Zakon o statistici Republike Srpske - Pravo Bosna i Hercegovina\nZakon o statistici Republike Srpske\n#360 by law\n("Sl. glasnik RS", br. 85/2003)\nOvim zakonom uređuje se organizacija statistike u Republici Srpskoj, njen djelokrug rada, ovlašćenja, odgovornosti, kao i druga pitanja značajna za proizvodnju statistike.\n1. Proizvodnja statistike, uključuje sve aktivnosti potrebne za pripremu, prikupljanje, pohranjivanje, obradu, kompilaciju, analizu i distribuciju statističkih podataka.\n2. Statistički program, (u daljem tekstu: Program), podrazumijeva detaljno regulisanu strukturu iz poglavlja 3, ovog zakona, koja se odnosi na: koordinaciju, usklađivanje, planiranje, sakupljanje, izradu i distribuciju statističkih podataka.\n3. Statistički podaci su podaci dobijeni od izvještajnih jedinica i obrađeni, odnosno distribuirani u okviru Programa, ali i drugi statistički podaci prikupljeni od strane ovlašćenih organa i organizacija.\n4. Izvještajna jedinica je pravni subjekt, odnosno fizičko lice, koje je Programom utvrđeno kao davaoc podataka.\n5. Povjerljivi podaci su podaci koji se koriste za proizvodnju statistike, iz kojih se posredno ili neposredno mogu identifikovati sve pojedinačne izvještajne jedinice.\n6. Korisnici su fizička lica i pravni subjekti, koji koriste statističke podatke.\nProizvodnja statistike obuhvata statističke podatke i informacije o stanju u pojedinim oblastima društvenog života, stanju i kretanju stanovništva, ekonomskim, socijalnim i drugim pojavama neophodnim za praćenje i usmjeravanje društveno-ekonomskog razvoja, obavještavanja javnosti, razmjenu informacija i međunarodna poređenja o takvim pojavama i kretanjima.\nII - ORGANIZACIJA STATISTIKE\nNadležni organ za poslove statistike je Republički zavod za statistiku (u daljem tekstu: Zavod).\nProizvodnju statistike u okviru poslova iz svog djelokruga organizuje i vrši: Ministarstvo finansija, Ministarstvo unutrašnjih poslova, Ministarstvo pravde, Ministarstvo rada i boračko invalidske zaštite, Fond zdravstvenog osiguranja, 3avod za zaštitu zdravlja, Agencija za bankarstvo, Fond penzijskog i invalidskog osiguranja i Republički hidrometerološki zavod, (u daljem tekstu: ovlašćeni organi i organizacije).\nOdnosi između Zavoda i ovlašćenih organa i organizacija, zasnivaju se na međusobnoj saradnji.\nPri proizvodnji statistike primjenjuju se jedinstvene metodologije i jedinstveni statistički standardi, usklađeni sa usvojenim standardima BiH, temeljnim principima zvanične statistike usvojenim od strane Komisije UN-a.\nOvlašćeni organi i organizacije u pripremi propisa i akata kojima se na osnovu ovlašćenja iz zakona propisuje uvođenje i vođenje evidencije i registara, koji mogu da služe kao izvor podataka za proizvodnju statistike, pribavljaju od Zavoda saglasnost o metodološkim osnovama tih evidencija i registara.\nZavod utvrđuje metodologiju i standarde za realizaciju Programa na nivou Republike Srpske.\nOvlašćeni organi i organizacije utvrđuju metodologiju i standarde za proizvodnju statistike iz svoje nadležnosti, po prethodno pribavljenoj saglasnosti Zavoda, za realizaciju Programa Republike Srpske i saglasnost Agencije za statistiku BiH, za realizaciju Statističkog programa BiH.\nMetodologija i statistički standardi za realizaciju Programa objavljuju se u “Službenom glasniku Republike Srpske”.\nZavod je dužan da dostavi obrađene podatke Agenciji za statistiku BiH, za realizaciju Statističkog programa BiH, u skladu sa utvrđenim metodologijama, statističkim standardima, smjernicama i rokovima Agencije za statistiku BiH.\nIzvještajna jedinica je, dužna da Zavodu ili licu koje je on ovlastio, u određenom roku i bez naknade, obezbijedi potpune i tačne podatke o pojavama koje su na osnovu ovog zakona utvrđene kao potrebna za priozvodnju statistike i da im omogući provjeravanje datih podataka.\nIII - STATISTIČKI PROGRAM I PLAN RADA\nProizvodnja statistike utvrđuje se Programom i Planom rada, koji obezbjeđuje i realizaciju Statističkog programa BiH.\nProgram donosi Narodna skupština Republike Srpske, na prijedlog Vlade Republike Srpske, svake godine, za period od četiri godine.\nPlan rada donosi Vlada na prijedlog Zavoda, a donosi se za svaku kalendarsku godinu.\nNacrt Programa i Plana rada priprema Zavod u saradnji sa ovlašćenim organima i organizacijama, uzimajući u obzir potrebe i mogućnost proizvodnje statistike.\nZahtjeve za izmjene i dopune Programa, zainteresovane izvještajne jedinice i korisnici statističkih podataka dostavljaju nadležnim organima i organizacijama i Zavodu najkasnije do 31. marta tekuće godine.\nZavod u saradnji sa ovlašćenim organima i organizacijama, razmatra primljene zahtjeve i podnosi Vladi Republike Srpske, prijedlog za izmjene i dopune Programa. Uz prijedloge za izmjene i dopune Zavod prilaže i prijedlog neusvojenih zahtjeva za izmjene i dopune, sa obrazloženjem.\nProgram sadrži: naziv aktivnosti, cilj, učestalost sprovođenja, izvor podataka, kratak opis aktivnosti, izvještajna jedinica, metodologija i standardi koji će se koristiti, nivo za koji se podaci utvrđuju, rok dostave podataka za izvještajne jedinice i rok za realizaciju.\nPlan rada sadrži predložene aktivnosti za kalendarsku godinu, uključujući i projekciju troškova, kao i operativne troškove Savjeta za statistiku.\nPlanom rada mogu biti obuhvaćene i aktivnosti koje nisu u Programu.\nProgram i Plan rada se objavljuju u “Službenom glasniku Republike Srpske”.\nVlada Republike Srpske, može na prijedlog Zavoda, donijeti odluku o sprovođenju aktivnosti koje nisu definisane Planom rada.\nAktivnosti velikog obima, uređuju se posebnim zakonom.\nZavod, u saradnji sa ovlašćenim organima i organizacijama, u roku od tri mjeseca od isteka kalendarske godine, podnosi Vladi izvještaj o izvršenju Plana rada, koji se objavljuje nakon razmatranja.\nIzvještaj, sadrži i informacije o rezultatima statističke proizvodnje, stepenu realizacije i problemima u realizaciji Plana rada.\nIV - SAVJET ZA STATISTIKU\nOvim zakonom osniva se Savjet za statistiku Republike Srpske (u daljem tekstu: Savjet). Savjet sačinjavaju direktor Zavoda i četiri člana koje imenuje Vlada Republike Srpske, u skladu sa kvalifikacijama, ugledom i profesionalnim poznavanjem oblasti statistike, ekonomije ili predstavnici značajnih udruženja i asocijacija.\nVlada Republike Srpske imenuje četiri člana Savjeta, na period od četiri godine.\nDirektor Zavoda je po svojoj funkciji, predsjednik Savjeta za statistiku.\nSavjet, kao stručno i savjetodavno tijelo za strateška i razvojna pitanja organizovanja i proizvodnje statistike, daje mišljenje u vezi sa pripremom i realizacijom Programa, funkcionisanjem i daljim razvojem statistike.\nSavjet ima svoj poslovnik o radu koji se donosi na prvoj sjednici Savjeta.\nV - PRINCIPI I TEHNIČKA AUTONOMIJA\n1. Da bi se obezbijedio kvalitet statističkih podataka i očuvalo povjerenje javnosti u podatke, u organizovanju i proizvodnji statistike, primjenjivaće se principi nepristrasnosti pouzdanosti, transparentnosti, pravovremenosti, profesionalne nezavisnosti i statističke povjerljivosti u smislu da se, pojedinačni podaci, koriste isključivo u statističke svrhe.\n2. Statistika Republike Srpske ima za cilj da što objektivnije prikaže stvarno stanje, da se distribucija podataka izvrši na neutralan i nepristrasan način, kao i da se ispoštuje pravo građana na pristup javnim informacijama.\n3. Povjerljivi podaci koji se prikupljaju u statističke svrhe, ne smiju se koristiti u druge svrhe.\n4. Javnosti su dostupne informacije koje su potrebne za procjenu kvaliteta statističkih podataka Republike Srpske, a posebno metoda i načina na koji su ti principi ispoštovani.\n5. Zavod informiše sve izvještajne jedinice, o tome, da će se prikupljeni podaci koristiti samo u statističke svrhe, a povjerljivi podaci u smislu ovog zakona ostaju, povjerljivi podaci.\n6. Zavod i ovlašćeni organi i organizacije nezavisni su u proizvodnji statistike iz svog djelokruga.\n7. Prilikom realizacije Programa, osoblje Zavoda neće primati ili tražiti uputstva od drugih državnih organa, političkih stranaka, ili drugih interesnih grupa, a posebno prilikom selekcija izvora podataka, statističkih metoda i procedura, a u vezi sa sadržajem i formom distribucije, kao i zaštitom povjerljivih podataka.\n8. Organi vlasti i druge interesne grupe, će poštovati principe utvrđene ovim zakonom i neće vršiti uticaj na osoblje Zavoda prilikom obavljanja njihovih zadataka.\nVI - SREDSTVA ZA FINANSIRANjE RADA ZAVODA\nSredstva potrebna za realizaciju Plana rada i Savjeta obezbjeđuju se u budžetu Republike Srpske.\nAko korisnik zatraži da mu se rezultati pripreme na način koji odstupa od utvrđenog programa obrade i objavljivanja, Zavod, odnosno ovlašćeni organi i organizacije, imaju pravo na naknadu nastalih troškova.\nPrihodi koji su ostvareni na način predviđen članom 19. ovog zakona mogu se koristiti za unapređenje i modernizaciju rada Zavoda.\nVII - OBJAVLjIVANjE REZULTATA I KORIŠĆENjE PODATAKA\nRezultate proizvodnje statistike objavljuje Zavod, odnosno ovlašćeni organi i organizacije iz člana 4. stav 2. ovog zakona, u skladu sa programom obrade i objavljivanja.\nZavod i ovlašćeni organi i organizacije dužni su da međusobno sarađuju i razmjenjuju raspoložive podatke i informacije radi formiranja i održavanja statističkih baza podataka, registara, banke agregiranih statističkih podataka i drugih zajedničkih sadržaja kojima se upotpunjuje jedinstvo statističkog sistema i obezbjeđuju podaci za korisnike, razmjenu informacija i međunarodna poređenja.\nObaveze pojedinih nosilaca zadataka iz stava 1. ovog člana, prema potrebi, bliže se definišu Programom iz člana 9. ovog zakona.\nZavod i ovlašćeni organi i organizacije dužni su da planove i način objavljivanja statističkih podataka i informacija iz svog djelokruga međusobno usklađuju, primjenjujući standarde za objavljivanje podataka i informacija.\nZavod i ovlašćeni organi i organizacije mogu korisnicima davati na korišćenje i podatke pripremljene na način koji odstupa od utvrđenog programa obrade i objavljivanja, ako ti podaci ne predstavljaju tajnu u smislu člana 25. ovog zakona. Način davanja tih podataka utvrđuje se opštim aktom Zavoda, odnosno ovlašćenog organa ili organizacije.\nVIII - POVJERLjIVOST PODATAKA I ZAŠTITA LIČNIH PODATAKA\nPodaci koji su prikupljeni obrađeni i pohranjeni, smatraju se povjerljivim ako je putem tih podataka moguće neposredno ili posredno identifikovati izvještajne jedinice, čime se otkrivaju pojedinačni podaci.\nIzvještajna jedinica se neposredno identifikuje putem adrese, odnosno putem dodijeljenog identifikacionog broja.\nPosredna identifikacija je utvrđivanje identiteta izvještajne jedinice putem dedukcije, uzimajući u obzir sve mjere da bi se identifikovala izvještajna jedinica.\nZavod je obavezan da dostavi Agenciji za statistiku BiH, sve podatke koje Agencija smatra neophodnim za sprovođenje Statističkog programa BiH.\nRazmjena podataka, neophodna za izvršenje Programa, između Zavoda i Agencije ne podliježe ograničenjima koji su u vezi sa zaštitom povjerljivih podataka.\nStatistički podaci se ne smiju dostavljati korisnicima ukoliko sadrže ili otkrivaju povjerljive podatke.\nPovjerljivim podacima se smatraju podaci za izvještajnu jedinicu ili grupu koja se sastoji od najmanje tri izvještajne jedinice, gdje udio jedne jedinice u grupi prelazi 85%.\nPojedinačni podaci o pravnim subjektima i fizičkim licima mogu se dostavljati ili saopštavati, samo ako su pravni subjekti i fizička lica dali saglasnost za saopštavanje ili objavljivanje.\nPrilikom prikupljanja, obrade i dostave podataka, Zavod i ovlašćeni organi i organizacije preuzimaju sve mjere: organizacione, regulatorne, administrativne i tehničke prirode koje su potrebne da se zaštite povjerljivost podataka i onemogući nedozvoljeni pristup, objavljivanje i korišćenje podataka.\nLica koja prilikom obavljanja svojih poslova mogu imati pristup povjerljivim podacima, moraju se pridržavati odredbi ovog zakona i nakon što prestanu obavljati svoje funkcije.\nPrilikom obavljanja svojih zadataka utvrđenim ovim zakonom, Zavod djeluje u skladu sa Zakonom o zaštiti ličnih podataka BiH (“Službeni glasnik BiH”, broj 32/01).\nNovčanom kaznom u iznosu od 500 KM do 15.000 KM kazniće se za prekrašaj:\n1. preduzeće, ustanova, zadruga i oblici njihovog udruživanja ako za potrebe statističkih aktivnosti ne dostavi nadležnom statističkom i ovlašćenom organu, tražene podatke u propisanom roku ili dostavi nepotpune, odnosno netačne podatke ili onemogući provjeravanje dostavljenih podataka;\n2. za prekršaj iz stava 1. ovog člana kazniće se i odgovorno lice u izvještajnoj jedinici, odnosno preduzeću, ustanovi organizaciji ili drugom pravnom subjektu novčanom kaznom u iznosu od 200 KM do 1.700 KM.\nNovčanom kaznom u iznosu od 50 KM do 1.700 KM kazniće se za prekršaj fizičko lice, ako za potrebe statističkih aktivnosti ne da nadležnom statističkom organu tražene podatke u propisanom roku ili dostavi netačne, odnosno nepotpune podatke ili onemogući provjeravanje dostavljenih podataka.\nSvako lice koje ima pristup povjerljivim podacima, u obavljanju svog posla, a koje nezakonito i svjesno izađe u javnost sa povjerljivim informacijama, čini prekršaj koji se kažnjava novčanom kaznom u iznosu od 200 KM do 1.700 KM.\nDanom stupanja na snagu ovog zakona prestaje da važi Zakon o statističkim istraživanjima (“Službeni glasnik Republike Srpske”, broj 21/96).\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana nakon objavljivanja u “Službenom glasniku Republike Srpske”.


