 220 miliona evra. Takođe iz kredita turskih banaka rekonstruiše se put od Novog pazara dio Tutina, 20 kilometara za 24 miliona evra.\nNajzad, autoput od Rume do Šapca i brzu saobraćajnicu Šabac-Loznica, ukupne dužine 77 kilometara i vrednu 467,5 miliona evra, radi azerbejdžanski Azvit.\nU svim ovim projektima, strane kompanije su nosioci poslova dok su kao podizvođači u najvećoj meri angažovana preduzeća iz Srbije, piše Danas.\nThe post Stranci grade Srbiju za pet milijardi evra koje nemamo, a naprednjaci se ponose projektima zbog kojih ćemo grcati decenijama appeared first on Luftika.


Milanovac: Startap Centar biće u prostoru stare Apoteke u Rajićevoj – Regionalne Vesti | Srbija\nMilanovac: Startap Centar biće u prostoru stare Apoteke u Rajićevoj\nDruštvo, Privreda Regionalne Vesti\nGrađevinska firma „Elkoms“ iz Beograda počela je adaptiranje i opremanje podruma i prizemlja objekta nekadašnje milanovačke u Rajićevoj ulici. Tu će biti smešten budući Start-ap centar. „Lokalna vlast, u saradnji sa Ministarstvom zaduženim za inovacije i tehnološki razvoj dobila je oko četrdeset miliona dinara za realizaciju ovog projekta,“ izjavio je predsednik ove opštine Dejan Kovačević.\nOd te sume, 6 miliona namenjeno je obuci za mlade privrednike. „Aranžman smo napravili sa udruženjem građana za razvoj tehnološkog preduzetništva „ITC Hub“ iz Beograda i nevladinom organizacijom „GM Optimist“ iz Milanovca, istakao je Kovačević je dodao da će Start-up centar imati 350 kvadratnih metara. Moći će da ga koriste svi sugrađani koji žele da učestvuju u obuci i realizaciji programa.\n„Ja sam pogledao program koji su već uradili ljudi iz „ITC Hub-a“ i mislim će on odgovarati našoj privredi i našem stanovništvu, a da će dosta koristi imati i mladi koji se bave inovacionim tehnologijama,“ istako je Kovačević.\nOn je dodao da, prema svim parametrima i ocenama resornog Ministarstva, projekat Start-ap centra u Milanovcu zaslužuje najveću ocenu. Iznos od oko 33 miliona dinara, rekao je Kovačević, biće utrošen na potpuno uređenje prostora, ali i na opremanje modernom tehnologijom koju takav jedan savremen centar zahteva. On očekuje od Centra odlične rezultate, imajući uvidu da se i privreda zainteresovala za čitavu ideju. Kovačević je danas najavio da će u narednih mesec dana biti održana i posebna prezentacija projekta pred Кlubom privrednika, a sprovešće je upravo beogradski „ITC Hub“.\nPR služba kabineta predsednika opštine G. Milanovac\nBrnabić: Na svaku ili skoro svaku pretnju novinarima reagovano je adekvatno\nMilanovac: Podeljene prve kartice 3+, popusti u preko 70 radnji


Foto: Tanjug/AP arhiva | Bajden jača američku ulogu u NATO-u\nDejan Šajinović 25.01.2021 08:30\nBANJALUKA - Dolaskom Džoa Bajdena na čelo Amerike može se očekivati značajno veća uloga SAD u NATO-u, a to se onda može odraziti i na odnose BiH s tom transatlantskom organizacijom, kao i reformske procese u zemlji.\nKako pišu američki mediji, koji su ovih dana analizirali poteze stare i moguće nove administracije, protekle četiri godine američki predsjednik Donald Tramp je na momente pokazivao otvorenu netrpeljivost prema NATO-u, a Evropljanima je zaprijetio da će Amerika prestati stajati iza bezbjednosnog koncepta ako ne budu plaćali više novca za odbranu. Osim toga, Tramp je na sastanku NATO saveznika u Briselu 2017. godine grubo odgurnuo Duška Markovića, premijera Crne Gore, kako bi stao ispred njega za poziranje na zajedničkoj fotografiji. Tramp je Crnu Goru "uzeo na nišan" i naredne godine, optuživši crnogorski narod da je agresivan, što bi moglo Ameriku uvući u treći svjetski rat ako bude morala da brani ovu "ratobornu" NATO saveznicu.\nPotpuno suprotnu poruku je poslao Bajden, koji je, sudeći prema svjedočenju Antonija Blinkena, budućeg državnog sekretara SAD, iskazao interes ne samo za NATO, već i za zapadni Balkan, i to uz zajednički i dogovoreni nastup svih zemalja saveznica.\n"Izabrani predsjednik Bajden je posvetio mnogo vremena regionu i tim zemljama. On dijeli uvjerenja i vas senatora da možemo pomoći Kosovu da se kreće naprijed, a takođe se nadamo da ćemo moći pomoći i Srbiji da napreduje", rekao je Blinken na saslušanju pred Senatom SAD dan uoči Bajdenove inauguracije, govoreći o politici Bajdenove administracije prema zapadnom Balkanu.\nKurt Basuener, analitičar Centra za demokratizaciju politike i dobar poznavalac regiona, rekao je za "Nezavisne" da očekuje da će Amerika mnogo tješnje raditi sa saveznicima na pitanjima koja su vezana za zapadni Balkan i BiH, i vjeruje na osnovu izjava i stavova članova nove administracije da će Amerika ponovo strateški više biti angažovana u regionu.\n"Mislim da će jedan od elemenata biti nepovredivost trenutnih granica onako kako ih prepoznaju SAD i većina saveznika. U tom smislu Trampova administracija je napravila ogromnu štetu", rekao je Basuener.\nBajden je pri inauguracionom govoru poslao poruku saveznicima da će Amerika popraviti urušena savezništva, što je u srijedu pozdravio Jens Stoltenberg, generalni sekretar Alijanse.\n"Spone između Sjeverne Amerike i Evrope su temelj naše bezbjednosti, a snažan NATO je dobar i za Sjevernu Ameriku i Evropu. Više od 70 godina naša alijansa je garantovala slobodu, mir i bezbjednost za naš narod. Američko vodstvo ostaje ključno kako nastavljamo posao da zaštitimo naše demokratije, vrijednost i međunarodni sistem zasnovan na pravilima", napisao je Stoltenberg u svojoj čestitki Bajdenu.\nŠto se tiče BiH, ove godine će se ovo osvježavanje transatlantskog partnerstva najviše osjetiti kroz Program reformi, koji predstavlja temelj saradnje BiH sa NATO-om. Primjera radi, u poglavlju II u kojem se govori o odbrambenim pitanjima, ističe se da proces knjiženja vojne imovine još nije završen i da se taj proces nastavlja.\n"U skladu s odlukom Predsjedništva BiH o veličini, strukturi i lokacijama Oružanih snaga BiH od 24. novembra 2016. godine, koja će stupiti na snagu kad se ispune potrebni uslovi, broj perspektivnih vojnih lokacija će biti ukupno 57", istaknuto je u dokumentu.\nUkoliko se aktivnosti na ovom dokumentu pojačaju tokom godine, to će biti bitno i za zatvaranje OHR-a, oko čega su Njemačka i SAD postigle saglasnost jer je pitanje vojne imovine jedan od ključnih 5+2 uslova za njegovo zatvaranje i prelazak BiH iz dejtonske u briselsku fazu.


PORTAL KRUG - „TAJFUN“ BALKANSKI SAMIT GOČ 2016.\n„TAJFUN“ BALKANSKI SAMIT GOČ 2016.\nPrevious Article JOŠ SUTRA DIM IZ “MAGNOHROMOVOG” DIMNJAKA\nNext Article NIJE NORMALNO VRAĆANJE U DEVEDESETE\nSlovenačka kompanija „Tajfun Planina“ d.o.o. organizovala prezentaciju svojih i proizvoda partnerskih firmi\nOko hiljadu predstavnika preduzeća koja se bave izvođenjem radova za šumska gazdinstva, uvoznika i distributera opreme za šumarstvo, studenata šumarskih fakulteta i predstavnika instituta za šumarstvo, učesnici su Balkanskog samita šumarstva i šumarske opreme, koji se u organizaciji slovenačke kompanije „Tajfun planina“ iz Slovenije održava na planini Goč.\nOvo preduzeće, skup pod nazivom „Goč 2016“ organizovalo je u saradnji sa nastavnom bazom beogradskog Šumarskog fakulteta na Goču.\nPrema rečima Aleksandra Stojkovića, direktora preduzeća „Tajfun Ris“,predstavništva „Tajfun Planine“ u Srbiji, koje je zaduženo za region Balkana, na površini od nekoliko hektara na 16 punktova u šumi izložena je, u realnim uslovima, sva oprema koju proizvode.\n„Trudili smo se da izložena oprema ne bude sajamski raspoređena, već je to urađeno poligonski, kako bi posetioci mogli da steknu pravi utisak šta ta mehanizacija sve može i kakvu primenu ima u šumarstvu“, rekao je Stojković.\nOn je dodao kako je cilj ovog skupa da doprinese razvoju šumarstva ne samo u regionu Balkana, već i da unapredi kvalitet Tajfunovih proizvoda, budući da proizvođači imaju priliku da čuju povratnu informaciju od svih onih koji žive od šumarstva.\nOsim iz Srbije, učesnici samita došli su iz Crne Gore, Makedonije, Slovenije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Albanije, Grčke, Rumunije, Bugarske, Turske, Češke i Brazila, a sve njih pozdravili su dekan Šumarskog fakulteta dr Rajko Ristić, gradonačelnik Kraljeva Tomislav Ilić i predsednik opštine Vrnjačka Banja Boban Đurović.\nOrganizatori su kao budućnost šumarstva na ovaj veliki skup pozvali i učenike srednje Šumarske škole iz Kraljeva i studente Fakulteta za šumarstvo u Beogradu i Skoplju.\n„Tajfun Planina“, preduzeće koje danas sa svim „kćerka firmama“ ima oko 300 zaposlenih, osnovano je pre 49 godina, kao prva privatna firma u ovoj oblasti u čitavoj tadašnjoj Jugoslaviji.\nOblast šumarstva i prozvodnje šumarske opreme, „Tajfun Planina“ modernizovala je uvođenjem laserskih stolova za sečenje lima različitih debljina, proces proizvodnje automatizovan je robotskim jedinicama za varenje i manipulaciju poluproizvoda, a krunu uspeha predstavlja sistem automatskih regalnih skladišta.\nKompanija koja distribuira svoje proizvode u 60 zemalja, ima otvorene poslovne jedinice u Rusiji, Sjedinjenim Američkim Državama i Brazilu, a u Srbiji posluje poslednje četiri godine. „Tajfun Planina“ više puta je nagrađivana kao firma sa najboljim balansima u Sloveniji, a direktor i vlasnik Tajfun grupe Iztok Špan je 2011. godine proglašen za menadžera godine u Sloveniji.\nPosetiocima su predstavljene kranske ruke Tajfun LIV, šumska vitla, mašine za rezanje i cepanje, mobilne šumske žičare, šumska hidraulična i mehanička vitla, apored Tajfuna, prentovana je roba i partnerskih firmi Gomark Slovenija, Stihl Srbija, VGP Srbija, traktori proizvođača Hattat Turska, Irum Rumunija i preduzeća RTI Srbija, koje je generalni zastupnik za „John Deere“.


Maljići: Kosovska nezrelost je zlo samo po sebi - Kosovo Online\nMaljići: Kosovska nezrelost je zlo samo po sebi\n9. Avgust 2021. • 21:57\nŠta motiviše ponašanje država u međunarodnim odnosima? Različite teorijske struje daju različita objašnjenja o tom pitanju, fokusirajući se prvenstveno na potrebu država za fizičkom sigurnošću.\nRealistička škola ima za polazište veoma mračan pogled na ljudsku prirodu. Prema realistima, stanje sukoba među državama je zakon prirode, stoga svaka država mora da pođe od premise da je fizički ugrožena i u stalnoj konkurenciji sa drugima. Kao rezultat toga, države su u beskrajnom ciklusu odbrambenih napora, pa čak i hegemonije i dominacije u odbrani (logično: "ako ja to ne uradim, drugi će!").\nS druge strane, liberalna škola je idealističnija i polazi od pozitivnijeg pogleda na svet o ljudskoj prirodi. Ona vidi svet kao arenu u kojoj države uspevaju da vide zajedničke interese, teže univerzalnim vrednostima i sarađuju kroz multilateralne institucije, kao način za postizanje bezbednosti i mira.\nTe i druge teorije, iako se razlikuju u ideološkim pristupima, ipak pretpostavljaju izvesnu racionalnost država u definisanju i ostvarivanju sopstvenih interesa. Tvrde da se države, na kraju, ponašaju na relativno predvidljiv i objašnjiv način.\nPoenta je u tome da savremene društvene nauke, uključujući i one iz studija međunarodnih odnosa, generalno pate od precenjivanja ljudske racionalnosti, a time i država.\nNovija škola teorije međunarodnih odnosa, uzima u obzir iracionalne i psihološke dimenzije ljudskog ponašanja, tvrdi da države kao kolektivni proizvodi ljudskih bića ne ciljaju samo na fizičku sigurnost već i na nešto što se naziva „ontološka sigurnost“, što je u stvari često u sukobu sa fizičkom bezbednošću.\nOntološka sigurnost ima veze sa potrebom da države budu mentalno u miru same sa sobom; da imaju odgovore i jasnoću o osnovnim pitanjima kao što su postojanje, dugovečnost, odnosi sa drugima, otuda potreba za nekom vrstom autobiografije, osovinom i stabilnim identitetom države.\nPrema ovoj školi mišljenja, baš kao i pojedinci, države se osećaju ontološki nesigurno kada se suoče sa okolnostima koje ugrožavaju psihološki poredak stvari i kontinuitet priče o sebi.\nMeđunarodna politika Srbije u odnosu na Kosovo tipičan je primer državne iracionalnosti izazvane ontološkom neizvesnošću. To je argument knjige koju je nedavno objavio profesor bezbednosne politike Univerziteta u Beogradu Filip Ejdus. Autor stavlja poseban naglasak na period od Miloševića (kada je Srbija otišla toliko daleko da ju je NATO bombardovao) do današnjih dana kada Srbija nastavlja da odbacuje stvarnost nezavisnosti Kosova (po cenu teških odnosa sa Zapadom).\nPrateći istoriju i evoluciju proizvodnje srpskog mita o Kosovu, Ejdus tvrdi da je srpski nacionalizam duboko ukorenio u društvu ideju o Kosovu kao "kolevci Srbije". Ideja o otcepljenju Kosova proizvodi toliko egzistencijalne uznemirenosti u ideji (autobiografiji) koju je Srbija sama proizvela, pa Srbija i dalje nije u stanju da racionalno raspravlja o toj temi, pa čak pokazuje i spremnost da plati veliku i samouništavajuću cenu.\nČitanje Ejdusove knjige, osim što je poslužilo kao uvod u teoriju ontološke bezbednosti (za koju ranije nisam čuo), pružilo mi je i koristan teorijski okvir za razmišljanje o iracionalnosti spoljne politike Kosova poslednjih godina, koja proizilazi iz slične ontološke neizvesnosti nedovršenog stanja.\nU nastojanjima da konsolidujemo svoju državnost, mi smo zarobljeni u nekoj vrsti iluzornog narativa iz 1999. godine, tačnije, u kratkovido uverenje da je dovoljno podsetiti naše saveznike da je naš cilj nezavisnosti pravedan ili da smo žrtve (rata koji je svet zaboravio). U međuvremenu, međunarodni poredak (gde moć vredi više od apstraktnog pojma pravde) pretrpeo je toliko povoljnih promena za Srbiju, da se ne treba čuditi ako preokret poslednjih godina sa priznanjima ili idejama o promeni granica može biti hladni pljusak koji će razbiti naše iluzije.\nSa ovom novom stvarnošću u pozadini, spoljna politika Kosova poslednjih godina pokazala se krajnje iracionalnom i nezrelom jer se suočila sa idejama saveznika i sagovornika državnosti da zaključe to pitanje sa Srbijom ili da obezbede naše približavanje EU i NATO. Udarci u grudi i suvereni, populistički diskurs doveli su do toga da spoljna politika sklizne u trenutke čiste histerije. Ta histerija je uglavnom bila proizvod domaćih političkih bitaka koje su zaslepile javno mnjenje promenljivom međunarodnom stvarnošću i svele je na interese domaćih aktera.\nAli i ta iracionalnost u javnim raspravama (o demarkaciji sa Crnom Gorom, o Zajednici, o promeni granica) sa kojom je suočeno Kosovo sa svojim saveznicima, čak i sa Albanijom, nikako nije bila rezultat dobro smišljene strategije, već jednostavno iracionalan ispad proizašao iz dubokih ontoloških neizvesnosti.\nKosovo je godinama u stanju identitetskih previranja. Još nije izlečilo traume i unutrašnje nejedinstvo iz iskustva bivše Jugoslavije; zbunjeno identitetskim dimenzijama Ahtisarijevog paketa; zabrinuto pitanjem nacionalnog identiteta i odnosa sa Albanijom. Iznad svega, Kosovo ostaje ontološki nesigurno zbog zavisnosti od Zapada i postkolonijalne traume "desubjektivizacije".\nDržava Kosovo liči na tinejdžera duboko nesigurnog u pogledu identiteta i granica slobode. Kao rezultat toga, u pokušaju da dokaže drugima u porodici (ali i sebi) nezavisnost i subjektivnost, ide u drugu krajnost histeričnim i arogantnim ponašanjem, precenjujući svoju stvarnu moć. Ekstremni suvereni i populistički diskurs nalaze podršku upravo zbog neizvesnosti u pogledu stvarnosti suvereniteta i ironično potvrđuju njegovo ograničenje.\nVelika potreba koju neki osećaju da „pokažu zemlju“ Americi ili čak Albaniji, kako bi zaštitili suverenitet i međunarodni subjektivitet države od stvarnih i izmišljenih neprijatelja, proizlazi iz njihove potrebe da se pre svega uvere da je Kosovo država. Efekat proizveden u očima drugih je prilično komičan.\nProblem sa adolescentnim i suverenim pristupom međunarodnim odnosima predstavlja činjenica da je Kosovo nedovršen projekat i da na tom putu mora biti svesno svoje stvarne moći da gura stvari napred. A stvarna moć Kosova je sve očiglednija. Kosovo je geostrateški veoma beznačajno za saveznike, manje važno od Srbije, koja sa dobro osmišljenom strategijom postaje glavni partner u regionu.\nIznad svega, moć Kosova umanjuje činjenica da ono ni u kom slučaju nije verodostojan i stabilan partner, uprkos prozapadnoj retorici. Zbog nemogućnosti stvaranja stabilnosti i razvoja, ali i zbog nedostatka kapaciteta za izgradnju države, Kosovo je danas saveznicima više teret nego prednost. Savezi se mere delima, a ne slatkim rečima, postavljanjem statua zapadnih lidera i izjavama prozapadnih orijentacija u anketama.\nSa svojim dubokim tinejdžerskim iluzijama i nesigurnošću, Kosovo nije čak ni samo sebi saveznik, već sopstveno najveće zlo.\nPiše: politički analitičar Agon Maljići\nAgon Maljići Kosovo nezavisnost diplomatija ZSO identitet\nЕјдус је Јевреј, тако да нек се мане Косова и боље нека пише о Јерусалиму и како његови Јевреји третирају Палестинце, а Маљићи је заправо незрео: "Косово" је протекторат, а Косово и Метохија су војно окупирани.\nEngdal: Nacionalni suverenitet pretnja globalistima, Kosovo je deo rata za čovečanstvo\nSrpski narod kroz svoju dugu istoriju mnogo je postradao, ali uvek je nalazio izlaz, i uveren sam da ćete i sada pronaći put, koliko god to u ovom trenutku teško izgledalo, kaže ugledni američko-nemački nezavisni autor, novinar, istraživač geostrateških, ekonomskih pitanja i dobar poznavalac istorije Balkana Frederik Vilijam Engdal, prenosi Tanjug.\nMilivojević: Unmik ne može da bude ukinut bez promene ili ukidanja Rezolucije 1244


Početna » Tribina » Page 10\nObradović: Život u Srbiji nije normalan jer vlast nije normalna\nU Požarevcu, što je za pohvalu, tokom šetnje gradom delegacije Saveza za Srbiju, nije bilo uvreda i pogrda upućenih od strane pristalica vladajuće stranke.\nPiše: Momčilo Veljković 17. 9. 2018.\nPiše: R.D. 14. 8. 2018.\nKnez Miloš Obrenović – prvi ili drugi „otac” moderne Srbije\nTribina „Knez Miloš Obrenović – prvi ili drugi ‘otac‘ moderne Srbije?” održana je večeras u Klubu „Tribina mladih” Kulturnog centra Novog Sada. Autor i predavač bio je istoričar Srđan Graovac.\nMalo poznato da je Jovanka Broz imala dva prezimena\nTribina „Slučaj Jovanke Broz” održana je danas u Klubu „Tribina mladih” Kulturnog centra Novog Sada. Autor i predavač bio je istoričar Ognjen Karanović.\nOd samoubistva do snajpera preko puta fabrike\nU Srbiji je sve više samoubistava bivših ili aktuelnih radnika zbog siromaštva, bede i poniženja, a nije malo ni progona onih koji su predvodili štrajkove protiv loših privatizacija i za očuvanje radnih mesta.\nPiše: Z. Miladinović 31. 7. 2018.\nZakonski regulisati kreativnu industriju\nMuzička konferencija „Youth Fair“ na temu „Kako sistemski podržati razvoj domaće muzičke scene i plasirati talente na međunarodnu scenu“, održana je trećeg dana Exita i označena je kao jedan od prvih koraka u zakonskoj regulaciji kreativnih industrija, koju je najavila savetnica predsednice Vlade Srbije za digitalne i kreativne industrije, film i turizam Ana Ilić.\nPiše: G. N. - T. K. 22. 7. 2018.\nČolović: Vidovdanu je mesto u muzeju\nPozivanje na Kosovo, Vidovdan i kosovske mučenike je važan deo političke strategije i sredstvo kojim se stiče i održava vlast, rekao je večeras antropolog Ivan Čolović i ocenio da ćemo ovog 28. juna možda biti svedoci „vidovdanizacije Narodnog muzeja“.\nPiše: Danas Online 16. 6. 2018.\nBrojne mere protiv bele kuge\nTribinu pod nazivom“Populaciona politika i natalitet“ organizovali su Gradska uprava Pirot, Udruženje socijalnih radnika Pirotskog okruga, Udruženje pedagoga i psihologa Pirotskog okruga i Odbornička grupa SPS Pirot u Skupštini grada Pirota.\nPiše: Z. P. 15. 6. 2018.\nOtvaranje festivala KROKODIL večeras u Kombank dvorani\nZbog najavljenih loših vremenskih uslova prvo veče festivala KROKODIL, koje se održava večeras, pomera se u glavnu dvoranu nove Kombank dvorane (bivši Dom sindikata), u Dečanskoj 14. Osim prve večeri pomera se i svečani koktel sa otvaranjem izložbe zakazan za 19 i 15 h, navodi se u saopštenju organizatora.\nDanas nedostaju utopije i solidarnost\nBiblioteka „Stefan Prvovenčani iz Kraljeva bila je sinoć domaćin tribine „1968 – Traženje nemogućeg“.\nPiše: Z. Nikolić 12. 6. 2018.