Nezavisno Kosovo – novi izvor nestabilnosti BiH\nKako se, s jedne strane, bliži datum jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosova, a, s druge strane, polako otvaraju ponude za ustavno preuređenje Bosne i Hercegovine, tako se - što je više moguće - na margine pomera mogući uticaj (samo)proglašenja nezavisnosti Kosmeta na ionako krhku političku stabilnost u bosanskohercegovačkom trouglu Sarajevo-Banjaluka-Mostar.\nVisoki predstavnik u BiH Miroslav Lajčak poručuje da «neće biti nikakve mehaničke reakcije», a iz Brisela i Vašingtona uveravaju da taj uticaj neće rezultovati međuetničkim nasiljem, odnosno da je ta mogućnost mala, «osim ako Republika Srpska ne preduzme korake ka otcepljenju od BiH» , kako to, recimo, elaboriše direktor američkih obaveštajnih službi Majk Mekonel u svom izveštaju Odboru američkog Senata za obaveštajna pitanja od pre nekoliko dana. S druge strane, međutim, i sam Mekonel u svom izveštaju primećuje kako su «suštinske razlike među liderima Bošnjaka i Srba u vezi sa strukturom BiH, praćene zaoštrenom retorikom, dovele u neugodan položaj većinu reformi neophodnih za približavanje zemlje NATO-u i EU».\n(Ne)skrivene poruke nezavisnosti Kosova u BiH\nVeć na tragu ovog zapažanja trebalo bi da bude jasno da se u BiH ništa lakše neće moći prebroditi suštinske razlike između Srba, Bošnjaka i Hrvata ni nakon što bude priznato pravo kosovskih Alabanaca na samoopredeljenje u južnoj srbijanskoj pokrajini. Naprotiv. Taj čin će itekako imati odjeka, i to najpre na političke prilike u Bosni i Hercegovini, što je možda najjasnije nagovestio politički vođa Bošnjaka Haris Silajdžić.\nElem, Silajdžićeva poruka, izrečena u više navrata u poslednje vreme, da on odbija da pregovara sa Hrvatima i Srbima o «reformi» Ustava BiH sve dok ne bude rešen status Kosmeta - trebalo bi da upućuje i na Silajdžićev cilj. Naime, najveći deo bošnjačke političke i intelektualne elite uveren je da njihov politički i državni cilj - nazvan «građanskom BiH» - neće biti bliži ostvarenju sve dok na Kosmetu bude vladao «status kvo». Takvo uverenje počiva na njihovoj slobodnoj proceni da Brisel i Vašington ne vrše žestok politički pritisak na Republiku Srpsku - kakav u Sarajevu priželjkuju - kako navodno ne bi istovremeno iritirali Srbe na dva «fronta».\nStav Brisela i Vašingtona o prekoj potrebi priznavanja većinske volje kosovskih Albanaca na Kosmetu u Sarajevu se, uglavnom, doživljava kao znak evroatlantske odlučnosti da se konačno slome krila «velikosrpskoj ideologiji». Bošnjački političari, pritom, upadljivo izbegavaju da se bave i argumentima Srbije o nepovredivosti međunarodnih granica i političkim argumentima o legalizaciji «faktičkog stanju». Srpski argumenti, ma koliko da i bošnjačkim političarima idu u prilog u raspletu «bosanskog čvora», nisu im prihvatljivi jer su politički Bošnjaci odlučili da u stopu slede one evropske zemlje i SAD koje ne pridaju veliku važnost tim argumentima kada je reč o Srbiji. A ova druga vrsta argumentacije o legalizaciji «faktičkog stanja» potpuno im je neprihvatljiva, jer bi prihvatanje takvog stava u osnovi obesnažilo postulat na kojem oni grade zahtev za temeljeno ustavno preuređenje BiH. A taj postulat ne počiva ni na «faktičkom stanju» u BiH, uz to legalizovanom dejtonskim Ustavom BiH, ni na faktičkoj etnoteritori- jalnoj podeli BiH kojoj su i sami dali veliki doprinos - nego samo i isključivo na njihovoj percepciji poslednjeg rata u BiH. U toj osakaćenoj percepciji, «srpska agresija na BiH» i nelegitimnost rezultata «agresije» su jedini «fakti» koji se ne mogu dovoditi u pitanje.\nZato će iz sarajevske perspektive, faktičko i formalno slamanje srpske države na Kosmetu biti znak da u narednom periodu Bošnjaci treba još snažnije da potenciraju svoje zahteve u pravcu slamanja i preostalog uticaja Srbije na položaj Srba u BiH, odnosno slamanja domicilnog srpskog političkog uticaja na kreiranje državnog okvira BiH do potpunog obesmišljavanja opstanka Republike Srpske kao državotvorne jedinice.\nS druge strane, suočeni sa političkom zabranom Brisela i Vašingtona na sopstveno samoopredeljenje i pretnjom da će biti kažnjeni ako za tim posegnu, srpski političari, ipak, kao poslednji adut imaju fomalnu moguć- nost - dakle, nikada ustavom ograničenu - za samoopredeljenjem kao zaštitnim mehanizmom od bošnjačkih centralističkih, odnosno unitarističkih zahteva. Srbi ne moraju čak ni insistirati da ta mogućnost bude formalizovana u budućim ustavnim amandmanima, jer se - kako je to uostalom priznao i sam Silajdžić - pravo na samopredeljenje može crpeti i iz odgovarajućih međunarodnih dokumenata. Ukoliko zaista brinu za sopstveni položaj, Srbi, zapravo, jedino ne bi trebalo da pristanu da im pravo na samoopredeljenje bude na bilo koji način uskraćeno u Ustavu BiH, a to im, barem do sada, osim bošnjačkih političara niko nije ni tražio.\nNaravno, od srpske političke mudrosti i postojanosti zavisiće dobrim delom i ishod bošnjačkih težnji. U meri u kojoj se vlasti u Srbi budu opirale iznuđenoj nezavisnosti Kosova, moći će i Srbi u Banjaluci da se opiru centralizaciji BiH, prevashodno zarad sopstvenog opstanka. U tome će, kao i do sada, moći iskreno da se oslone jedino na zvanični Beograd, pod uslovom da vlasti u Srbiji, pod teškim bremenom iznuđene nezavisnosti Kosmeta, privremeno ne izgube vid i sluh za iskušenja koja slede njihovim sunarodnicima zapadno od Drine.\nMožda im kao olakšavajuća okolnost posluži znak da su i Brisel i Vašington prihvatili faktičku etnoteritorijalnu podelu u BiH, suočeni s činjenicom da ta podela u proteklom posleratnom periodu ne samo da nije oslabila, nego je i ojačala. A priznanje nezavisnog Kosova samo će dodatno učvrstiti ovu činjenicu kao nezaobilazan argument prilikom insistiranja EU i SAD na opstanku kakvog-takvog državnog okvira u BiH. S druge strane, teško je reći da se iza tog evroatlantskog zahteva krije nekakva dugoročna strategija, izuzev ako se pod strateškim planiranjem ne podrazumevaju nemušta briselska obećanja.\nUticaj «evropske» pilićarske politike u BiH\nMeđutim, upravo zbog nemuštih izraza iz birokratskog jezika evropske prestonice još zadugo će biti nejasna budućnost i Republike Srpske i Bosne i Hercegovine. Posebno će biti interesantno pratiti - a tu se tek nikako neće moći izbeći paralele - kakvu će ulogu imati kancelarija izlaslanika EU na Kosmetu u poređenju sa dvostrukom ulogom koju ima Miroslav Lajčak u BiH, kao specijalni izaslanik EU i visoki predstavnik UN. Možda će baš na tom primeru biti jasnije da EU ima nekakvu strategiju na Kosmetu - makar je nazvali i pogrešnom - a da u BiH Evropska unija nema ama baš nikakvu strategiju, već jedino vuče nejasne taktičke poteze, pri čemu se Lajčakova «evropska ovlašćenja» prepliću sa « UN ovlašćenjima» i time obesmišljava- ju jedna druge. Napokon, time se stvara do sada neviđena zabuna u političkom životu jedne zemlje i - što da ne reći - otvara širok prostor za zakulisne političke poteze iz Brisela i Vašingtona.\nReč je o čudnoj mešavini međunarodnog upraviteljstva kojem se više ne zna ni početak ni kraj. U tom haosu ostaće još puno prostora Srbima da sumnjaju u namere međunarodnih upravnika u pogledu izgradnje «funkcionalne BiH». Kad se tim sumnjama pridoda emocionalno nezadovoljstvo zbog gubitka Kosmeta, onda nije neizbežna ni frustracija čitavih generacija Srba svojim položajem u BiH, tim pre što se opstanak RS bude češće - na ovaj ili onaj način - dovodio u pitanje. Zato nipošto ne treba isključiti mogućnost da se već ubrzo po proglašenju nezavisnog Kosova u Republici Srpskoj pojave još neki pokreti za osamostaljenje RS, pored već postojećih organizacija koje su do sada glatko skupile oko 50 000 potpisa za održavanje referenduma o izdvajanju RS iz BiH. Nevolja je što ta peticija - kao ni sve druge koje se budu naknadno pojavljivale - ne može da uđe u skupštinsku proceduru usled faktičke zabrane međunarodnih činovnika. Ti činovnici, naime, dobro znaju da bi Srbi, pošto im iz Brisela i Vašingtona ne garantuju opstanak RS, kada bi im se dopustilo da slobodno odlučuju o svom statusu - neizvesnu budućnost u BiH radije zamenili za kakvu-takvu samostalnost naslonjenu na Srbiju.\nKako, dakle, takav rasplet sada nije moguć - i pitanje je da li će i kada biti moguć - Srbima preostaje da predstojeće godine političke borbe - a možda i decenije - posvete očuvanju stepena samostalnosti koji su dobili Dejtonskim sporazumom. S tim da se, pored očuvanja osnovnih elemenata nacionalne samostalnosti, u tom periodu podjednako posvete razvoju demokratskih institucija i, posebno, redistribuciji socijalne pravde. Elem, armiji socijalno nezadovoljnih iliti tranzicionih gubitnika među Srbima u RS neće biti moguće još dugo objašnjavati da, zarad opstanka RS, njihov socijalni status još neko vreme treba da bude za stepenik niže na listi nacionalnih prioriteta.\nUkoliko sadašnja srpska politička elita ne uspe da izgradi izbalansiranu politiku na temelju podjednakog uvažavanja svih ovih prioriteta, u dogledno vreme Srbe bi moglo da zahvati ozbiljno političko raslojavanje u kojem će jačati i desni i levi ekstremizam.\nS druge strane, i u Sarajevu će, pored socijalnog, rasti političko nezadovoljstvo među Bošnjacima, ukoliko njihova očekivanja posle nezavisnosti Kosova ne budu brže ispunjavana nego do sada. Utoliko će i Vašington, a pogotovo Brisel biti na većoj muci. Na to nam odlično ukazuje i kolaps političkih pregovora o reformi policijskih snaga u BiH po zahtevu iz Brisela nakon što je SDA iznenada odbila da finalizuje «Mostarsku deklaraciju» o «reformi» policije. Gotovo na isti način kao pre skoro dve godine, kada su zbog političkih podela među Bošnjacima i Hrvatima propali ustavni amandmani, tako sada preti krah «policijske reforme», s tim da jedini doprinos tome daju Bošnjaci. No, bošnjačke razlike za domaće prilike nisu tako velike koliko su velike konceptualne sličnosti između Harisa Silajdžića i Sulejmana Tihića. Ta «reforma» propada samo zbog toga što Tihić tvrdi da se ponuđenim predlogom «legalizuju entitetske i kantonalne policije», a Silajdžić tvrdi da će te iste policijske snage nestati kad bude izrađen novi ustav. Na stranu što nijedan od vodećih bošnjačkih političara nije u pravu: entitetske i kantonalne policije do daljnjeg ostaju jer su ustavom legalizovane, a da li će nestati ili ne zavisiće isključivo od eventualnog političkog dogovora Srba, Bošnjaka i Hrvata o ustavnim promenama.\nČitava ova zavrzlama je nastala upravo zbog onog nemuštog briselskog jezika. Istina, Lajčak javno optužuje Tihića što ne poštuje politički dogovor iz Mostara, ali kad Tihić odgovara da se, u stvari, u zakonskim predlozima ne poštuje taj dogovor, Lajčak ne potvrđuje stavove srpskih i hrvatskih političara da «jedinstvena policijska struktura BiH» podrazumeva izgradnju novih policijskih institucija na nivou BiH i koordinaciju sa entitetskim i kantonalnim policijskim agencijama, a ne centralizaciju policijskih snaga strogo po vertikali čiji se vrh nalazi u Sarajevu.\nDakle, po starom lošem običaju Brisel i njegovi izaslanici izbegavaju da se jasno izjasne o spornim pitanjima, iako upravo EU ispostavlja okvire za reforme u BiH. Kada bi to činili, onda bi u BiH svi bili načisto: i političari i građani. Pa bi se onda jasno mogli i izjasniti da li su za «evropska rešenja» ili nisu, što valjda i spada u elementarna demokratska prava. Ovako, malo slobodnije bi se moglo reći da domaći političari imaju posla sa jednom «evropskom» pilićarskom politikom, pa je i od njih teško očekivati da se ponašaju drugačije.\nOnda ne treba previše da nas čudi i kad premijer RS Milorad Dodik izađe u javnost da «u svojstvu građanina, a ne premijera» poruči da je protiv jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosmeta, ali da «on lično misli da je najbolje Kosmet podeliti», tako da, je li, severni deo pokrajine «ostane Srbiji», a da «ostali deo bude nezavistan, s garancijama za Srbe i srpske svetinje». Kad jedan srpski premijer, pa makar i « u svojstvu građanina», nekoliko puta pošalje ovu poruku, moglo bi se pomisliti ili da se iza nje krije neka ozbiljna politička namera ili da je reč samo o pustoj lakomislenosti običnog «građanina». No, kako bi ozbiljna politička namera valjda podrazumevala stav da podela Kosmeta za sobom vuče i eventualnu podelu BiH, ostaje da se pitamo da li je premijer možda mislio baš na to - ali nije smeo da kaže - ili je, pak, reč o dvostrukoj lakomislenosti, u kojoj premijer RS najavljuje ono što do sada niko nije: da, recimo, prizna i «ostanak» severa Kosova u Srbiji i ostatak Kosmeta kao nezavisnu državu. Pa da onda, recimo, krene u diplomatsku ofanzivu za priznanje Republike Srpske kao nezavisne države...\nKada se, međutim, malo udaljimo od ovih opservacija i Dodikove lakomislenosti, opet ostaju ozbiljna pitanja koje Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini nosi nezavisnost Kosova. Pritom je najlakše rešivo pitanje koje glasi: da li će BiH priznati Kosovo ? To se neće dogoditi još zadugo, zbog jednodušnog zvaničnog odrečnog odgovora svih relevenatnih srpskih političara, a ukoliko to Bošnjaci i Hrvati pokušaju sami da učine izazvaće političku krizu. Valja se nadati da nikome u Briselu neće iznenada pasti na pamet da od njih to traže, ne zato što im u Sarajevu i u Mostaru ne bi izašli u susret - naprotiv - već samo zato što bi još jedno «evropsko» rešenje u BiH doživelo propast, a zemlja upala u još jednu tešku krizu.\nMožda bi to predstavljalo i siguran putokaz ka propasti BiH, ukoliko ta zemlja već ne klizi lagano u tom smeru. Nezavisno od nezavisnog Kosova. No, i pod tim uticajem.


Veza između CIA, mudžahedina i SDA\nVeza između CIA, mudžahedina i SDA\nKomandant odreda „El mudžahedin“ Abu Mali za vreme i posle rata u BiH bio je operativna veza današnjeg poslanika SDA u Predstavničkom domu parlamenta BiH Šemsudina Mehmedovića, tvrdi ekspert za borbu protiv terorizma Dževad Galijašević.\nMehmedović je u to vreme prvo bio šef tešanjske policije, a zatim ministar unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona. Galijašević je ispričao da je Abu Mali tokom celog rata u BiH obaveštavo islamsku grupu u San Dijegu u Kaliforniji o toku i ciljevima rata.\nOn ističe da je taj podatak, kao i da su i u San Dijegu, a ne samo Nemačkoj, obučavani piloti koji su učestvovali u napadu 11. septembra postao poznat nakon konferecije za novinare direktora američke Agencije za nacionalnu bezbednost (NSA) generala Kita Alekzandera.\nGalijašević tvrdi da je NSA juče potvrdila saznanja i informacije koje je Ekspertski tim jugoistočne Evrope za borbu protiv terorizma, organizovanog kriminala i korupcije konstantno dostavljao bezbednosnim agencijama i javnosti. On navodi da je Mehmedović svoju operativnu vezu – Abu Malija vodio pod imenom „Vazal“. Kada je komandant mudžahedina za to saznao bio je uvređen jer, prema rečima Galijaševića, „vazal“ znači „sluga okupatora“, a ne „sluga Božiji“.\nOn napominje da su prvi mudžahedini u BiH stigli, zahvaljujući Mehmedoviću koji ih je doveo u selo Jablanicu kod Tešnja, a sarađivao je i sa Šeikom Abel Azizom Barbarosom, optuženim za napad na stambeni kompleks u Dahranu u Saudijskoj Arabiji 1996. u kome je 372 ljudi ranjeno, a 19 poginulo.\nGalijašević navodi da je Mehmedović u ratu pomogao mudžahedinima da steknu uslove za državljanstvo BiH tako što im je omogućio da se venčaju sa ženama sa ovih prostora.\n„On je ugostio i poznatu terorističko-kriminalnu grupu iz Rubea u Francuskoj, a jedan od njenih šefova Kristofer Kaze Abu Velid slikao se sa odsečenom srpskom glavom na Crnom Vrhu kod Tešnja zbog čega se protiv Mehmedovića vodi istraga“, priča Galijašević.\nPrema njegovim rečima, Abu Mali je i danas državljanin BiH i stanuje na adresi Predsedništva BiH. Državljanstvo je dobio pod jednim od 170 sumnjivih imena sa te ili sličnih lokacija. Ranije je stanovao na adresi španske Ambasade u Sarajevu, navodi Galijašević.\nAbu Mali, odnosno Alžirac Abdel Kader Mokhtari državljanstvo u BiH dobio je kao Halid Ibn Abdulah, poreklom iz Kuvajta, kao i Halid Šeik Muhamedi, prvooptuženi za napad 11. septembra. Galijašević navodi da su njih dvojica jedan do drugog u knjizi državljana BiH. Abu Mali je kasnije promenio ime u Halid Ćatić, a onda je kao ataše u diplomatskoj misiji BiH pri UN nastupao pod imenom Safet Abid Ćatović.\nKao jedini problem Galijašević smatra činjenicu da je CIA u ratu u BiH koristila usluge Abu Malija i sada ne mogu govoriti o prirodi tog odnosa.\n„NSA, kao druga Agencija koju vodi savetnik predsednika SAD, mora to otkrivati da bi zaštitila kredibilitet i opravdala program telefonskog i elektronskog nadzora koji je otkrio bivši službenik CIA Edvard Snouden“, dodao je Galijašević.\nGalijašević ističe da je NSA, odnosno njen direktor juče otkrio da u San Dijegu deluje jak islamski centar sa kojim današnje vehabije iz BiH održavaju vezu. Amerikanci su znali i da je Muhamed Apta, ključni operativac izvođenja napada 11. septembra, imao državljanstvo BiH i da je godinu dana pre tog napada šest meseci proveo u Bočinji kod Maglaja.\nU aferi prisluškivanja NSA je dokazala da su znali te podatke što je i otkrio direktor ove agencije. Galijašević ističe da je general Alekzander defitinitvno potvrdio vezu Halida Al Mihdara sa tzv. grupom iz San Dijega gde je prošao kurs za pilota i da su naknadnim preslušavanjem njegovih razgovra došli do ćelije u kojoj je bio Adis Medunjanin, državljanin BiH.\n„Tako je sprečen teroristički napad na njujorški metro i ta grupa je, zahvaljujući tome, uhapšena i osuđena zajedno sa Medunjaninom, kako tvrdi direktor NSA“, objašnjava Galijašević.\nU izveštaju o 11. septembru koji je urađen 2004. godine na više od 500 strana i usvojen u američkom Kongresu samo je dva puta pomenuta BiH i to u kontekstu da su Navaf Al Hazmi i Halid Al Mihdar jedno vreme ratovali u BiH i da su o tome imali saznanja.\n„Nakon jučerašnje konferencije NSA saznajemo da su Amerikanci sve vreme znali za ulogu Izetbegovićeve nomenklature i mudžahedina i terorista“, zaključio je Galijašević.