Koraks pozvao građane Šapca i Paraćina da izađu na izbore - Karakter\nBudi karakter16. 02. 2020.056\nObjasnio je da su „u čitavoj priči o tome da li izaći ili ne izaći na izbore, Šabac i Paraćin kap u moru koja neće narušiti opštu sliku o bojktotu, a ljudi će sačuvati svoju slobodu“ u tim gradovima.\n„Ja to zaista podržavam: moraju se sačuvati te oaze slobode, tamo su druge okolnosti, drugi izborni uslovi, tamo zaista slobodno ljudi biraju a ne kao na drugim mestima, gde dolaze džipovi i dele se pokloni. To će naravno biti i u Šapcu, ali u Šapcu postoji jezgro ljudi koji su izglasali sadašnje rukovodstvo koje sjajno radi i bilo bi šteta da se izgubi“, kazao je Koraksić.\nOn je rekao da smatra „da vlast može da se sruši samo na lokalnom nivou – tako je srušen režim Slobodana Miloševića“.\nNa pitanje o tome kada je bilo najteže biti karikaturista, Koraksić je odgovorio da u vreme vladavine Josipa Broza Tita „nije bilo dozvoljeno da se u karikaturama prikazuju bilo kakvi funkcioneri, pa ni najniži“, predmet karikatura su bile uglavnom ljudske slabosti.\nKasnije, u vreme vlasti Slobodana Miloševića, Koraksić je rekao da je serijom karikatura o njemu mogao da „ispriča šta se sve dešavalo“. Povodom toga mu je jedan funkcioner blizak Miloševiću rekao da su tadašnje vlasti kroz njegove karikature branile sebe – dokazivale „da postoji sloboda štampe“, što mu je, kako je rekao „možda sačuvalo život“.\nO karikaturama koje sada objavljuje u beogradskom dnevnom listu „Danas“, Koraksić je rekao da predstavnici vladajućih stranaka „uglavnom ćute“, sem što je „bilo nekih reakcija u vezi s Hitlerom i Gebelsom“ – kako je na nekim karikaturama bila prestavljena aktuelna vlast u Srbiji.\n„Već mi se smučilo da se bavim Vučićem i njegovim postupcima, to je postalo samo po sebi karikatura. Ne može da se crta karikatura na karikaturu koju već vidite. Ovo je jedno ludilo, ovo je stvarno ludnica to su sve psihijatrijski slučajevi, ima udvorica koji iz svog nekog ličnog razloga glume i bodre vođu, a šta vođa radi to je sumanuto i neverovatno“, kazao je Koraksić.\nOn je rekao da „ne voli da mu se iko meša u posao, pa ni urednici“, a da ako mu odbiju karikaturu koju je nacrtao, „prestaje da radi za taj medij“.\nRekao je da je uvek insistirao „da karikature budu bez reči, ali da imaju poruku koja pogađa u metu, kao ironičan komentar koji treba da posrami nekoga ko radi neke nepoćudnosti“.\nKoraksić je rekao da je „imao gomilu ponuda da radi za jednu opciju ili za drugu“, ali da nikada nije hteo da pristane na to.\nIstinita priča o zdravijim grickalicama od sušenog voća i povrća Prethodni tekst\nDušan Kovačević: U Srbiji nije lako biti živ, ali nije lako ni biti mrtav Sledeći tekst


Telekom: SBB svojim korisnicima u dijaspori ugasio kanale RTS-a - Bizlife.rs\nTelekom: SBB svojim korisnicima u dijaspori ugasio kanale RTS-a\n13:08 Beograd, 14/03/2019\nZbog nemogućnosti da ostvari enormni profit, kompanija SBB odlučila je da ugasi kanale RTS-a u dijaspori, a da za to optuži kompaniju Telekom Srbija, saopšteno je iz ove kompanije.\n„Naime, dobro je poznato da je Telekom Srbija pobedio na javnom pozivu za distribuciju RTS-ovih kanala, a da SBB nije želelo ni da učestvuje na tom pozivu. Očigledno je da SBB ima dvostruku poslovnu politiku, tačnije vrednost svojih kanala precenjuje, dok tuđe kanale potcenjuje. SBB-u nije problem da svoje kanale naplaćuje 2 evra po korisniku i time ostvaruje ogromnu zaradu, ali je veliki problem da RTS-ove, inače gledanije kanale, plati duplo manje. Još jednom izražavamo čuđenje reakcijom SBB-a, s obzirom na to da su oni operator koji najčešće povećava cene svojih usluga, čime pokazuju koliko zaista brinu o potrebama korisnika“, kaže se u saopštenju.\nNavodi se da kao i do sada, Telekom Srbija i u ovom slučaju posluje transparentno, ali da „ne može da dozvoli SBB-u da obmanjuje, kako korisnike, tako i najširu javnost“.\n„Jasno je da se ovoga puta SBB odlučio za nepristojan, nelojalan i ucenjivački odnos, kako prema potencijalnim partnerima, odnosno nama, tako i prema korisnicima. Očigledno je da je reč o pogrešnom načinu da se promovišu određeni kanali SBB-a i urušava ugled, jednog od najvećih nacionalnih brendova, domaćeg operatora Telekoma Srbija“, navodi se u saopštenju i dodaje da su programi RTS-a kao i do sada dostupni svim korisnicima u dijaspori preko RTS Planete, kao i putem drugih operatora i po povoljnijim cenama.\nDa podsetimo, Junajted grupa danas je objavila da će građani u dijaspori koji prate programe preko platformi Junajted (United) Grupe ostati bez programa Radio televizije Srbije (RTS), saopštila je Junajted grupa. To je, kako je istaknuto, „rezultat neuspešnih pregovora Junajted Grupe sa Telekomom Srbija, koji je danas izdao nalog da se svi programi javnog servisa uklone iz naše ponude korisnicima“.\ntelekom srbije sbb united grupa\nRTS nije gledan ni u Srbiji. Zašto bi bio interesantan dijaspori?\n17/03/2019 u 08:10


Reprezentativni sindikat BiH očekuje pregovore za donošenje kolektivnog ugovora - Klix.ba\nBiH Reprezentativni sindikat BiH očekuje pregovore za donošenje kolektivnog ugovora\nReprezentativni sindikat BiH očekuje pregovore za donošenje kolektivnog ugovora\n13.11.2012. u 16:20\nReprezentativni sindikat državnih i policijskih službenika i zaposlenika u institucijama BiH, sudskoj vlasti i javnih ustanovama BiH očekuje da će u narednom periodu otpočeti pregovori za donošenje kolektivnog ugovora.\nNaime, na sjednici Vijeća ministara BiH u ponedjeljak donesen je zaključak o formiranju tima za pregovore uime Vijeća ministara BiH sa Reprezentativnim sindikatom, a u vezi otpočinjanja pregovora za donošenje kolektivnog ugovora.\nVijeće ministara BiH je ovlastilo Ministarstvo pravde BiH da izvrši imenovanje članova pregovaračkog tima i o tome obavijesti Sindikat.\n"Taj zaključak je plod aktivnosti Sindikata o formiranju pregovaračkih timova koji će zajednički raditi na donošenju kolektivnog ugovora te stvarati uslove za donošenje zakona o štrajku. Sindikat očekuje da će se zaključak što prije sprovest u djelo i da će pregovori za donošenje kolektivnog ugovora uslijediti u narednom periodu“, saopćio je predsjednik Reprezentativnog sindikata BiH Juro Bilić.


Laković pozvao sukobljene strane na dogovor – Nadlanu.com\nLaković pozvao sukobljene strane na dogovor\nBEOGRAD, 19. avgusta 2010. (Beta) – Generalni sekretar Fudbalskog saveza Srbije Zoran Laković pozvao je klubove iz beogradskih liga da razgovorom dođu "do razumnog rešenja", "poštuju sistem" i da se vrate igranju utakmica.\nBEOGRAD, 19. avgusta 2010. (Beta) – Generalni sekretar Fudbalskog saveza Srbije Zoran Laković pozvao je klubove iz beogradskih liga da razgovorom dođu “do razumnog rešenja”, “poštuju sistem” i da se vrate igranju utakmica prekinutom zbog sukoba dve struje u Fudbalskom savezu Beograda.\n“Razgovarali smo o toj situaciji na sednici Izvršnog odbora FSS-a i imamo isti stav kao i ranije – želimo da se stvari reše razgovorom. Pošto je očigledno da je u FSB-u došlo do krize i polarizacije, jedino razumno rešenje je da se sutra na skupštini (FSB-a) svi sretnu i izaberu svoje organe”, rekao je Laković novinarima u Beogradu.\nOn je rekao da FSS poštuje autonomiju FSB-a i da se nada da će se pronaći rešenje, ali i da državni savez može da uvede privremene mere.\nVećina utakmica prvog kola Srpske lige Beograd nije odigrana prošlog vikenda, zato što su klubovi bojkotovali takmičenje zbog sukoba sa rukovodstvom Fudbalskog saveza Beograda.\nKlubovi su zakazali sednicu skupštine na kojoj su smenili čelnike FSB-a, koji, sa druge strane, ne prihvataju tu odluku, navodeći da su potpisi delegata prilikom zakazivanja bili falsifikovani.\nKlubovi su najavili bojkot do smene sadašnjeg rukovodstva FSB-a i naveli da će prisustvovati sutrašnjoj sednici. FŠ će imati svog predstavnika na toj skupštini.\n“Podržavam pravo klubova da odlučuju, a o posledicama bojkota vode računa disciplinski organi”, rekao je Laković.\nNovinare je zanimalo da li će FSS pokušati da isforsira rešenje kako bi se utakmice igrale za vikend.\n“Ne znam sada ništa, videćemo sutra kako će to da izgleda. Verujem da će prevladati zdrav razum i da će sami odlučiti. Apelujem još jednom na klubove da poštuju sistem”, rekao je Laković.