V. Post: Meksiko podržao Trampov plan o azilu\nNova vlada Meksika pristala je da podrži plan Trampove administracije da promeni graničnu politiku tako što bi se od tražilaca azila zahtevalo da čekaju u Meksiku dok se njihovi zahtevi za azil obrađuju u američkim sudovima, preneo je Vašington Post u subotu.\nPozivajući se na meksičke zvaničnike i visoke članove tranzicionog tima novoizabranog predsednika Andresa Manuela Lopeza Obradora, list navodi da bi se tim dogovorom ukinula dugogodišnja pravila i stvorila nova prepreka za migrante iz Centralne Amerike koji nastoje da se domognu SAD i pobegnu od siromaštva i nasilja.\nAgencija Rojters zatražila je komentar od novog zamenika ministra policije Meksika, Zoe Robleda, koji je rekao da se detalji šeme ostanka migranata u Meksiku još razrađuju.\nOn je potvrdio da se planom predviđa da migranti ostanu u Meksiku dok se obrađuju njihovi zahtevi za proces i dodao da nova vlada želi da im pronađe poslove u sektorima gde vlada nestašica radnika kao što su fabrike za sklapanje delova.\n"Cilj nam je da ljudi koji napuste svoje zemlje iz bezbednosnih razloga ili zbog nasilja mogu da pronađu mesto u Meksiku gde će ostati da žive, ukoliko tako odluče", kazao je Robledo.\nU zamenu za to, nada se da će predsednik Donald Tramp i kanadska vlada pristati da pomognu ekonomskom razvoju regiona.\nOdlazeći predsednik Enrike Penja Nijeto takođe je pokušao da smanji kretanje migranata ka severu nuđenjem poslova a dobio je podršku privatnog sektora u tim naporima.\nOlga Sančez Kordero, nova ministarka unutrašnjih poslova Meksika i glavna saradnica predsednika Obradora za unutrašnju politiku, koja stupa na dužnost 1. decembra, izjavila je za Post da je plan poznat pod nazivom "Ostanite u Meksiku" - kratkoročno rešenje.\n"Srednje i dugoročno rešenje je da ljudi uopšte ne emigriraju", kaže Sančez Kordero. "Meksiko ih čeka otvorenih ruku ali samo zamislite - jedan karavan za drugim - to može da bude problem i za nas."\nElison Lil Parker, direktorka organizacije za ljudska prava Hjuman Rajts Voč u SAD, kaže da je ta politika "bedni pokušaj SAD da izbegnu odgovornost". Ona dodaje da su stanovnici Centralne Amerike izloženi ozbiljnim opasnostima u Meksiku.\nBela kuća nije komentarisala izveštaj Vašington Posta o dogovoru za koji list piše da je uobličen prošle nedelje u Hjustonu, tokom sastanka novog šefa diplomatije Meksika Marsela Ebrarda i visokih američkih zvaničnika, medju kojima su državni sekretar Majk Pompeo i sekretarka za unutrašnju bezbednost Kirstjen Nilsen.\nTramp je pokušao da blokira hiljade migranata iz Centralne Amerike u pokušaju da uđu u SAD i doneo odluku da oni koji ilegalno uđu u zemlju iz Meksika gube pravo da traže azil. Američki federalni sud je suspendovao tu odluku.


Izveštaj | Super Radio - Page 8\napril 8 Izveštaj, Kultura bez komentara\nIrish Stew u Nišu možda već šesti ili sedmi put. Mislim da je tačno deset godina od kako sam ih prvi put slušao, i to je bilo na festivalu piva u Nišu.\nPrava muzika i njeni ljudi, njoj sasvim prepušteni\napril 1 Izveštaj, Kultura bez komentara\nAmira Medunjanin, žena koja voli da peva, a još više, čini mi se, da priča.\nNiš in Oil\nSto godina jazza obeleženo je i u Nišu, u klubu Feedback, a ovaj jubilej zaokružen je nastupom benda Fish in oil.\nU Nišu zaokružena turneja benda KRUG – tribute to EKV\nnovembar 12 Izveštaj, Kultura bez komentara\nBez mnogo priče, a sa dva sata kvalitetne svirke bend KRUG je održao koncert u Feedbacku. Prva pesma kojom su počastili prisutne nakon sat vremena kašnjenja bila je „Oči boje meda“. Zatim su se smenjivale ...\nseptembar 3 Izveštaj, Kultura bez komentara\nPrepuno dvorište Banovine bilo je dokaz da je YU Grupa i nakon karijere od 45 godna neumoljiva. Rođendanski koncert počeo je pesmama sa novog albuma koji je izdat aprila ove godne. Primetivši devojku iz prvih redova koja...\n„A nekad u dva reda nisu mogli da stanu…“\nBilo bi tako divno da su glumci sprečeni da dođu da podrže svoje kolege zato što su prezaposleni ili su jedva dočekali odmor od svojih angažmana. No, nešto se bojim da nije u tome stvar...\n« Prethodno 1 … 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 … 25 Sledeće »


Vesti online / Vesti / Srbija / DS traži više posmatrača na izborima\nDS traži više posmatrača na izborima\nNaš duboki interes je da imamo fer i regularne izbore, saopštila Demokratska stranka i pozvala posmatračku misiju OEBS-a i Cesid da u drugom krugu predsedničkih izbora upute veći broj posmatrača na birališta i pojačaju kontrolu izbornog procesa.\nDS traži pojačanu kontrolu izbornog procesa\nDemokratska stranka uputila je posmatračkoj misiji OEBS-a i Centru za slobodne izbore i demokratiju molbu da u drugom krugu predsedničkih izbora, 20. maja, upute veći broj posmatrača na biračka mesta u Srbiji i pojačaju kontrolu izbornog procesa, saopštio je DS.\nU saopštenju se navodi da je, nakon prvog izbornog kruga, SNS iznosio u javnosti optužbe kojima je dovodio u pitanje regularnost izbora i da, iako su sve nadležne institucije odgovorno radile na ispitivanju svih pritužbi i pokazale njihovu neosnovanost, postoji opravdana zabrinutost da će i u drugom krugu doći do sličnih pokušaja.\n"Naš duboki interes je da imamo fer i regularne izbore i da se legitimitet izabranih institucija ne dovodi u pitanje. Borili smo se za demokratske izbore, za transparentnost i proverljivost izbornog postupka, za poštovanje izborne volje građana", navodi se u saopštenju DS-a.\nDS zato apeluje da OEBS i Cesid upute veći broj posmatrača na biračka mesta u Srbiji i da pojačaju kontrolu izbornog procesa.\n"Molimo Vas da u izbornom procesu, od njegovog početka do kraja, budete uključeni u većem obimu i pomognete da drugi krug predsedničkih izbora u Srbiji prođe mirno, bez incidenata, kako se ni na koji način ne bi dovela u pitanje volja građana izražena na izborima", navela je Demokratska stranka u apelu upućenom OEBS-u i Cesidu.\nSRBIJA SNS najjači u Beogradu, ali bi Đilasa za gradonačelnika\nSRBIJA DS: Vučić bi da posvađa Srbiju sa svetom\nSRBIJA Kome dajete mito - policajcu ili lekaru?


“Biće nam potrebno tri godine da završimo Linijski park, jer postoji jedan broj nelegalnih i legalnih objekata koje ćemo morati da uklonimo kao i stare železničke šine. Kada završimo Linijski park, imaćemo jedinstven park u svetu uz obalu reka dužine 4,6 kilometara” rekao je Vesić i dodao da je ponosan na ovaj projekat zato što je to najvažniji projekat uređenja javnih prostora, prenosi Beoinfo.\nKako je naveo, uređenje prve dve celine izvešće Javno komunalno preduzeće „Zelenilo – Beograd”\n“To je prostor od Beton hale, preko Kule Nebojša do SC „25. maj – Milan Gale Muškatorivić” i taj deo počinje da se gradi početkom naredne nedelje. Za ostalih osam celina Linijskog parka Sekretarijat za investicije objaviće javnu nabavku za projektovanje i izvođenje radova. Očekujem da u letnjim mesecima krenemo sa radovima u ostalih osam celina” rekao je.\n“Linijski park nema trajne sadržaje”\n“Naše arhitekte su uradile sjajan posao projektujući metro stanice u Beogradu” rekao je Vesić i objasnio da je Linijski park zamišljen tako da nema trajne sadržaje, već izmenjive u odnosu na doba i vreme kada se događaji i kulturne aktivnosti obavljaju.\n“Tu će biti i sportskih aktivnosti, privremenih komercijalnih sadržaja, amfiteatara i preko sto drugih sadržaja. Obezbedili smo takođe prostor za parkiranje, a posebno je interesantno to što ćemo saditi terapeutske vrste biljaka, što je veoma moderno u svetu” rekao je zamenik gradonačelnika Beograda.\nKako je dodao, uređenjem Linijskog parka dobijamo 4,6 kilometara zelenih površina.\n“Ako tome dodamo da smo doneli odluku da Adu Huju proglasimo javnom zelenom površinom, jasno je da ulažemo u zelene površine našeg grada” rekao je Vesić.\nPodsetimo, ovaj projekat je najavljen još krajem 2020. godine, a trebalo je da sa realizacijom počne krajem 2021. godine.\nbeograd/dorćol/goran vesić/linijski park/linijskog parka


Na kućnom sajmu SiM Impexa više od 30 svjetski poznatih brendova – Fokus.ba\nNa kućnom sajmu SiM Impexa više od 30 svjetski poznatih brendova\nU subotu 14. septembra 2019. godine, od 11 do 18 sati, svi zainteresovani će imati priliku da posjete prvi SiM Impex kućni sajam u novoj zgradi\nKompanija SiM Impex, lider u oblasti distribucije rezervnih dijelova, opreme i kozmetike za vozila na tržištu BiH, ove godine proslavlja 20 godina postojanja i rada.\nPredstavljanjem nove poslovne zgrade u Banjoj Luci, koja se prostire na čak 5.000 kvadratnih metara, SiM Impex će na svečan način obilježiti ovaj važan jubilej.\nU subotu 14. septembra 2019. godine, od 11 do 18 sati, svi zainteresovani će imati priliku da posjete prvi SiM Impex kućni sajam u novoj zgradi na adresi Poslovna zona Ramići b.b, te će moći pronaći najkvalitetnije proizvode po specijalnim cijenama.\n„Kako bismo zajedno sa svojim kupcima i poslovnim partnerima na najbolji način obilježili naš jubilej, ali i podijelili zadovoljstvo realizacijom velikog projekta izgradnje poslovne zgrade, organizovali smo kućni sajam koji uključuje atraktivne popuste na kupljenu robu, ali i mnoštvo dodatnih aktivnosti poput nagradnih igara i zabavno-edukativnih sadržaja. Svakako, nismo zaboravili ni opuštajuće druženje nakon sajma, koje ćemo upotpuniti nastupom benda Ane Štajdohar“, navode iz kompanije SiM Impex.\nNa sajmu će biti prisutno više od 30 svjetski poznatih brendova u oblasti auto-dijelova i garažno-servisne opreme.\nUspjehe koje je ova kompanija sa sjedištem u Banjoj Luci bilježila od osnivanja kroz svoje poslovne rezultate, potvrđena je prije dvije godine, kada je postala dio korporacije LKQ, jedne od najvećih svjetskih korporacija na globalnom tržištu auto-dijelova.


Ciklonizacija ponovo pokrenula sveobuhvatni napad na komarce - TopVesti.rs\nCiklonizacija ponovo pokrenula sveobuhvatni napad na komarce\nZbog izuzetno povoljnih meteoroloških uslova za razvoj komaraca, svega nekoliko dana nakon prošlog kombinovanog tretmana, novosadska “Ciklonizacija” je u utorak izvela, a nastaviće i sredu u jutarnjim časovima, još jedan kombinovani tretman protiv komaraca iz vazduha, sa vode i sa zemlje. Foto: Dnevnik.rs Kako navode iz ovog preduzeća, tretmanom iz\nIzvor: N1 Nakon što je u Srbiji prošao period obilnih padavina, poslednjih dana došlo je do najezde komaraca u Beogradu. Šetnja pored reke u večernjim satima za mnoge Beograđane gotovo da je nemoguća, a nadležni najavljuju da počinju akcije zaprašivanja na više lokacija i gradskih opština. Zaprašivanja se u Srbiji vrše iz vazduha - avionom. Međutim,\nZbog izuzetno povoljnih uslova za razvoj komaraca, "Ciklonizacija" će večeras i sutra ujutro izvesti još jedan kombinovani tretman protiv komaraca iz vazduha, sa vode i sa zemlje, svega nekoliko dana nakon prethodnog prskanja. Kako navode iz ovog preduzeća, tretmanom iz aviona, helikoptera i sa čamaca večeras će biti obuhvaćen kompletan zaštitni pojas\nOve godine su se komarci , zbog svih preventivnih mera koje su sprovedene, pojavili tek početkom juna. Iz Zavoda za biocide navode da su na vreme odrađeni svi larbicidni tretmani u priobaljima, kao i na svim vodotokovima koji predstavljaju žarište komaraca. - Najznačajniji problem koji se javljao na terenu je što je svakodnevno bilo nestabilno vreme\nPrskanje komaraca iz vazduha, sa vode i sa zemlje večeras i sutra ujutru\nBeograd je punom „artiljerijom” udario na komarce, a svih 26 ekipa Zavoda za biocide i medicinsku ekologiju na terenu je u borbi protiv ovih krvopija. Vremenske prilike pogoduju njihovom razvoju, ali nadležni su odlučni u nameri da saseku ekspanziju ovih letećih napasti. Juče su komarci tamanjeni na Novom Beogradu i u svim šumskim kompleksima na teritoriji\nZaprašivanje komaraca iz vazduha biće sprovedeno u naredna dva dana ukoliko to dozvole vremenske prilike, a biće tretirano područje Velikog ratnog ostrva i kanalska mreža sa leve obale Dunava, kao i nenaseljena područja i delovi grada kojima je otežan pristup zbog visokog vodostaja. Tretman iz vazduha se nije koristio od 2017. godine, jer je suzbijanje\nSutra prskanje komaraca: Zaštitite pčele\nIz Odeljenja za inspekcijske i stambeno komunalne poslove podsećaju da će u sredu, 12. juna 2019. godine, u periodu između 18 i 21 sat , biti organizovana akcija zaprašivanja komaraca iz vazduha na teritoriji grada Šapca. Mole se pčelari da preduzmu mere kako bi zaštitili svoje pčele i košnice.\nAkcija suzbijanja komaraca na teritoriji grada\nRadnici "Ciklonizacije" sprovode sveobuhvatnu akciju suzbijanja komaraca na teritoriji grada. Tretmani protiv odraslih komaraca izvode se kombinovano: iz vazduha, sa vode i sa zemlje.


Ako smo toliko stalno zauzeti, zašto nema rezultata – fim\nAko smo toliko stalno zauzeti, zašto nema rezultata\nUz beskrajne sastanke, neprekidne e-poruke i hiljade uloga, kompanije su savladale umetnost nepotrebnih interakcija. Pobeda u sledećoj fazi zahteva mnogo više pažnje na istinsku saradnju.\nDa li ste ikada pitali zašto je danas tako teško obaviti posao – uprkos naizgled beskrajnim sastancima i imejlovima? Zašto je potrebno toliko vremena za donošenje odluka — pa čak i tada ne nužno ispravnih? Niste prvi koji mislite da mora postojati bolji način. Mnoge organizacije rešavaju ove probleme redizajnirajući šeme i linije: ko šta radi i ko kome izveštava. Ova vežba ima tendenciju da se skoro opsesivno fokusira na vertikalne komandne odnose i retko rešava ono što je, prema našem iskustvu, osnovna bolest: loš dizajn i izvođenje kolaborativnih interakcija.\nU našim naporima da se povežemo kroz naše organizacije, davimo se u tehnologiji virtuelne interakcije u realnom vremenu, od Zoom-a preko Slack-a do Microsoft timova, plus grupno slanje poruka, WeChat, WhatsApp i sve između. Čini se da nema izgovora da ne sarađujete. Problem? Interakcija je lakša nego ikad, ali prava, produktivna saradnja koja stvara vrednost nije. I šta više, tamo gde se dešava angažman, njegov kvalitet se pogoršava. Ovo troši vredne resurse, jer svaki minut potrošen na interakciju niske vrednosti troši vreme koje bi se moglo iskoristiti za važne, kreativne i moćne aktivnosti.\nNije ni čudo što je nedavno istraživanje kompanije McKinsey otkrilo da 80 odsto rukovodilaca razmatra ili već primenjuje promene u strukturi sastanaka i tempu kao odgovor na evoluciju u načinu rada ljudi zbog pandemije virusa COVID-19. Zaista, većina rukovodilaca kaže da često provode previše vremena na besmislene interakcije koje crpe njihovu energiju i proizvode preopterećenje informacijama.\nVećina rukovodilaca kaže da često provode previše vremena na besmislene interakcije.\nTri kritične kolaborativne interakcije\nŠta može da se uradi? Otkrili smo da je moguće brzo poboljšati saradničke interakcije tako što ćemo ih kategorizovati po tipu i napraviti nekoliko smena u skladu sa tim. Primetili smo tri široke kategorije kolaborativnih interakcija (prikaz):\nDonošenje odluka, uključujući složene ili neizvesne odluke (na primer, odluke o ulaganju) i rutinske odluke koje obuhvataju različite oblasti (kao što su kvartalni pregledi poslovanja);\nKreativna rešenja i koordinacija, uključujući sesije o inovacijama (na primer, razvoj novih proizvoda) i rutinske radne sesije (kao što su dnevne prijave);\nDeljenje informacija, uključujući jednosmernu komunikaciju (video, na primer) i dvosmernu komunikaciju (kao što su gradske kuće sa pitanjima i odgovorima).


Agencije, Firme Beograd - Beograd Net\nOrgani uprave i pravoAgencije\nDetaljnije Dodaj u omiljene Agencije\nNakon jedanaest godina "reformi" Srbija se danas prakticno nalazi na pocetku tranzicije u demokratsko društvo i trzišnu ekonomiju. Za razliku od situacije s kraja osamdesetih, kreatori ekonomske politike u Srbiji danas pred sobom imaju iskustva zemalja u tranziciji i mogucnost da izaberu one koncepte tranzicije koji su pokazali rezultate. Uz duzno uvazavanje nosiocima ekonomske po\nAgencija za razvoj malih i srednjih preduzeca i preduzetnistva\nRepublicka agencija za razvoj malih i srednjih preduzeca i preduzetništva osnovana je Zakonom o Agenciji za razvoj malih i srednjih preduzeca ("Sluzbeni glasnik RS", br. 65, od 23.11.2001. godine). Agencija je osnovana sa osnovnim ciljem da podrzi (pomogne, savetuje i zaštiti) razvoj i interese MSP sektora, što treba da doprine\nAgencija za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) pomaze srpskim preduzecima da izvezu svoje proizvode i usluge i postanu konkurentnija na stranim trzištima. Sa druge strane, promovisanjem mogucnosti za ulaganja i pruzanjem pomoci stranim investitorima da zapocnu poslovanje u Srbiji, aktivno radimo na otvaranju novih radnih mesta, pokretanju domace privrede, transferu tehnologija i\nTelekomunikacije se ubrajaju u infrastrukturne privredne grane i ulaganja u telekomunikacionu i informacionu infrastrukturu jedan su od glavnih pokretaca ekonomskog napretka. Za privredu, informaciono-komunikacione tehnologije su sredstvo za modernizaciju i poboljšanje konkurentnosti, a za gradjane predstavljaju sredstvo za bolji pristup informacijama i poboljšanje kvaliteta zivot