Čišćenje parka, javne površine, između zgrada oivičenog ulicama Tomaša Ježa, Mileševska, Sinđelićeva, Požarevačka - MOJA INICIJATIVA\nAlGe Savesni građanin\nInicijativa broj 2153\nSlučaj postavljen: 24-09-2019\nČišćenje parka, javne površine, između zgrada oivičenog ulicama Tomaša Ježa, Mileševska, Sinđelićeva, Požarevačka\nTomaša Ježa 13 - Vračar - Beograd\nStanje higijene parka, javne površine, koja se nalazi na Vračaru, oivičenog ulicama Tomaša Ježa, Mileševska, Sinđelićeva, Požarevačka, je više nego tužno i potpuno neadekvatno. Mi, kao stanari koji gravitiramo ovom parku, razumemo da se ovaj park evidentno nalazi u najnižoj kategoriji prioriteta za čišćenje i redovno održavanje, ali apelujemo da nadležni (Gradsko zelenilo, u čijoj je nadležnosti održavanje), izvrše čišćenje ovog parka hitno, a kasnije najmanje dva puta godišnje. Čitavo dvorište je puno đubreta, lišća od prethodnih godina koje nije odneto, ima upotrebljenih špriceva, kondoma, a o ambalažama pića. Stanje postavljenih ljuljaški, tobogana i klackalica je očigledno zapušteno. U "renoviranom" delu parka, konkretno na dečijem igralištu, na više mesta je guma iskidana, a nije ulivena nova (kao zakrpa), takođe, kombinovana sprava (tobogan, penjalica), imala je dva mala tobogana i jedan veći. Dva mala tobogana su i dalje tu, u funkciji, dok je veći uklonjen radi popravke, ali nikada nije vraćen. Zanimljivo je da je umesto većeg tobogana samo postavljena tabla koja zatvara rupu i onemogućava deci da padnu sa dva metra visine, što je kao privremeno rešenje u redu, ali gde je tobogan? Molimo da se i ova sprava kao i ostale održava, farba, čisti, da bude cela i funkcionalna.\nS obzirom da ne postoji racionalan pristup i formiranje posebne ograđene površine za šetnju pasa, gde bi oni vršili nuždu, a kako istovremeno nema komunalnih policajaca koji bi redovno, više puta dnevno, prolazili kroz ovaj park i kažnjavali vlasnike pasa koji ih ovde dovode da vrše nuždu, zahtevamo da se prostor ograđenog dečijeg igrališta tretirra sredstvima za odbijanje pasa i mačaka, kako bi se na taj način oni sprečili da tu vrše nuždu. Ovo ne govorimo napamet, više dece se razboljevalo u više navrata usled infekcija dobijenih u ovom parku.\nNije nam jasno šta se dešava, zato što je ranijih godina Zelenilo to održavalo više manje prihvatljivo, farbane su ljuljaške, klackalice i sve ostalo, a sada od svega toga nema ništa. Niko iz Zelenila nije ni slučajno prošao kroz ovaj park mesecima. Jedino su pre par meseci poslali jednog momka koji je sa vazdušnim topom premestio suvo lišće sa jedne gomile na drugu, što se ne može nazvati čišćenjem.\nU ovom dvorištu se igra veliki broj dece, kako iz okolnih zgrada, tako i iz drugih delova Vračara i okoline. Mi kao roditelji i stanari smatramo da je potrebno hitno čišćenje. Smatramo da je sve navedeno dovoljan motiv za Zelenilo, da izvrši svoje obaveze i vrši čišćenje i održavanje ovog parka.\nApelujemo na nadležne da čistoću ovog parka shvate zaista ozbiljno, verujemo da oni rade savesno svoj posao, ali da je ovde samo došlo do previda. Unapred zahvalni roditelji i stanari, nas 17.\nMini bilbord koji ne radi\nZelena povrsina pored Hrama Svetog Save\nKlupe u ocajnom stanju\nPopravka klupe u dečijem parku\nUklanjanje nečijeg otpadnog nameštaja iz dečijeg parka


Društvo i ekonomija: Od danas poskupljuje gas za domaćinstva - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nOd danas poskupljuje gas za domaćinstva\nDomaćinstva koja se greju na gas od danas će za kubni metar ovog energenta plaćati 44,4 dinara bez PDV-a, što je 8,6 odsto više nego u januaru.\nToliko poskupljenje gasa za javno snabdevanje je Agencija za energetiku odobrila 31 distributeru gasa, dok će za kupce priključene na distributivni sistem cena od 1. februara biti veća 9,5 odsto.\nZa domaćinstva priključena na mrežu “Srbijagasa” gas od 1. februara poskupljuje 9,3 odsto i koštaće 41,32 dinara za metar kubni. To javno preduzeće od 15. januara već obračunava 9,9 odsto više cene gasa industrijskim potrošačima i distributerima.\nDušan Bajatović, generalni direktor “Srbijagasa” najavio je da će, posle zaključivanja godišnjeg ugovora između “Srbijagasa” i “Gasproma” cena ruskog gasa za Srbiju u 2013. iznositi 370 dolara za hiljadu kubnih metara ili blizu 120 dolara manje nego u 2012.\nBajatović je rekao i da je “Gasprom banka” spremna da počne razgovore sa “Srbijagasom” o prodaji 25 odsto vlasništva u preduzeću “Jugorosgas”. O otkupu udela Bajatović bi trebalo da razgovara sa predstavnicima “Gasproma” tokom sledeće posete Moskvi, sa ciljem da se povrati partnerski odnos srpske i ruske strane u “Jugorosgasu”, koji posreduje u nabavci gasa iz Rusije za srpsko tržište.\nSadašnji većinski vlasnik tog preduzeća je ruski “Gasprom” sa udelom od 50 odsto, “Srbijagas” ima 25 odsto kapitala, a bečki “Central ME Energy & Gas” 25 odsto.


Lepa Brena preterala sa estetskim korekcijama? Brada joj izgleda drugačije – Tračara\nLepa Brena preterala sa estetskim korekcijama? Brada joj izgleda drugačije\nLepa Brena je na krštenju sina Filipa i Aleksandre Živojinović pokazala je promene u predijelu podbratka i brade.\nPevačica je došla među poslednjima, izašla je iz taksija sveže natapirana, sa loknama na glavi i sa naočarima za sunce. Iako je u prvi mah izgledalo kao da je sve na svom mestu, tek kasnije, kada je Brena lagano prošla pored mase ljudi i medija, svi su primetili da sa njenim licem nešto nije kako treba.\nBrada je bila nešto duža nego inače, a kožu na vratu nije uspela da sakrije čak ni crnom rolkom.\n“Brena mnogo polaže na estetsku hirurgiju i na svoj izgled, to joj je opsesija. Iako je uvek isticala da želi da stari prirodno, da voli svaku svoju boru, izgleda da je prestala da ih voli otkako je ušla u sedmu deceniju. Počela je da posećuje poznate hirurge kako bi izvršila korekcije na delovima lica koji nisu bili otporni na zub vremena,” kaže izvor Srpskog telegrafa.\n“Ona je produžavala bradu posebnim metodama, ali ne previše, tek da osveži lice. Ovaj zahvat Brenu je koštao 2.000 eura. U početku je bila prezadovoljna ishodom, ali posle mesec dana brada je počela da joj se deformiše. Posetila je lekara i on je bio iznenađen onim što vidi, ali joj je rekao da mora da se strpi da bi obnovili očigledno neuspeli zahvat,” rekao je izvor blizak pjevačici.\nIpak, Brena nije uspela da sredi ove probleme, a kako Srpski telegraf piše, spremna je da plati koliko god treba samo da njeni vrat i podbradak ponovo budu kao nekada.\nPrevPrethodna vestAna Nikolić: Ne može nam korona ništa, samo bez panike\nNaredna vestPročitajte nedeljni horoskop od 16. do 22. marta 2020. godineNext


Otvoren prvi NBA centar u Tijenđinu china radio international\nOtvoren prvi NBA centar u Tijenđinu\n2018-04-26 14:30:53 cri\nNBA Čajna i Grupa Hongkun juče su saopštili da će otvoriti svoj prvi NBA centar 30. aprila u Vućingu u blizini Tijenđina. Reč je sportskom kompleksu koji je inspirisan najjačom košarkaškom ligom na svetu.\nLegendarni košarkaš NBA lige Dominik Vilkins, izvršni direktor NBA Čajna Dejvid Šomaker, finansijski direktor NBA Čajna Vejn Čeng i predsednik grupe Hongkun Juan Čun prisustovaće ceremoniji otvaranja.\nPovršina centra je oko 12 hiljada kvadratnih metara, a u njemu se nalaze košarkaški teren, zabavni centar za decu i NBA prodavnica. Očekuje se da će ovi sadržaji privući ljubitelje NBA lige bez obzira na njihove godine.\nKao deo svečanog otvaranja, NBA centar će organizovati finale NBA juniorskog šampionata. Tokom sedam dana takmičenja, Kinu će predstavljati 10 najboljih dečaka i devojčica koji će kasnije u toku ove godine nastupiti i na turniru u SAD-u.


Prištinsko ispipavanje terena? - Sputnjik Srbija\n03:42 04 Mart 2021\n20:28 08.09.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nNajavljena, pa povučena odluka o suspenziji sporazuma o osiguranju između Prištine i Beograda svakako nije otišla u etar bez konsultacije sa ostalim članovima vlade, odnosno sa pregovaračkim timovima, smatraju srpski analitičari, dok albanski tvrde da je samo reč o „nespretnoj izjavi“ osobe koja nema ovlašćenja da bilo šta suspenduje.\nMastilo na poslednjim sporazumima još se nije valjano ni osušilo, a Priština je već „udarila u rikverc“ i najavila da će zamrznuti sporazum sa Beogradom o priznavanju polisa osiguranja između predstavnika takozvanog Kosovskog zavoda za osiguranje (KZS) i Udruženja osiguravajućih zavoda Srbije.\nOvo nije prvi put da Priština preti zamrzavanjem već potpisanih sporazuma u Briselu, pa je pitanje da li Priština uopšte ima nameru da sprovede bilo šta od popisanog u Briselu?\nAnalitičar iz Prištine Fatmir Šeholi za Sputnjik kaže da je upravo činjenica da sporazum o osiguranju nije zamrznut, kako je bilo najavljeno, dokaz da je Priština spremna da sprovede sve što je potpisala u Briselu.\n„Vlada Kosova je sigurno spremna na realizaciju svih sporazuma koje je potpisala u Briselu. Ona će to morati, jer strana koja ne bude poštovala dogovore snosiće i posledice“, siguran je Šeholi.\nZa razliku od Šeholija, Tatjana Lazarević, urednica portala „Kosev“, smatra da će Priština odraditi svaki deo sporazuma iz Brisela koji se tiče povlačenja Srbije sa Kosova, dodajući da će Priština pokušati da blokira svaki oblik „saradnje“ Srbije sa kosovskim Srbima.\n„Takvih delova je mnogo više, skoro pa čitav Briselski sporazum u njegovom izvršnom segmentu. Priština neće želeti da sprovede, to jest da pomogne Srbima sa KiM i Beogradu u sprovođenju onih delova sporazuma kojima se ’jačaju‘ veze srpskog naroda sa svojom, sada se već posle Brisela može govoriti, ’maticom‘. To nisu izvršni delovi sporazuma, već pre titularni i programsko-potencijalno manevarski. Poslednji takav primer je Zajednica srpskih opština“, ističe Lazarević.\nOna dodaje da Priština svakako neće pomoći Srbima sa KiM i Beogradu da ZSO postane stožer, na primer, promocije tesnih kulturnih veza Srba i Beograda, kao i da bude organizacija koja značajno poboljšava kvalitet života srpskih građana, da ona bude ona organizacija koja će biti istinski korektivni faktor kosovskim institucijama, od opštine preko skupštine.\nSa druge strane, Šeholi ističe da izjava o suspenziji sporazuma o osiguranju nije stigla iz vlade Kosova, već od nekoga ko nema ingerencije da bilo šta suspenduje.\nLazarevićeva smatra da ova izjava nije otišla u etar bez konsultacije sa ostalim članovima vlade u Prištini, odnosno sa članovima pregovaračkih timova.\n„Ja ovu izjavu pre vidim kao poruku umirivanja onih građana Kosova koje odluka o dodatnom plaćanju tzv. tablica ’Republike Kosova‘ i praktično i ideološki frustrira, pre nego da je usmerena ka srpskim vlastima“, kaže ona.\nLazarevićeva ujedno na pitanje da li je ovo na neki način bio i „probni balon“ Prištine u ispitivanju granica do kojih može da ide kada je reč o popisanim sporazumima, a da ne snosi posledice, kaže:\n„Moglo bi se reći da jeste probni balon, ali bi se moglo reći i da je poruka usmerena ka njihovom javnom mnjenju i biračkom telu. Kosovski Albanci su nezadovoljni odlukama i radom vlade, uključujući i način na koji javnost tumači Briselski sporazum, a posebno kada su u pitanju odluke koje se na najneposredniji mogući način tiču kvaliteta života samih građana“, objašnjava ona za Sputnjik.\nOdluku o suspenziji sporazuma o osiguranju doneo je predsednik Generalne skupštine takozvanog Kosovskog zavoda za osiguranje Rahim Pacoli zbog, kako je naveo, „stanja nastalog posle uvođenja birokratskih i nepotrebnih mera srpske strane, zbog kojih su građani Kosova prisiljeni da skidaju tablice sa oznakama ’RKS‘ sa svojih vozila i da postavljaju probne tablice za koje plaćaju dodatne takse“. Pacoli je inače šef prištinskog pregovaračkog tima u briselskom dijalogu.\nMaja Kocijančič, portparolka visoke predstavnice za EU Federike Mogerini, izjavila je da Evropska unija nije obaveštena o prekidu sporazuma, a iz Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju saopšteno je da se očekuje da sve strane u briselskom dijalogu obezbede sprovođenje potpisanih sporazuma.