Predstavljanjem vašeg preduzeća, proizvoda ili usluge na portalu dosežete do vaše ciljne grupe\nOd svog osnivanja, već punih 20 godina, portal Gradjevinarstvo.rs ima za cilj formiranje i razvoj vodećeg sistema za informisanje i promociju u oblasti građevinarstva i arhitekture.\nKontinuiranim unapređenjem celokupnog sistema, ulaganjem u tehnološka poboljšanja, povećanjem tematskog sadržaja, kao i sve većim brojem registrovanih kompanija, uveliko dosežemo do svog cilja neprestano ga pomerajući korak napred.\nKorisnici našeg portala su inženjeri, menadžeri kompanija, projektanti, investitori, izvođači radova, trgovci građevinskim materijalom, preduzimači, kao i mnogobrojni privatni korisnici.\nPredstavljanjem na portalu pridružujete se stotinama kompanija koje su već istakle svoje proizvode i usluge i na taj način omogućile stotinama hiljada zainteresovanih posetilaca jednostavan i detaljan uvid u njihovu ponudu, reference, kataloge, novosti, kontakt podatke.\nVelike mogućnosti promocije povećavaju vašu zastupljenost, ističu vašu kompaniju, proizvode, usluge, brend. Olakšavaju potencijalnim komitentima dobijanje neophodnih informacija o vašoj firmi, ubrzavaju kontakt sa vama.\nGradjevinarstvo.rs je renomirani portal sa dugom tradicijom\nDnevno ažurne vesti, tekstovi i informacije o preduzećima i njihovim proizvodima, uslugama, projektima...\nJasno definisana ciljna grupa (građevinarstvo, arhitektura i srodne delatnosti)\nVelika zastupljenost i stalan rast posete\nObjava detaljnog promotivnog materijala kompanija (tekstovi, fotografije, katalozi, video zapisi, vesti...)\nNapredne mogućnosti oglašavanja\nNewsletter sa najnovijim sadržajem jednom nedeljno stiže na hiljade adresa\nPrikaz portala je prilagodljiv tabletima i pametnim telefonima\nAktivno prisustvo na društvenim mrežama sa velikim brojem pratilaca\nSadržaj portala je Google optimizovan\nPodrška redakcije portala pri odabiru, obradi i postavljanju promotivnog materijala\nZa više informacija o oglašavanju preuzmite MediaKit (PDF format).\nU vezi dodatnih informacija i pojašnjenja molimo vas da nas kontaktirate.


U tuči u prenatrpanom migrantskom kampu na Kipru povredjeno 25 | Novinska agencija Beta\nDRUSTVO MIGRANTI | 12.01.2021 19:00 > 12.01 19:00\nU tuči u prenatrpanom migrantskom kampu na Kipru povredjeno 25\nDvadeset pet migranata povredjeno je u velikoj tuči Sirijaca i državljana nekoliko afričkih zemalja u prenatrpanom migrantskom prihvatnom kampu kod glavnog grada Kipra, Nikozije, javili su danas zvaničnici.\nPortparol ministarstva unutrašnjih poslova Lozios Majkl rekao je za AP da je 25 migranata zadobilo manje povrede i da su se vratili u kamp posle zbrinjavanja u prvoj pomoći u Opštoj bolnici u Nikoziji.\nRekao je da su razbijeni prozori, uništeni kreveti i druga oprema i da je znatno oštećn deo ograde oko kampa u sedmosatnom okršaju koji je zaustavljen tek dolaskom interventne policije.\nPolicijski istražitelji još pokušavaju da utvrde uzrok tuče ali veruje se da je počela sa malim brojem ljudi i da je broj uključenih brzo porastao.\nPrema rečima portparola oko 1.500 migranata smešteno je u tom kampu sa kapacitetom za 1.000, a 600 njih je u karantinu u skladu sa zdravstvenim merama vezanim za korona virus.\nOn je rekao da u Kipar dnevno stižu male grupe migranata uglavnom iz Turske, koja je udaljena 80 kilometara i najbliža je. Većina ulazi na ostrvo preko odvojenog turskog dela Kipra na severu, prelazi porpoznu tampon zonu koju kontrolišu UN, i ulaze u medjunarodno priznati južni deo Kipra koji je član EU, gde traže azil.\nMnogi od migranata koji stižu su Sirijci. Portparol je rekao da je četvrtina od 7.000 migranata koji su zatražili azil prošle godine iz Sirije.\nOn je rekao da Kipar sa oko 900.000 stanovnika ne može da izadje na kraj sa stalnim prilivom migranata. Po njegovim rečima Turska je iza organizovane kampanje da se promeni demografska priroda Kipra slanjem migranata.\nVećina migranata koji stižu su neoženjeni muškarci koje proveravaju medjunarodne policijske agencije za moguće veze sa ekstremističkim grupama. Majkl je rekao da je prema najnovijim podacima sedam osoba za koje se sumnja da imaju takve veze drže u odvojenom bezbednijem kampu.


Vučić: Pitanje izručenja Marovića komplikovano, tražimo dve strahovito važne osobe\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučuć izjavio je danas da je pitanje izručenja nekadašnjeg visokog funkcionera Crne Gore Svetozara Marovića, osudjenog za malverzaciju u toj državi, "komplikovano".\n“Mi imamo odnose koji su sada komplikovani (o izručenjima). Mi smo tražili izručenja nekoliko lica koja su nam strahovito važna u istragama o organizovanom kriminalu. Ne biste verovali koliko je komplikovano”, rekao je Vučić, prilikom otvaranja radova na deonici puta Novi Beograd – Surčin.\nKako je rekao, Srbija “potražuje dva lica koja su nam strahovito važna i nadamo se da će oni biti izručeni Srbiji”.\n“A o ovom (za Marovića) da pitate naše pravosudne organe. Sa druge strane, ja znam koliko komplikacija po tom pitanju ima ali znam da zajedničkim dogovorom najveće deo tih problema sa Crnom Gorom može da se reši”, rekao je Vučić.


Čačak: Uhapšen vlasnik agencije “Hej ju” - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Hronika Čačak: Uhapšen vlasnik agencije “Hej ju”\nČačak: Uhapšen vlasnik agencije “Hej ju”\nčetvrtak, 23 januar 2014 14:12\tIvan\nVlasnik agencije “Hej ju” D. K. (59) iz Čačka uhapšen je zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo trgovina ljudima, potvrdio je MUP.\nVlasnik agencije je uhapšen sinoć u zajedničkoj akciji Uprave kriminalističke policije i Čačanske kriminalističke policije, zbog sumnje da je preko svoje agencije organizovao odlazak radnika u Rusiju na privremeni rad, iako za to nije imao licencu.\nRadnike koji su odlazili u Rusiju držao je u zabludi da će dobiti radne vize, imati dobre uslove rada, smeštaja i redovnu isplatu dogovorenih dnevnica, ali ništa od toga nije ispunjeno, navodi se u saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije.\nRadnici su imali loše uslove smeštaja i rada, a obmanjivani su i u vezi sa datumom i visinom isplate zarađenog novca. Oni koji su hteli da napuste gradilište u Sočiju i da se vrate u Srbiju nisu mogli to da učine jer su dovedeni u zabludu da pasoše moraju predati preduzimaču kako bi se “vizirali”.\nNa taj način su dovođeni u težak položaj da, usled neposedovanja dokumenata i nedostatka novca za autobusku kartu, nastavljaju da rade za poslodavce kako bi zaradili za hranu i autobusku kartu.\nU saopštenju se navodi da je u Rusiji veći broj radnika iz Srbije priveden i deportovan u zemlju.\n- Nastavljaju se dalje provere u cilju utvrđivanja odgovornosti i drugih lica za izvršenje ovog krivičnog dela - saopštio je Biro MUP-a za saradnju s medijima.\nUprava čačanske policije ranije sinoć je saopštila da je uhapšen vlasnik agencije Dušan Kukić.\nOsumnjičenom se na teret stavlja da je lažnim obećanjima da će u Sočiju raditi na dobro plaćenim građevinskim poslovima obmanuo uz uzimanje novčane naknade od više od 100 radnika iz Srbije, saopštila je Policijska uprava u Čačku.\nPosle hapšenja, osumnjičenom Kukiću je određena mera zadržavanja od 48 sati po odobrenju višeg javnog tužioca u Čačku.\nNa beogradski aerodrom “Nikola Tesla” u utorak kasno uveče, specijalnim čarter letom iz Sočija doputovala su 123 radnika iz Srbije i BiH, koji su u Sočiju bili u ekstradicionom pritvoru jer nisu imali radne dozvole.


Početna > Događaji > Prva PLHIV konferencija u Srbiji samo po ian.org.rs po celom web-u\n25. mart 2011. godine Unija organizacija Srbije koje se bave zaštitom ljudi koje žive sa HIV-om (USOP) održala je na Paliću u periodu od 23. do 25. marta 2011. godine "1. PLHIV konferenciju u Srbiji", koja se smatra i za prvu konfereciju ove tematike i vrste u regionu.\nUčesnici konferencije bile su osoba koje žive sa HIV-om, udruženja građana, organizacije, republičke ustanove i zdravstvene institucije koje se na bilo koji način bave pitanjima HIV-a odnosno prevencijom, lečenjem, brigom i podrškom osobama koje žive sa HIV/AIDS-om. Svi učesnici su kroz trodnevni rad imali priliku da se putem predavanja stručnjaka i interaktivnim radionicama upoznaju sa problematikom vezanom za HIV, kao i sa aktivnostima USOP-a. Kroz trodnevni rad definišući situaciju u Srbiji na ovom polju i iznalaženju predloga za rešavanje aktuelne problematike vezane za HIV/AIDS učesnici konferencije usvojili su DEKLARACIJU koja bi trebala da bude smernica u radu i USOP-a ali i svih drugih organizacija, ustanova, institucija i pojedinaca u odgovoru na HIV pandemiju. Kao takvu DEKLARACIJU je usvojio i potpisao 81 učesnik "1. PLHIV konferencije u Srbiji", a ista je prosleđena svim relevantnim subjektima kako u Srbiji tako i na međunarodnom nivou. Pored radnog dela, konferencija je u večernjim satima imala i zabavni karakter, a završena je svečanim koktelom na kojem je u prisustvu zvaničnika države, pokrajine i lokalne samouprave u Subotici, DEKLARACIJA pročitana, što je izazvalo oduševljenje svih prisutnih, koji su gromoglasnim aplauzom pozdravili ovaj vid udruživanja za rešavanje gorućih problema vezanih za HIV/AIDS na nacionalnom nivou. Konferencija je održana zahvaljujući donatoru - Globalni fond za borbu protiv side, tuberkuloze i malarije iz Ženeve, a podršku su pružili: Omladina Jazas Beograd, Ministarstvo zdravlja projektna jedinica 6 R GF, Nacionalna kancelarija za HIV/AIDS, UNAIDS i druge organizacije i institucije koje se bave HIV/AIDSOM. Ovim putem pozivamo sve koji još nisu dali podršku usvojenoj DEKLARACIJI, a žele to da učine, da se pridruže i ovom načinu borbe za prava PLHIV u Srbiji, te da svoju podršku eventualno potvrde potpisom na DEKLARACIJI. Preuzmite DEKLARACIJU u PDF formatu.


VANSERIJSKA TRKA ZA KRAJ: Dušan Bazić i Snežana Đurić pobednici Skaj mastera na Prokletijama (FOTO, VIDEO) - SPORTSKI ŽURNAL\n27 septembar, 2018 0\nFinalna međunarodna trka u okviru Srpske skajraning asocijacije za 2018. godinu, samo za najbolje i najupornije – skaj master format, održana je na Prokletijama, na teritoriji Opštine Plav u Crnoj Gori. U Babinom polju, dvadeset trkača je imalo tu čast da se oproba na najlepšoj planini Balkana. Nacionalni park Prokletije je treći put bio poligon za ljubitelje nebeskog trčanja, dok je domaćin bio Planinarsko–sportski klub Hrid.\nTakmičari su pred sobom imali stazu od 29 kilometara sa 1.600 metara uspona. Start je bio u katunima PSK Hrid, a ruta je išla preko 2.500 metara nadmorske visine, starim graničnim stazama JNA, tik uz Albaniju.\nPrvi na cilj je stigao Dušan Bazić sa Kopaonika koji je stazu savladao za 2 sata i 59 minuta. Drugi je na cilj stigao Aleksandar Božović iz Požege rezultatom 3:20, dok je trećeplasirani bio Danijel Lončarević iz Bečeja, sa zaostatkom od dva minuta. Treba napomenuti da je lokalni takmičar Esad Redžematović bio četvri, što je ogroman uspeh, s obzirom na to da mu je ovo bila prva nebeska trka.\nNajbolji rezultat u ženskoj konkurenciji zabeležila je Snežana Đurić iz Kragujevca. Ona je zahtevnu trku završila za 3:50. Drugo mesto je zauzela Miluša Bošković iz Kotora vremenom 4:18, dok je trećeplasiranoj Mariji Sekulović bilo potrebno 4:28 da stigne do cilja.\nDušan Bazić je istakao posle pobede da mu je ovo treća trka na Prokletijama i da se raduje što prerasta u tradiciju.\n– Ovo je najlepši planinski masiv Balkana, svetski potencijal za sve sportove na otvorenom i uvek ću se rado vraćati na Prokletije – rekao je Bazić.\nZa organizatore je ova planina uvek veliki zalogaj, jer je teren tehnički nezgodan, a vremenske prilike mogu da se promene za minut.\n– To nas ne sprečava da damo sve od sebe i priroda nas uvek sve zajedno nagradi vedrim nebom. Ima li lepše promocije ovakve destinacije? Nadamo se da je ovo tek početak i uvertira u nešto veće na Prokletijama – istakao je direktor Lige Marko Nikolić.\nIako je prilaz surov i nepristupačan, koji inače krasi Prokletije, organizator je uspeo da omogući i prenos uživo putem drona i 4G mreže u rejonu Bogićevice iznad 2.000 m.n.v.\nSportska manifestacija “Prokletije skaj master” svakako puno znači za razvoj aktivnog turizma regiona. Daje pravi primer zajedničke saradnje na ovim prostorima i promoviše zdrave vrednosti. Od svih lokacija jugoistočne Evrope, Prokletije imaju najveći potencijal za sve sportove u prirodi.\nSkajraning asocijacija Srbije se zahvalila svima koji su učestvovali i pomogli u organizaciji ovog događaja: PSK Hrid, Visokogorci Crne Gore, Marnik ran i Kompres sport, Iskon mod, Zlatiborac i Merino.


Naslovna Košarka Jokić ,,igrao za Jutu“, Denveru treba pobeda za drugo mesto\nJokić ,,igrao za Jutu“, Denveru treba pobeda za drugo mesto\nNikola Jokić je u Solt Lejk Sitiju pomogao da Juta obavi posao na način na koji ga obično i obavlja kada im Denver dođe u goste, a to je da pobedi.\nOčekivalo se da Juta bude nemotivisana za igru, što je trebalo da bude uslovljeno navodnom željom ekipe da sebi ostavi otvorenu još neku mogućnost u vezi za mestom sa koga će otići u plej-of. U sastavu nije bilo Rikija Rubija, ali je svemogući Donovan Mičel izjednačio rekord karjiere sa 46 ubačenih poena i uz Gobera i Fejvorsa bio najzaslužniji za trijumf Džezera.\n— Denver Nuggets (@nuggets) April 10, 2019\nNikola Jokić je odigrao verovatno najslabiju partiju otkako je u NBA. Srpaki košarkaš je na parketu proveo samo šesnaest minuta pre nego što je zaradio šest ličnih grešaka. Sa jednim pogođenim šutem iz šest pokušaja i za njega netipično malim brojem skokova (5) i asistencija (2), na praktičan način je pokazao da može da bude i lošiji nego na prethodnom gostovannju u istom gradu kada je isključen.\nŠpekulacije i teorije zavere pred plej-of\nNaravno, postoje špekulacije o odmaranju košarkaša pred plej-of, a tu ,,teoriju zavere“ potkrepljuje i nula poena Vilija Bartona, dok je Pol Milsap postigao ,,čak“ pet. Najbolji u dresu Grumenova su bili Malik Bizli (25) i Monte Moris (22), dok je Džamal Marej takođe ubacio 22 poena, ali mu je za to bio potreban 21 šut.\nDenver nije pobedio u Solt Lejk Sitiju još od decembra 2014. godine, ali se sa ovom ekipom neće sresti u provj rundi doigravanja. Nikola Jokić i ostali će u poslednjoj utakmici ligaškog sela NBA sezone dočekati Minesotu u Pepsi centru. Pobeda protiv direktnog krivca za prošlogodišnje ostajanje ispod plej-of crte, ostavlja Denver na drugom mestu koje najverovantije dodnosi duel sa San Antoniom.\nPrethodni tekstZoran Tošić Bambi: Moramo konačno da se probudimo\nSledeći tekstPreokret za istoriju: Tara Mur izgubila jedanaest gemova, pa na kraju pobedila\nOdbojka Predrag Tihi - 17/05/22 23:40 0


U Turskoj nemaju plan, ali imaju jasan cilj, liga mora da se završi - Sportske.net\nPredsednik KS Turske Hidajet Turkoglu govorio je o povratku na teren.\nTurska liga u košarci je među poslednjim prekinuta, verovali su da situacija u zemlji neće postati kritična, te su se nadali da bi pred praznim tribinama mogli da okončaju sezonu, ali su ipak i tamo shvatili da je situacija jako ozbiljna, te su prekinuli prvenstvo.\nStranci su uglavnom dobili dozvolu da se vrate u svoje domovine, što je jasno još jedan problem kada je u pitanju nastavak sezone.\nIpak, prvi čovek Saveza veruje da će se uslovi stvoriti i ističe da je prioritet ljudsko zdravlje, ali da je cilj da se prvenstvo ipak završi.\n"Naša želja je da se vratima na teren i završimo ligu. Kažem to najhumaniji, naravno, ljudsko zdravlje je na prvom mestu.\nOd kako sam na ovoj poziciji, trudili smo se da Savezom upravljamo što poštenije i transparentnije. Tako da je naša prva želja da se liga nastavi kada se stvari dovedu makar malo u normalu.\nRazlikujemo se od fudbala u ovome, mnogi strani fudbaleri su ostali u zemlji, dok su brojni strani košarkaši, pogotovu iz SAD, otišli nazad u svoje domovine.\nDoći ćemo do konkretne situacije u junu ili julu, možda malo pre ili kasnije. Kada se sve stredi, želimo da igramo u junu, julu i avgustu, nakon toga ćemo planirati za narednu sezonu", izjavio je Turkoglu.\nDakle, Turci žele da nastave, pa makar do kraja leta igrali sezoni, a nakon što se aktuelna okonča, počeće sa planovima za narednu.\nSlukas i Kalates odlaze? Evo šta kaže menadžer!\nNeki i ne čekaju Evroligu - Grčka proglasila šampiona!


Merkelova pred trećim mandatom\nNemački predsednik Joahim Gauk predložio je Angelu Merkel za novog kancelara, koja danas u Bundestagu, po treći put, treba da bude izabrana za kancelara.\nU Nemačkoj se, prema Ustavu iz 1949, napisanom uz živo sećanje na strahote Drugog svetskog rata, niko na visokoj funkciji, ni predsednik države, ni savezni kancelar (šef Savezne vlade) ne mogu birati direktnim glasanjem građana, već samo u parlamentu.\nUstav predviđa da se najduže svake četvrte godine raspisuju savezni izbori na kojima građani ove 82-milionske nacije odlučuju o svojim predstavnicima u Bundestagu, kako Nemci zovu donji dom saveznog parlamenta. Jedan od osnovnih zadataka Bundestaga je izbor saveznog kancelara (ili, kako u inostranstvu jednostavno kažu - kancelara), političara koji u političkom životu Nemačke "igra" glavnu ulogu i predstavlja centar moći i odlučivanja.\nDa bi Merkelova bila izabrana za kancelara, potrebno je da dobije takozvanu "apsolutnu kancelarsku većinu", koja u ovom, 18. sazivu Bundestaga, iznosi 316 glasova od ukupno 631 poslanika. Njeni demohrišćani, koji su najjača parlamentarna frakcija, imaju čak 311 poslaničkih mesta, a socijaldemokrate, druga po snazi partija 193 poslanika, tako da je za Merkelovu "kancelarska većina" od 316 glasova potpuno sigurna.


Microsoft je predstavio Windows 365 - računar sa Win10 u oblaku koju svako može da koristi bilo gdje - BIGportal.ba\nMicrosoft je predstavio Windows 365 – računar sa Win10 u oblaku koju svako može da koristi bilo gdje\n16 Jula, 2021 16 Jula, 2021 066\nTo je u osnovi jednostavna virtuelna mašina koja vam omogućava da uskočite u sopstveni Windows 10 (i na kraju Windows 11) na bilo kom uređaju, bilo da je to Mac, iPad, Linux uređaj ili Android tablet.\nRadi na Microsoftovoj usluzi Azure Virtual Desktop, koja omogućava tehnološki naprednijim korisnicima da takođe okreću sopstvene virtuelne računare, ali čini čitav postupak upravljanja Windows instalacijom koja je na dalekom serveru mnogo jednostavnijim. Samo treba da odete na Windows365.com kada se pokrene 2. avgusta (taj domen još uvek nije aktivan), odaberite konfiguraciju virtuelne mašine i bićete pokrenuti.\nWindows 365 verovatno neće značiti mnogo za većinu potrošača, ali bi mogao promeniti život IT odeljenja i malih preduzeća. Sada, umesto da upravljaju lokalnim Windows instalacijama na skupim prenosnicima, IT ljudi mogu da se snađu jednostavnijim hardverom koji ulazi u skalabilni oblak. Instalacije operativnog sistema Windows 365 moći će da se konfigurišu sa do osam virtuelnih procesora, 16 GB RAM-a i 512 GB skladišnog prostora u trenutku pokretanja. Microsoft takođe istražuje načine kako da omogući korišćenje dodatnih GPU grafičkih kapaciteta za zahtevnije korisnike, kaže nam Scott Manchester, direktor Upravljanja programima za Windows 365.\nU međuvremenu umesto da korisnici svoj poslovni uređaj kući, svaki Windows 365 korisnik može bezbedno da uskoči u svoj virtuelni desktop, sa svojih kućnih računara ili tableta putem weba ili Microsoftove aplikacije za rad na daljinu.\nOno što sigurno, makar ne još uvek ne znači pojava Windows 365, jeste kraj tradicionalnih računara. “Ono što želimo da ponudimo sa Windows 365 je sposobnost da imamo isto poznato i dosledno Windows iskustvo i na drugim uređajima”, rekla je Melissa Grant, direktorka marketinga proizvoda za Windows 365.\nU zavisnosti od paketa oko 30 dolara mesečno za Windows 365\nMicrosoft je otkrio jednu opciju određivanja cena, koja omogućava preduzećima da koriste virtuelni Windows računar u oblaku za 31 USD po korisniku mesečno. Za mesečnu pretplatu od 31 USD, Microsoft nudi dva CPU-a, 4 GB RAM-a i 128 GB skladišnog prostora. Ovo je deo Windows 365 Business opcije, dizajniran za preduzeća sa manje od 300 ukupnih korisnika.\nOvo nije opcija sa najnižom cenom, jer će Microsoft takođe ponuditi jedan CPU, samo 2 GB RAM-a i 64 GB skladišnog prostora. Nije jasno da li su verzije za preduzeća istih specifikacija Cloud PC-a jednake cenama za poslovne verzije ili postoji popust za veće organizacije.\nManekenka pozirala sasvim gola: “Za vas koji imate problema sa ljudskim telom”\nĆerka Džulije Roberts se pojavila na crvenom tepihu u Kanu i izazvala veliku pažnju