RTV Puls | SRPSKI ČLANOVI KOSOVSKE VLADE NAPUSTILI SEDNICU ZBOG TREPČE\nPRIŠTINA, 05.oktobar - Predstavnici Srba u kosovskoj vladi usprotivili su se nacrtu zakona o Trepči na sednici vlade, istakavši da se njime isključuje srpska zajednica iz odlučivanja o budućnosti ovog kombinata, te da je čitav proces ispolitizovan.\nMinistar za ekonomski ravoj Bljerand Staviljeci je, predstavljajući predlog zakona, rekao da će njime vlada biti vlasnik 80 odsto kombinata Trepča, a da će ostalih 20 odsto biti dato na upravljanje zajednicama.\nUkazavši da je trenutna situacija u Trepči takva da polovinom na severu upravljaju Srbi, a drugom polovinom na jugu Albanci, Marić je izrazio strahovanje šta će srpska zajednice dobiti ovim zakonom, podsetivši da je na severu Trepče angažovano više od 3.000 radnika.\n"Predlogom zakona srpska zajednica je isključena iz svih dešavanja po pitanju Trepče i mi ćemo zbog toga glasati protiv", rekao je Marić na sednici vlade.\nOcenio je da se na ovakav način sa ekonomskih ulazi u neka druga pitanja i da kosovska vlada krši sporazum o CEFTI i Sporazum o asocijaciji i pridruživanju sa EU.\nPotpredsednik vlade Branimir Stojanović je na sednici rekao da je izrada nacrta zakona o Trepči politička, a ne ekonomska odluka.\n"Ovaj predlog zakona je više politički nego ekonomski, a u procesu izrade predloga zakona našeg učešća nije ni bilo. Mi ćemo u skladu sa stavovima radnika imati negativan stav prema ovom predlogu", rekao je Stojanović na sednici vlade. Najavio je da će srpski poslanici biti protiv predloga zakona i na sednici skupštine, zakazanoj za petak.\nMinistar za povratak i zajednice Dalibor Jevtić je rekao da je i na severu i jugu Kosova bitno da postoji potreba da se svi procesi odvijaju u smeru stabilizacije zajednica, te da se ovim predlogom zakona to ne postiže.\n"Neobično je da se na dnevni red sednice skupštine uvrsti u dnevni red pitanje koje prethodno nije prošlo sednicu vlade", rekao je Jevtić na sednici vlade.\nPošto su iskazali svoje protivljenje predlogu zakona o Trepči, srpski predstavnici su napustili sednicu vlade.Izvor: RTS


Trgovina organima ponovo na sudu\nKosovski vrhovni sud naložio je ponavljanje suđenja doktorima i zvaničnicima osuđenim za trgovinu organima između 2006. i 2008. godine, navodi se u objavljenoj odluci, prenosi Rojters. Euleks je saopštio da je razočaran tom odlukom suda. - Misija… »\nMasakr u Žitištu, spaljivanje starca, ubistvo deteta, najmonstruozniji zločini u 2016.\nMisteriozno ubistvo pevačice, bezumna paljba u kafiću, monstruozno silovanje, ubistvo deteta, spaljivanje starca... samo su neka od ubistva po kojima će se. pamtiti 2016. godina. Pored porodičnih tragedija, nisu nas zaobišli ni obračuni kriminalnih… »\nArkanov ubica na slobodi: Sklonjen na tajnu lokaciju\nŠok za celu zemlju. Dobrosav Gavrić, koji se nalazi na međunarodnoj poternici zbog ubistva Željka Ražnatovića Arkana a za kog su vlasti u Srbiji više puta tražile izručenje, iz zatvora u Kejptaunu prebačen je u kućni pritvor sa nanogicom i… »


Kako biološki sat utiče na promjene raspoloženja? – BiGportal.ba\nKako biološki sat utiče na promjene raspoloženja?\nPoremećaji biološkog ritma mogu izložiti ljude pojačanom riziku od promene raspoloženja, tvrde naučnici. Sat otkucava u gotovo svim ćelijama tela koje se menjaju prema tome kako tkivo funkcioniše u dnevnom ritmu.\nIstraživanje sprovedeno na 91.000 ljudi pokazalo je da su poremećaji biološkog sata povezani sa depresijom, bipolarnim poremećajem i drugim problemima, piše Bi-Bi-Si. Naučnici iz Glazgova kažu da je to upozorenje društvima koja su u sve većem raskoraku sa “normalnim” dnevnim ritmovima.\nIako se istraživanje nije bavilo upotrebom mobilnih telefona, profesor Danijel Smit kaže da je “verovatno” da su neki ispitanici, koji su imali problema tokom noći, koristili društvene mreže.\n“Moj mobilni telefon se gasi u 22 sata i to je jednostavno zato što nismo evoluirali da bi buljili u ekrane u vreme kada bi trebalo da spavamo”, rekao je Smit.\nUčesnici istraživanja su nedelju dana nosili monitore koji su beležili u kolikoj meri je poremećen njihov bioritam. Poremećenim se smatra onaj bioritam koje je bio veoma aktivan tokom noći ili neaktivan tokom dana.\nTi ispitanici su za šest do 10 odsto imali više promena raspoloženja od ljudi koji su živeli po uobičajenom obrascu, aktivnost danju – neaktivnost noću.\nIstraživanje je otkrilo veće stope depresije, bipolarnog poremećaja, usamljenosti, nižeg stepena sreće, sporije reakcije i promene raspoloženja kod ljudi sa poremećenim bioritmom.\nNaučnici ipak ne mogu sa sigurnošću da kažu da li poremećaji prouzrokuju mentalne bolesti ili samo predstavljaju njihov simptom, pa je potrebno sprovesti dodatna istraživanja, piše Bi-Bi-Si.


U okviru kampanje Mesec romskog ženskog aktivizma, 11 mladih Romkinja su se odlučile da svojim porodicama, zajednici i čitavom društvu postave pitanja o izborima u svojim sopstvenim životima, ali i da pokrenu sve nas da razmišljamo o postojanju izbora uopšte.\nRezultati Konkursa za projekte romsko ženskih organizacija\nRezultati Konkursa u okviru projekta Zajedno možemo.\nKONKURS za podršku projektima romsko ženskih organizacija\nŽenski prostor, u saradnji sa partnerskom organizacijom Ternipe, u okviru projekta Zajedno možemo raspisuje konkurs za podršku projektima romsko ženskih organizacija u Južnoj Srbiji (Bujanovac, Vranje, Leskovac, Lebane, Prokuplje, Bela Palanka, Aleksinac, Vlasotince, Dimitrovgrad, Babusnica, Pirot i Niš)\nČas je ZA - Podrška referendumu u Sloveniji\n20.12.2015. u Sloveniji će se održavanjem referenduma odlučiti o proširenju prava na brak i na istospolne parove. Tom prilikom iz Niša šaljemo podršku prijateljicama i prijateljima, aktivistkinjama i aktivistima za ljudska prava.\nČlanice Romske ženske mreže iz Srbije se priključuju globalnoj feminističkoj kampanji 16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama koja se obeležava u preko 100 država sveta, u periodu od 25. novembra, Svetskog dana borbe protiv nasilja nad ženama, do 10. decembra, Internacionalnog dana ljudskih prava.\nPolitička poruka i građenje romskog feminizma\nU susret globalnoj kampanji 16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama, 17. i 18. novembra 2015. godine je u Briselu, u Evropskom parlamentu, održan radni sastanak pod nazivom Politička poruka i građenje romskog feminizma, na kome su se okupile Romkinje feministkinje iz 10 evropskih zemalja, i Soraja Post, članica Evropskog parlamenta i predstavnica švedske Feminističke partije.


Vučić sa Putinom u Moskvi: Rusija računa na dalji razvoj odnosa sa Srbijom (FOTO)\nKako je saopšteno iz Vlade Srbije, dvojica lidera zaključila su da iskreno i istinsko prijateljstvo srpskog i ruskog naroda u budućnosti mora biti potvrđeno još konkretnijom i uspešnijom saradnjom\nObjavljeno: 26.05.2016. 15:51h\nFoto: Reuters, Vladimir Putin i Aleksandar Vučić u Moskvi\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas u Moskvi sa predsednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom, sa kojim je razgovarao o svim važnim pitanjima i daljem unapređenju političkih i ekonomskih odnosa između Srbije i Rusije.\nPremijer Vučić zahvalio je predsedniku Ruske Federacije na političkoj podršci koju Rusija pruža u očuvanju teritorijalnog integriteta Republike Srbije.\n"Vaša stranka je ubedljivo pobedila. Pored toga, neophodan broj mesta u parlamentu dobili su vaši saveznici. Znam da će se u bliskoj budućnosti formirati vlada. Želeo bih da izrazim nadu da će, bez obzira na budući sastav Vlade Srbije, u njoj dostojno mesto zauzeti ljudi koji pridaju značajnu pažnju razvoju naših međudržavnih odnosa, izjavio je Putin posle sastanka sa premijerom Srbije.\n"Drago nam je zbog vaše pobede. I čestitam vama", rekao je Putin Vučiću.\n"Nama veoma mnogo znače odnosi sa Ruskom Federacijom. Posebno cenimo i vaš lični doprinos za razvoj odnosa između naših zemalja, za jačanje odnosa u svim oblastima", izjavio je Vučić.\n"Nama je čast i dužnost da učinimo sve kako bi se odnosi sa Ruskom Federacijom razvijali po uzlaznoj liniji, u svim oblastima, i u ekonomiji i u politici", dodao je Vučić.\nVučić je na svom Tviter nalogu, povodom susreta sa Putinom, uz fotografiju napisao: "Hvala predsedniku Putinu na toploj dobrodošlici."\nTagovi Aleksandar VučićVladimir PutinRusijaSrbijaDiplomatski odnosiRazvojSaradnja


Beograd, 8. oktobar 2021.\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić izjavila je da je, zahvaljujući procesu vakcinacije, u ovom talasu epidemije zbog koronavirusa hospitalizovano manje ljudi nego ranije.\nBrnabić je, gostujući na Radio-televiziji Srbije, ukazala na to da ovo nije najteža epidemijska situacija, bez obzira na to što je broj novozaraženih bio najveći 29. septembra.\nOna je navela da smo u ovom talasu na dnevnom nivou imali i 8.500 zaraženih i da danima imamo više od 7.000, ali da je, zahvaljujući tome što je vakcinisano 54 odsto građana, manje hospitalizovanih nego što je to bio slučaj sa pet ili šest hiljada zaraženih dnevno.\nSa ovim brojevima, zahvaljujući vakcinaciji nemamo najtežu epidemijsku situaciju u bolnicama. Tada smo imali mnogo više hospitalizovanih, ponovila je premijerka.\nPredsednica Vlade je još jednom ukazala na značaj vakcinacije i uputila poziv svima, a pogotovo mladima, da se vakcinišu, istakavši da, kada se mlada osoba vakciniše, ona time ne štiti samo sebe, već pokazuje da je solidarna i društveno odgovorna i da štiti starije i ugrožene.\nOna je, odgovorajući na pitanje zašto na sednici Kriznog štaba nisu donete nove mere, rekla da bi u tom slučaju svi pričali o restriktivnijim merama, a da bi odmah nakon njihovog popuštanja opet porastao broj novozaraženih i ponovo bismo imali problem u bolnicama.\nBrnabić je rekla da antiepidemijske mere ne mogu biti iste kada imate vakcinu i kada je nemate, zato što bi to praktično značilo da ne verujete u vakcinu.\nMi danas pričamo isključivo o vakcinaciji, zato što je to jedini spas. To jeste lek koji mi imamo, velika prednost u odnosu na to kako je bilo u prethodnim talasima, istakla je predsednica Vlade.\nOna je najavila da će na svim televizijama sa nacionalnom frekvencijom ponovo početi emitovanje spotova o vakcinaciji, podsetivši na to da je Grad Beograd juče pokrenuo još jednu kampanju o vakcinaciji.\nPremijerka je, govoreći o kovid propusnicama, navela da se od toga nije odustalo, ali da bi njihovo uvođenje u ovom trenutku nametnulo temu da li se one poštuju i da li je moguće falsifikovati ih ili kupiti.\nIstovremeno, Brnabić je istakla da je u našu zemlju već stigao jedan kontingent najnovijih lekova protiv koronavirusa, koji je sada na proveri.\nPrema njenim rečima, predsednik Srbije Aleksandar Vučić borio za te lekove i tokom svoje posete Ujedinjenim Arapskim Emiratima, koji imaju sve najnovije lekove.\nPričamo i sa Evropskom unijom i sa farmaceutskim kompanijama iz SAD i sa Kinom i Japanom i znam da u ovom trenutku već imamo kontingent najnovijih lekova koji je sada kod nas na proveri, kao i da stižu dodatni novi lekovi, rekla je ona, dodavši da je reč o izuzetno skupim lekovima.


► Ministar kulture: U prethodne četiri godine više se ulaže u arheološka\n10.08.2020 | 14:22h ► 15:08h Beograd\nFoto:Beta, Ministarstvo kulture i informisanja\nKako se navodi u saopštenju tog ministarstva, Vukosavljević je kazao da da je Ministarstvo kulture i informisanja samo u protekle četiri godine za radove na lokalitetu Drenovac izdvojilo oko 18 miliona i sedamsto hiljada dinara, ali da je potrebno obezbediti veća izdvajanja da bi se istraživanja proširila.\nUlaganje u arheologiju je posredno ulaganje u turističku ponudu Srbije\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević izjavio je danas da je to ministarstvo u protekle četiri godine za radove na arheološkom lokalitetu "Drenovac" u opštini Paraćin izdvojilo oko 18,7 miliona dinara, ali i da je potrebno obezbediti veća izdvajanja, da bi se istraživanja proširila, saopšteno je iz tog Ministarstva.\nVukosavljević je nakon obilaska lokaliteta "Drenovac" rekao da je "arheologija jedno vreme bila u zapećku kada je reč o kulturnoj politici", dok je prethodnih godina započeta "neka vrsta renesanse arheološke nauke na ovim prostorima", koja može voditi i tome da arheološka nalazišta postanu važniji deo turističke ponude Srbije.\nPrema njegovim rečima "ulaganje u arheologiju je posredno ulaganje u turističku ponudu jedne ozbiljne države".\n"U tom smislu, potreban je veći budžet za kulturu čiji bi jedan deo odlazio i na istraživanje arheoloških nalazišta. Danas se nalazimo na jednom takvom lokalitetu, koje istražuje slojeve civilizacije, od vinčanske do starčevačke kulture, a čiji je centralni deo na teritoriji Srbije, i imamo beskrajne mogućnosti za otkrivanje i studiranje jedne tako velike, po mnogima najstarije, evropske civilizacije", kazao je Vukosavljević.\nVukosavljević je rekao da je na polju arheologije vladao "nedopustiv nehat iz prethodnih decenija", navodeći kao primer proširivanje auto puta 1985. godine "i to direktno kroz sredinu ovog nalazišta, čime su nepovratno uništene ko zna kakve sve arheološke dragocenosti".\n"Novim zakonima i praksom ovakvi postupci danas ne mogu da se ponove", rekao je Vukosavljević i dodao da je arheologija jedan veliki i nedovoljno iskorišćen potencijal našeg kulturnog ambijenta, ne samo kada je reč o najstarijim nalazištima već i onim iz rimskog, vizantijskog ili srednjevekovnog perioda.\narheološki institut /\nMinistar: EU da ispravi tvrdnju da je Tesla Hrvat, uz izvinjenje srpskom narodu\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević izjavio je danas, povodom informacije da se na internet prezentaciji Evropske unije navodi da je Nikole Tesla "čuveni Hrvat", da je...\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević rekao je da se izmenama Zakona o kulturi preciznije utvrđuju način izbora direktora ustanova kulture, u oblasti na koje se zakon odnosi...


Privlačnost magične formule "1 + 2 + 3" - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Privlačnost magične formule „1 + 2 + 3“\nKinesko jačanje na Bliskom istoku\nPrivlačnost magične formule „1 + 2 + 3“\nKineski predsednik okončao je prošle nedelje trodnevnu posetu Ujedinjenim Arapskim Emiratima na kojoj je dočekan na najsvečaniji način i prema protokolu koji se organizuje samo u izuzetnim prilikama.\n1Piše: Dragan Bisenić 26. jula 2018. 17.00\nFoto: EPA-EFE/ EMIRATES NEWS AGENCY\nČinjenica da je predsednik velike i mnogoljudne Kine odlučio da posetu bogatu, ali malenu zalivsku monarhiju, govori o važnosti koju Kina pridaje ovom regionu. Ovo je prva poseta jednog kineskog lidera UAE, a pokojni emiratski vladar posetio je Kinu pre 28 godina. Tokom posete potpisano je 13 ugovora, među kojima je posebno važan Ugovor o saradnji na inicijativi „Novi put svile“ i Pomorski put svile za 21. vek. Lideri dve zemlje naglasili su da počinju „novu fazu saradnje“ između dve zemlje. Očekuje se da ovogodišnja robna razmena dostigne 60 milijardi dolara. Prvi čovek Emirata Mohamed al Abar najavio je izgradnju najvećeg kineskog šoping-mola u Dubaiju i širenje hotelskog lanca Adres u celoj Kini.\nPredsednik Si Đinping uvodi Kinu na Bliski istok i u Afriku nakon poluvekovne američke dominacije i obnovljenog ruskog prisustva. Region je u plamenu dugih ratova u Siriji, Jemenu, Libiji, Iraku, sukoba koji dobijaju nove dimenzije: izraelsko-iranskog, saudijsko-iranskog, izraelsko-palestinskog, sunitsko-šiitskog, što prirodno stvara geopolitički vakum. Kina je, čini se, nastupajuća globalna sila koja će svoje prisustvo prvo da učvrsti na Bliskom istoku.\nGlobalizacija je stvorila modernu i snažnu Kinu, ali i Kinu s velikim potrebama. Nije ostalo nezapaženo da je kinesko Ministarstvo spoljnih poslova prvi put pre dve godine objavilo strateški papir o Bliskom istoku i arapskom svetu. Dokument je sinhronizovan sa veoma značajnom posetom kineskog predsednika Egiptu, Saudijskoj Arabiji i Iranu u januaru 2016. U njemu se naglašava strateški pristup „1+2+3“. Prioritet u njemu ima saradnja u energetici, a naglašena je namera širenja trgovine i investicija i na kraju bliskost u tri visokotehnološka sektora: nuklearna i obnovljiva energija i kosmičke tehnologije. „Pojas i put“ inicijativa su, naravno, okvir za saradnju u svim ovde navedenim područjima.\nU ovom dokumentu navedena je kineska spremnost da „produbi kinesko-arapsku vojnu saradnju i razmenu“, kao i zajedničku borbu protiv terorizma, koja je postala problem koji zabrinjava Peking. Iako su ovi problemi nenaglašeni, potreba za jačanjem trgovine, skoro automatski vodi u geopolitiku.\nKina jača svoje prisustvo u Crvenom moru i Rogu Afrike. Ona je ove godine otvorila vojnu bazu u DŽibutiju koja prati Adenski zaliv i oko 4.000 kilometara dugu morsku obalu. U DŽibutiju nalaze se, takođe, američka i NATO baza. Peking je nedavno zakupio luku Hambantota u Sri Lanki na 99 godina po ceni od 1,1 milijardu dolara.\nKineski prodor u zapadnim vodana, Crvenom moru i Bliskom istoku, naravno, menja dosadašnju ravnotežu snaga. Indija, koja je decenijama dominirala pomorskim putevima Indijskog okeana, našla se u suparništvu s Kinom u obezbeđivanju pomorskih kapaciteta između moreuza Bab el Mandeb, koji povezuje Crveno more sa Indijskim okeanom i moreuzom Malaka koji kontroliše put između Malezije i Indonezije koji povezuje Indijski okean sa Južnim kineskim morem. Indiju posebno zabrinjava stacioniranje kineskih podmornica, ratnih brodova i tankera duž ovih maršruta.\nZalivski snabdevači naftom su ključni za Kinu. Oni obezbeđuju Kini skoro 50 odsto nafte i gasa, tako da Kina ni na koji način ne može da dozvoli da ovo snabdevanje bude poremećeno ili čak ugroženo. Kina zbog toga mora da odgovori odgovarajućom regionalnom politikom. Kina je, podsetimo se, jedna od šest svetskih sila koje su postigle nuklearni sporazum sa Iranom i ostaju na stanovištu njegovog poštovanja. Predsednik Si bio je prvi svetski lider koji je posetio Teheran nakon potpisivanja sporazuma. Upravo tokom te posete on je predstavio viziju nove kineske „arapske doktrine“.\nSam region Crvenog mora i Roga Afrike izuzetno je rizičan za bilo koju veliku silu. U njemu već godinama plamti jemenski sukob u koji je umešana Saudijska Arabija sa svojim saveznicima iz Zalivskog saveta za saradnju, a posebno UAE Kineska želja za novim partnerstvima u trgovini, energiji i infrastrukturi, stoga teško može da se razdvoji od uzburkane geopolitike regiona i političkih procesa koje stvara.\nObližnja Somalija je kolevka nasilja od pada poslednje vlade 1991. i borbi između provladinih snaga i džihadista Al Šababa. Ovaj sukob se širi na Keniju i druge istočnoafričke države, gasom bogati Mozambik i Tanzaniju. Nešto dalje je osiromašeni Sudan čiji unutrašnji sukobi prete svim investicijama u zemlji.\nSve ove zemlje na kineskom putu nesumnjivo biće voljne da ustupe Kini infrastrukturu na Indijskom okeanu, neophodnu za izvoz nafte i minerala za zahuktalu kinesku ekonomiju. Za bezbednost trgovinskih puteva biće neophodno i širenje vojnog prisustva, što može imati značajne posledice u regionu i pojačati napetosti. Upravo su nedavni neredi na Maldivima imali dimenziju indijsko-kineskog nadmetanja za uticaj.\nKineski predsednik ove nedelje nastavlja svoju turneju afričkim obalama. Iz Dubaija produžio je u Senegal, Ruandu i Južnu Afriku, gde će učestvovati na samitu sa Brazilom, Indijom i Rusijom u Johanesburgu od 25. do 27. jula, čime će nesumnjivo još više učvrstiti kinesko prisustvo u Africi i na Bliskom istoku.\nKina, saradnja, Ujedinjeni Arapski Emirati\nDario Milic kaže:\n26. jula 2018. u 18.18


Srbija nastavlja podršku Srpskoj - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Srbija nastavlja podršku Srpskoj\nSrbija nastavlja podršku Srpskoj\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas u Beogradu sa srpskim članom Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom o svim aktuelnim pitanjima u regionu i zajedničkim projektima u kojima učestvuju Srbija i Republika Srpska.\nVučić je obećao da će Srbija da nastavi sa još značajnijom podrškom opštinama Nevesinje, Kostajnica, Dubica i Drvar, ali i daljim ulaganjima u prosvjetnu i zdravstvenu infrastrukturu u svim dijelovima Srpske.\nOn je potvrdio opredjeljenje Srbije da sa velikim finansijskim sredstvima učestvuje u izgradnji auto-puta Sremska Rača-Bijeljina, saopšteno je iz Pres-službe predsjednika Srbije.\nDodik je istakao da je taj projekat od strateškog značaja za Republiku Srpsku i zahvalio Republici Srbiji na velikoj pomoći i podršci.\nSrpski član Predsjedništva je podsjetio da su Republici Srpskoj godinama otimane nadležnosti koje joj po Dejtonskom sporazumu pripadaju i naglasio da će se Srpska, mirnim putem, zalagati za vraćanje prava i pravde predviđene Ustavom BiH.\nPrethodni članakNovi detalji zločina u Foči: Tešović ubio dijete vozača koji nije htio da ga poveze\nNaredni članakProjekt zaštite Neretve


Federalni ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Šemsudin Dedić boravio je jučer u Velikoj Kladuši, gdje je obišao nekoliko poljoprivrednih proizvođača kako bi se na terenu upoznao sa problemima i potrebama lokalnih poljoprivrednika.\nDedić je, između ostalog, posjetio farmu “Džanić” koja sa preko 80 grla krupne stoke i četrdesetak ovaca spada u najveće farme na području općine. Osnovna djelatnost farme “Džanić” je proizvodnja mlijeka, a pored muznih krava, na farmi se uzgaja i određen broj tovnih bikova, kao i rasplodnih junica. U razgovoru sa vlasnikom farme Esadom Džanićem naglašeno je da je mljekarstvo najperspektivnija grana poljoprivrede na Unsko-sanskom kantonu, koja i u narednom periodu treba biti jedan od prioriteta federalne i kantonalne vlasti.\nMinistar se sastao i sa Nedžadom Kekićem, vlasnikom poljoprivrednog obrta “Pčelarstvo Kekić” i jednim od najvećih proizvođača meda u Velikoj Kladuši. Osim meda, Kekić pravi i druge medne proizvode, poput suplemenata i pripravaka na bazi meda. S obzirom da je Federalno ministarstvo ove godine pristupio uređivanju oblasti pčelarstva, glavna tema razgovora bili su novi federalni propisi.


Šabić: Srbija dobila funkcionalnu instituciju poverenika kakvu nije imala nikada pre – NovostiDana.rs\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Rodoljub Šabić izjavio je da je zadovoljan onim što je uradio na tom poslu, navodeći da je izvršen zadatak da Srbija dobije funkcionalnu instituciju kakvu nije imala nikada pre.\nŠabić je za praznično, prvomajsko izdanje „Blica“ kazao da je Poverenik danas institucija koju gradjani poštuju i kojoj veruju, a za koju, kako je rekao, radi tim ljudi, sposoban i vrhunski obučen ne samo po domaćim, već i po evropskim standardima.\nKomentaršući stanje zaštite podataka o ličnosti, poverenik je kazao da Srbija ima evidentan vredan rezultat po slobodi pristupa informacijama od javnog značaja, ali da, s druge strane, „gotovo ništa“ nije uradjeno u zaštit podataka o ličnosti.\n„Sve se uglavnom svodi na aktivnosti Poverenika koje, iako višestruko uvećane, sa 80-ak predmeta u prvoj godini nadležnosti do više od 4.500 u 2017. godini, ne mogu da nadomeste ono što su propustili da urade ministarstva, Skupština i Vlada Srbije“, kazao je Šabić.\nOn je dodao da je u 2017. godini procenat uspešnih intervencija Poverenika u odnosu na više od 3.500 žalbi, iznosio 93 odsto.


Milan Petrović: Jeste kriza, ali moramo da investiramo u kvalitet - Nira Press\nPočetna » Milan Petrović: Jeste kriza, ali moramo da investiramo u kvalitet\nNiko ne može sa sigurnošću da kaže šta nas čeka i još uvek je prilično maglovito svuda u svetu. Slikovito – trenutno je tolika magla da se ljudi za istim stolom međusobno ne vide! Čeka se mesec jun kada će se ta „magla“ eventualno malo razići kako bismo videli koji su putevi i trendovi pred nama\nGodina pred nama veliki je izazov za sve ljude i kompanije u celom svetu. To je godina u kojoj će biti neophodno pokazati spremnost i fleksibilnost da se na kraće rokove eventualno menjaju čak i strategije. Biće neophodno da se jednom ili više puta mesečno revidira poslovanje i stanje na tržištu kako bi se na pravi način odgovorilo potrebama potrošača, a istovremeno zadovoljili neophodni elementi za uspešno poslovanje i očuvanje vrednosti kompanije. Ubeđen sam da apsolutno niko u svetu danas ne može sa sigurnošću da kaže šta nas čeka u 2009. godini. Slikovito rečeno, trenutno je tolika magla svuda u svetu da se ljudi za istim stolom međusobno ne vide! Čeka se, možda mesec jun, možda septembar,\nkada će se ta magla malo razići da bismo videli koji su to putevi i trendovi pred nama. Na osnovu toga biće neophodno doneti odluke i preduzeti dalje mere za poslovanje.\nOvako je Milan Petrović, generalni direktor kompanije Štraus Adriatik, u razgovoru za Magazin Biznis objasnio uslove poslovanja u Srbiji, uzrokovane ekonomskom krizom.\n– Što se tiče poslovanja u Srbiji, razumem svu kompleksnost situacije u kojoj se Vlada nalazi i prisustvo velikog broja\ndilema a malog broja odgovora. Evidentno je da država svojim merama pokušava da obezbedi što stabilnije okruženje, ali veliki problem predstavljaju trenutna veoma niska likvidnost kao i nestabilnost kursa, što se posebno odrazilo u poslednjem kvartalu prošle godine. Mislim da su svi privredni subjekti osetili problem nestabilnog poslovanja i nemogućnosti planiranja prihoda usled stalnih oscilacija kursa dinara i evra. Lično bih bio zadovoljan da država stabilizuje kurs na određenom nivou. Ne kažem da treba da bude 80 ili 85, neka bude i 95 ili 110, ali je vrlo bitno da ovaj parametar u našem poslovanju bude konstantan i da za jedan određeni period možemo da planiramo realnije i stabilnije – kaže Petrović.\nNaš sagovornik dodaje i činjenicu da je u 2008. godini, prvi put na svetskom nivou, potražnja za sirovom kafom bila veća od proizvodnje, što je uslovilo rast cena na berzama. Uz to, cena kafe izražena je u dolarima, a kurs dolara u odnosu na evro je prilično varirao. Istovremeno, odnos evra i dinara bio je veoma nestabilan, tako da je bilo jako teško naći pravu formulu za planove na duži rok. Pa kad se na to doda inflacija i pad kupovne moći, niska likvidnost i još mnogo nepovoljnih elemenata, jasno je da ima dosta problema u planiranju poslovanja.


pink.rs | Vučić: Znao sam da radim dobro kada su me kritikovali oni koji su hvalili katastrofalne greške Demokratske stranke!\nSamit ministara transporta Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope i Treći forum gradonačelnika glavnih gradova zemalja učesnica u mehanizmu Kina plus 16 svečano je danas otvoren u Beogradu, a na skupu učestvuje i predsednik Aleksandar Vučić.\nDomaćin najvećeg regionalnog skupa o infrastrukturnim projektima s Kinom je potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović.\nPredsednik Vučić je, na otvaranju, istakao da iz Kine očekuje velike investicije. On podseća na smanjenje nezaposlenosti, smanjenje javnog duga i brojne investicije koje su prethodnih godina došlo u našu zemlju.\n- Bez podrške Kine, prijatelja iz okruženja, mi ne bismo uspeli da ostvarimo dobre rezultate. Zato sam vam zahvalan, jer ste nas terali na pozitivnu saradnju i pozitivne rezultate. Nadamo se još boljim odnosima u narednom periodu - ističe predsednik.\nTreći samit ministara transporta Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope trajaće do 17. oktobra u Beogradu.Nakon svečanog otvaranja samit ministara saobraćaja biće nastavljen bilateralnim i zajedničkim sastancima u Palati Srbija, dok će forum gradonačelnika biti nastavljen u Sava centru.Srbija je prepoznata kao jedan od najaktivnijih učesnika u okviru mehanizma saradnje 16+1 i zemlja koja ima vodeću ulogu u saradnji sa Kinom kad je reč o infrastrukturnim projektima. Na samitu će se razgovarati ne samo o projektima koji se tiču Srbije, već o ukupnoj saradnji Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope i njenom daljem razvoju.\n- Želim vam dobar rezultat na oba Samita, hvala vam što ste došli u Beograd. Prenesite još jedanput pozdrave mom prijatelju predsedniku Šiju. Želim vam dobar i uspešan rad id a imate vremena da posetite i obiđete naš Beograd - rekao je Vučić.\nPredsednik je istakao da je ponosan jer je budžet Srbije treću godinu zaredom u suficitu i jer se javni dug smanjuje iz godinu u godinu.\n- Uspesi Srbije su uspesi za budućnost - kaže Vučić.\nKada sam postao predsednik javni dug je bio 79 odsto, a na kraju godine će biti 48, 49 odsto. To su uspesi za budućnost, za našu decu, za našu budućnost.\nPredsednik je rekao da ostaje da se zatvori priča oko RTB Bora u skladu sa zakonom, i dodao da će to biti fantastičan pomak za celu istočnu Srbiju, ali i za ostale delove.\n- Spreman sam da odgovorim na svako pitanje i nemam nikakvih problema sa tim, i građani Srbije to prepoznaju. Pozivam ljude da mi postavljaju što je više moguće pitanja, zato što kada je neko pošten i radi, ne možete mu ništa. Na društvenim mrežama može da se priča šta god hoćete, ali dođe vreme da vam neko odgovori - rekao je Vučić.\nKako kaže, do sada se samo borio za narod, nekada uspešno nekada manje uspešno, ali , kako kaže, uvek marljivo.\n- Zemlja je na dobrom putu i ljudi to sve više osećaju. Penzioneri će imati veće penzije nego ikada. Ali, posebno ću da se borim za lekare da imaju veće plate. Svake godine ćemo ih povećati. Lekarima će biti povećane oko 10 odsto, sestrama oko 12 odsto - rekao je Vučić.\nPredsednik je prokomentarisao Đilasove optužbe na račun Informera, rekavši da oni koji su hvalili katastrofalne greške Demokratske strane, kada su njih (SNS) optuživali, znao je da dobro radi.\n- Kakve uvrede trpim svake nedelje, na mnogim medijima. Činjenica da se nalazite u politici nažalost, morate da trpite mnoge laži. To što žele da ugase pojedine medije, samo zamislite šta bi bilo da sam ja tražio da se ugase neki mediji. Ali, ja verujem da narod to ume dobro i valjano da oceni - rekao je Vučić.\nKomenatruišući komentar Kajla Skota, rekao je smatra, da nažalost nije bio prisutan, ali da to nije nikakav novi stav američke države, i istakao je da je upravo zato mnogo skeptičniji po pitanju stava američke administracije.\n- Bilo bi lepo da je malo više poštovanje za zemlju domaćina pokazao, ali to je njihovo pravo. Kao što je i naše poravo da štitimo našu zemlju. To je naša obaveza i to ću da činim uvek - rekao je Vučić.\nKako kaže, prilično je uplašen, ali gledaće kako da zaštiti svoju zemlju i narod, a da se sačuvaju mir i stabilnost.\n- Za samo mesec dana krećemo u izgradnju stanova za pripadnike bezbednosti. Neće puno vremena proći i moći ćem da vidimo ko je lagao i ljudi će to moći da vide - rekao je Vučić.\nOn je rekao da niko ne može da kaže da su stvari lošije, jer ljudi mogu da vide koliko toga je otvoreno, obnovljeno i sagrađeno.\nOdgovaraćuji na pitanja novinara, predsednik Srbije zahvalio se patrijarhu Irineju na lepim rečima, ocenuvši da su one lepe, ali i veoma važne i obavezujuće.\n- Boriću se za interse našeg naroda na KiM svim srcem i snagom, da li će to uvek biti u saglasju sa ljudima koji bi da sanjaju nerealne snove - ne znam - rekao je Vučić istakavši da će se boriti za budućnost Srbije na Kosovu i Metohiji.\n- Termin razgraničćenje znači da imamo granice između Srba i Albanaca koje danas ne znamo gde su. Tamo gde Srbi kažu ili gde kažu Albanci? Tamo gde kažu Rusi ili tamo gde kažu Amerikanci? Niko u svetu ne zna gde su te granice. Mislio sam da je za našu budućnost vaćžno da znamo gde sui da živimo u miru narednih 100 godina. Nisam uspeo u tome, građani misle da je bolje da budemo ni na nebu ni na zemlji i ja ću poštovati volju naroda - istakao je Vučić.\nOn je dodao da je razumeo poruku naroda, istakavši da će nastaviti da razgovara sa Albancima kako bi jednog dana bio mogić neki dogovor.\n- U kojoj je oblasti bilo bolje pre šest godina nego danas?- pitao je Vučić.


Šef Euleksa razgovarao sa regionalnim šefom policije Đurićem\nŠef Euleksa Bernd Borhart razgovarao je danas sa vršiocem dužnosti regionalnog komandira policije Nenadom Đurićem o izazovima u radu policije na severu Kosova i o podršci Euleksa na koju lokalna policija može da računa.\nBorhart je ocenio da je plan saradnje sa zajednicom, koji Đurić i regionalna policija ostvaruju u cilju pružanja i ostvarivanja bezbednosti, upravo ono što je sada žiteljima severa Kosova najpotrebnije, navodi se u saopštenju Euleksa.\nNa sastanku je bilo reči i o akciji u borbi protiv ilegalne seče šuma, koju su danas izvele Kosovska i Euleks policija.\nOperacija je bila odgovor na zabrinutost lokalnog stanovništva u Leposaviću zbog znatne ekološke i ekonomske štete izazvane ilegalnom sečom šuma.\nU saopštenju se dodaje da je Euleks početkom meseca iz Prištine u Mitrovicu premestio dodatne iskusne savetnike koji će pružiti podršku Regionalnom komandnom timu Kosovske policije na severu, a naročito njenom komandantu Đuriću.


Amelie Lens predvodi prvi talas No Sleep Festivala u Beograd • RTK\nAmelie Lens predvodi prvi talas No Sleep Festivala u Beograd\nIako je doživela uspeh u protekle dve godine, DJ karijeru je započela još pre pune decenije, uz celonoćne setove kao rezident u belgijskom klubu Labyrinth, da bi danas nastupala u najvećim metropolama, od najčuvenijeg londonskog kluba fabric pa do čak četiri kompletno rasprodata nastupa u Rimu u jednoj godini.\nU okviru ovogodišnjeg Amsterdam Dance Eventa imaće i sopstveni festival, a na centralno mesto u svom programu upisali su je i festivali poput Sonara, Time Warpa, Movementa i desetina drugih.\nNa glavnoj festivalskoj lokaciji, u Velikom Hangaru Luke Beograd, u petak, 8. novembra pridružiće joj se i trenutno najpopularniji rezident famoznog berlinskog kluba Berghain i zvezda u strelovitom uspunu, Max Kobosil.\nSa njima u Srbiju prvi put stiže i produkcijski duo Joyhauser čija izdanja danas odjekuju sa najvećih pozornica sveta, baš kao i Farrago, zvezda izdavačke kuće Lenske, kako prijatelji zovu Amelie.\nDomaću podršku pružiće im beogradska zvezda u usponu Sugar Lobby, a u narednim nedeljama biće poznati izvođači za subotu, 9. novembra, okupljeni u gigantskom hangaru koji se nalazi u industrijskom okruženju rečne luke tik pored Dunava, udaljenom na svega 1,5km od Trga republike.\nProšle godine, Beograd je ugostio novi No Sleep festival, koji je tokom tri noći i četiri dana na 12 festivalskih lokacija u danonoćnom programu, okupio neke od najtraženijih svetskih izvođača u kombinaciji sa herojima underground scene i zvezdama čije vreme tek dolazi.\nHelt pozdravio saradnju Vitie i Jevtića\nSvečlja posetio sela na severu Kosova\nKonjufca: Kosovo pokazuje solidarnost sa SAD i celim svetom


Oslobođenje - Tužilaštvo traži pritvaranje narko grupe iz Banje Luke\nŠest osoba osumnjičenih za šverc droge saslušano i zadržano, dok je pet njih pušteno da se brani sa slobode\nAkcija Avatar pokrenuta u augustu ove godine\nBanjalučko Okružno tužilaštvo predložilo je nadležnom Sudu jednomjesečni pritvor za šest osoba uhapšenih u okviru akcije Avatar koja je provedena u cilju sprečavanja šverca droge.\nKako nam je potvrđeno u Tužilaštvu, pritvor je predložen za Stefana Petrovića, Božidara Maksimovića, Firasa Hodžića, Sanida\nĆuluma, Aleksandra Stanišića i Denisa Handana i to zbog sumnje da bi, boravkom na slobodi mogli da utiču na svjedoke i da ponove krivično djelo.\nSvima je na teret stavljeno da su počinili krivično djelo neovlaštena proizvodnja i promet opojnih droga\nNakon ispitivanja osumnjičeni Tomislav Ateljević, Ernad Alagić, Benedi Đukanović, Vladimir Vranješ i Branislav Ćulibrk su pušteni da se brane sa slobode. Istraga u ovom predmetu će, kako navode u Tužilaštvu, biti nastavljena i u narednom periodu. Njom će biti obuhvaćen i Goran Milanović, koji se već nalazi u pritvoru zbog ranije počinjenog krivičnog djela.\nZaplijenjeno 105 kilograma duhana\n12/03/2018 u 12:59 h\nMetadon je tek zamjena za heroin\n05/03/2018 u 21:33 h\nBubu Corellija pratili policajci\n04/03/2018 u 10:07 h\nDrogu prevozili u kamionima sa igračkama\n04/03/2018 u 9:29 h\n(FOTO) Sveštenik i vjeroučitelj "pali" sa 27 kg skanka\n03/03/2018 u 16:17 h\nCharlize Theron: Godinama sam uživala u marihuani\n01/03/2018 u 15:12 h


Kriza /Ministrica Milićević: Razvojna banka FBiH ima određenih problema / Radio Sarajevo\nFoto: Dženan Kriještorac / Radiosarajevo.ba/Dopremijerka i federalna ministrica finansija Jelka Milićević\nKriza / Ministrica Milićević: Razvojna banka FBiH ima određenih problema\n27. 03. 2018. u 15:31:00 Fena\nDopremijerka i federalna ministrica finansija Jelka Milićević potvrdila je danas novinarima u Sarajevu da Razvojna banka FBiH ima određenih problema u svom poslovanju.\n- Od samog početka nisu popunjena sva tijela banke. Ova banka nije alatka u razvojnoj politici Vlade Federacije BiH. Iz tih razloga bilo je problema u sazivanju Skupštine, radu Nadzornog odbora i same Uprave. Konačno se moramo opredijeliti kakvu mi to hoćemo Razvojnu banku - kazala je Milićević komentirajući da li se navedeno tumači kao „previranje između HDZ-a BiH i SBB-a“.\nPotcrtala je da to nije tačno navodeći da su i međunarodni čimbenici koji prate financijski sektor prepoznali probleme u funkcioniranju Razvojne banke.\n- Jedna od zadaća koja je stavljena pred Vladu je da se veoma brzo pripremi potpuno novi zakon o Razvojnoj banci - poručila je Milićević.\nTakođer, federalna ministrica finansija novinarima je prokomentirala podatak iz najnovijeg izvještaja Centara civilnih inicijativa da je „u Federaciji samo 46 posto ispunjeno obaveza iz Reformske agende“, te navela da ne može tvrditi da li su ti postotci tačni.\n- Činjenica je da imamo određenih zastoja odnosno prolongiranja aktivnosti, ali mislim da ćemo to stići, ukoliko smognemo snage da izbornu godinu pretvorimo u godinu kada moramo završiti neke obaveze iz Reformske agende - poručila je Milićević.\nTagovi: Federacija BiH Jelka Milićević Razvojna banka\nRatni zločini / Zašto Radomir Šušnjar iz Francuske još uvijek nije izručen BiH?\nOdgovor / Traži se odbacivanje zahtjeva za ocjenu ustavnosti Zakona o Danu RS\nJusko i Kajmaković / Aerodrom Sarajevo rješava problem magle na pisti u zimskom periodu\nBiH / Promovirana knjiga "Rat u Srednjoj Bosni 1992.-1994. godine"\nPrognoze / Sladić sve objasnio: Evo kada prestaje zagađenje, a kada je moguće novo


Sedam godina Otvorenog parlamenta - Istinomer\nTim Istinomera 6. 6. 2019.\nTokom proteklih godina analizirana su 682 radna dana u plenumu tokom kojih je usvojeno 1057 zakona, objavljeno je više od 250.000 govora narodnih poslanika, skoro 300 sažetaka zakona i preko 30 istraživanja o parlamentarnim procesima i radu Skupštine, i prikupljeno više od 900 pitanja građana.\nInicijativa Otvoreni parlament pokrenuta je na današnji dan pre sedam godina.\nOd juna 2012. godine Otvoreni parlament koju je pokrenula organizacija CRTA informiše građane o radu Narodne skupštine Republike Srbije, prati aktivnosti poslanika i dešavanja u Skupštini. Tokom sedam godina, analizirana su 682 radna dana u plenumu tokom kojih je usvojeno 1057 zakona, objavljeno je više od 250.000 govora narodnih poslanika, skoro 300 sažetaka zakona i preko 30 istraživanja o parlamentarnim procesima i radu Skupštine, i prikupljeno više od 900 pitanja građana.\nAnalize aktuelnog saziva ukazuju na drastičan pad demokratičnosti u radu skupštine, naročito kada je u pitanju zakonodavna i kontrolna uloga najvažnijeg predstavničkog tela. Prekomerno usvajanje zakona po hitnom postupku, opstrukcije rada parlamenta i zloupotreba procedura kojima se onemogućavanje dijaloga u plenumu, izostanak javnih slušanja, slaba kontrola nad izvršnom vlašću, a naročito usvajanje budžeta uz opstrukciju rasprave od strane vladajuće većine, negativne su prakse koje je neophodno hitno menjati.\nPozivamo sve narodne poslanike da preuzmu odgovornost i pokrenu javni dijalog u cilju prevazilaženja brojnih izazova koji onemogućavaju parlament da delotvorno obavlja svoju demokratksku ulogu.\nNa platformi www.otvoreniparlament.rs građani mogu svakodnevno da prate rad narodnih poslanika, da im direktno postavljaju pitanja, da se upoznaju sa sednicama i aktivnostima Skupštine, sa predlozima zakona i akata koji će se naći pred narodnim poslanicima, kao i sa ključnim izmenama koje će doneti usvojeni zakoni i ostali akti.\nCRTA Narodna skupština Otvoreni parlament poslanici