Vannastavne aktivnosti u američkim školama | SerbianForum\nVannastavne aktivnosti u američkim školama\nLinda Roxanne Woodard,\nDeltona High School,\nUčenik američke srednje škole provodi u proseku 44% svog dana u školi. Šta, onda, radi sa ostatkom vremena? Neki provode vreme sa prijateljima, neki rade honorarno, ali mnogi posle časova ostaju u školi gde učestvuju u sportskim, klupskim ili umetničkim aktivnostima. Za ove učenike škola je postala ne produžetak njihovog vremena, već i integralni deo onoga što oni jesu. Stoga se u Americi na vannastavne aktivnosti gleda kao na predmete, jer oni, takođe, formiraju učenike koji će izrasti u zrele, društveno aktivne odrasle osobe. Međutim, osim ovih dobrih strana, vannastavne aktivnosti često poboljšavaju uspeh učenika u predmetima fokusirajući njihovu pažnju na školu i doprinoseći njihovom samopouzdanju. To ih, istovremeno, drži dalje od maloletničke delikvencije i zloupotrebe nedozvoljenih supstanci. S obzirom da američkim školama upravlja država i okrug, pri čemu obe instance imaju svoja zaduženja, bilo bi nemoguće elaborirati svaki aspekt školstva osim gore navedenih. Stoga, sledi generalizovan prikaz istraživanja sprovedenog u Deltona Srednjoj Školi na Floridi.\nAli, najpre, moramo da definišemo ono što čini van-nastavne aktivnosti. U osnovi postoje tri vrste vannastavnih aktivnosti.\nPrve su deo "kurikuluma", poput novinarstva u kome se iskustva smatraju delom redovne ponude kurikuluma, a učenici dobijaju ocene. Međutim, učenici ne obavljaju svoj deo posla samo u učionici, već i posle škole kako bi završili posao. Ako, recimo, učenik radi u školskim novinama obavezan je da prisustvuje događajima kako bi mogao da izvesti o istim.\nDruga vrsta aktivnosti su "ko-kurikularne" kao Budući Farmeri Amerike ili gluma koje su nastavak ili dodatna nastava redovnih časova i takođe zahtevaju boravak u školi nakon nastave.\nTreća vrsta su potpuno vannastavne aktivnosti i obuhvataju "Cheerleading" i akademske timove, razne klubove poput jezičkih ili počasne klubove kao što je Nacionalno Društvo Časti. Postoje i društva koja su deo većih organizacija za socijalnu pomoć zajednici kao sto je Key Club koji je deo Kiwanis Club organizacije.\nVrsta edukacije koju nudi treća vrsta aktivnosti nije deo kurikuluma i obično je takmičarskog duha ili spada grupu specijalnih interesnih sfera.\nSport može da bude deo bilo koje od ove tri grupe u zavisnosti od škole.\nU Deltona Srednjoj Školi koja broji 3100 đaka različitog kulturološkog porekla postoje različite vrste vannastavnih aktivnosti među kojima učenici mogu da izaberu ono u čemu najviše uživaju. Sport je jedna od njih. U Americi nema škole bez nekoliko sportskih klubova, jer srednja škola i sport idu jedno uz drugo. Većina srednjih škola ima svoje stadione ili ih deli sa susednim školama i često su jedina zabava u malim američkim gradovima.\nSportom se bavi tokom cele godine. Deltona pruža širok spektar sportova. Jesenji sportovi obuhvataju ragbi, kros, plivanje,kuglanje, golf, žensku odbojku. Zimski sportovi su košarka, rvanje, fudbal i ženski bodi bilding. U proletnje sportove spadaju bejzbol, ženski softol, tenis, atletika, muški bodi bilding i odbojka. Prošle 2005/2006 školske godine 550 đaka je učestvovalo u ovim sportovima.\nŠto se tiče prve dve vrste aktivnost učenici mogu da biraju između novinarstva (lista PawPrint i godišnjaka The Canidaean ), orkestra, hora, Kolage (glumačke trupe), Elite/Xplosion (plesne grupe), glume, H.O.S.A (medicinske sekcije), H.E.R.O. (sekcije koja se bavi kucnim poslovima) i F.F.A. (budući farmeri amerike).\nSledeće vannastavne aktivnosti su popularne među učenicima. DHS akademski tim, BETA, break dancing FX tim, BPA (poslovni Profesionalci Amerike), cheerleading (za brucoše, juniore, reprezentaciju), FTA (Budući Profesori Amerike) ITS (Internacionalno Društvo), Krst Generacije (hrišćanska grupa), Međunarodni Plesni Klub, Klub Japanskih Umetnosti, Juniorke organizacija za društvenu pomoć, Key Klub, Klub Ujedinjenih Nacija, NHS (Nacionalno Društvo Časti), Refleksije, Ro Kappa (počasno društvo društvenih nauka), SETA (klub ljubitelja životinja), Špansko Počasno Društvo, đački Parlament, Reprezentativni Klub, Vizije (modni klub) i Mladi Republikanci. Pored ovih postoje i klubovi po razredima, a najveći je klub Juniora koji je odgovoran za realizaciju maturske večeri svojih starijih drugova (Seniora). Klubovi se takmiče sa odgovarajućim iz susednih škola. Ukupno, oko 1500 učenika Deltona Srednje Škole učestvuje u ovim aktivnostima, a mnogi su članovi više od jednog kluba.\nAktivnosti posle časova čine suštinski deo celokupnog učenja, jer su potrebe đaka suštinski deo njihovog razvoja. Ali, pored ovoga, oni ne samo da čine školu prijatnijom, već i kreiraju atmosferu koja promoviše školski duh i društvenu interakciju među učenicima u zdravoj atmosferi. Međutim, ako se posmatra dublje, doći će se do evidentnog zaključka da vannastavne aktivnosti pomažu učenicima čak i više na individualnom nivou. Oni postaju odgovorniji i organizovaniji, disciplinovaniji, sigurniji u sebe iz prostog razloga što postižu rezultate i van škole, a razvijaju se i u liderskim veštinama koje se izjednačavaju sa postizanjem boljih ocena i nastavkom školovanja. Šta više, ovi učenici imaju manje disciplinskih problema u i van škole i manja je verovatnoća da će posegnuti za duvanom, alkoholom i drogama. Stoga, ova "veza" koja se stvara između škole i učenika stvara osećaj pripadnosti koji je jedna od ljudskih potreba kako je i navedeno u Malsovljevoj Hijerarhiji poteba , i od suštinske je važnosti za opstanak.\nPrimećena je direktna veza između učenika uključenih u vannastavne aktivnosti i njihovih ocena. Mary Rombokas sa Univerziteta u Tenesiju je sprovela ispitivanje među 292 učenika i otkrila da su oni koji su uključeni u vannastavne aktivnosti "na višem intelektualnom i društvenom razvoju" od onih koji to nisu. Zaključila je da su vannastavne aktivnosti često razlog zbog kojeg đaci redovno pohađaju nastavu i ne zaostaju u istoj.\nDržava Teksas je 1995. godine donela zakon koji je nalagao da učenici moraju da pohađaju časove kako bi učestvovali u vannastavnim aktivnostima, uključujući sportove. Pošto je zakon usvojen, 468 direktora je sprovelo anketu koja je ispitala sličnosti među učenicima koji su položili državni ispit (TAAS), a i redovno pohađali nastavu. Utvrđeno je da su učenici koji su učestvovali u vannastavnim aktivnostima položili ispit u većem procentu od onih koji to nisu; takođe je utvrđeno da je procenat onih koji su napustili školu u ovoj grupi niži. I konačno, više učenika je nastavilo sa sportskim ili drugim aktivnostima od uvođenja ovog pravila. (http://www.shsu.edu/~edu_elc/journal/Hambrickabs.htm)\nržava Florida ima slično pravilo, ali ide i jedan korak ispred. Ona propisuje da učenik koji želi da učestvuje u bilo kojoj aktivnosti mora da održi prosek ocena 2.0 na skali od 4 ocene, kao i da ne bude ocenjen ocenom nižom od proseka u osnovnim predmetima, što je u stvarnosti, više nego samo proći razred. Nakon što je bio primenjen, najviše je pogodio sportske aktivnosti, jer su đaci u njima odmeravali snagu, a ne znanje. Stoga su mnoge škole u Volusia Okrugu formirale studijske grupe ili kompjuterske kabinete kako bi pomogle svojim sportistima u učenju, negirajući pretpostavku da sport često oduzima vreme učenju. Ali, stvar se nije zavržila na tome. Profesori sportista morali su nedeljno da podnose izveštaj o njihovom napretku u predmetima, kako bi treneri mogli da prate njihov akademski progres. Tako je i nastao novi koncept "Sportisti kao Akademici" i još uvek pokušava da eliminiše stari stereotip da sportisti nisu ravni svojim vršnjacima u intelektualnom smislu. Program je i danas jako uspešan.\nStudija koju su sproveli Alan Siliker i Džefri Kvirk proučavala je efekat sporta na devojke i mladiće koji su igrali fudbal. Otkriveno je da je prosek ocena i kod jednih i kod drugih tokom sezone bio viši nego u pauzi između sezona. Iz ličnog iskustva znam da je ovo pouzdana informacija, jer ako na času imam sportistu koji ne postiže zadovoljavajući uspeh, sve što treba da uradim je da se obratim njegovom/njenom treneru i problem je rešen. Ralf B. McNil je 1995. godine sproveo studiju o integraciji učenika u škole kroz učešće u aktivnostima i njihovom doprinosu ličnom razvoju i kreiranju identiteta. U većini škola postoji hijerarhija među aktivnostima. McNil navodi da sportovi i akademski klubovi imaju najviši status, a za njima slede muzika i umetnosti. Klubovi posebnih interesnih sfera se najniže rangiraju i stoga ne uspevaju da vežu đake za školu. Razlog za ovu disproporciju leži u "prestižu" koji nude sportski klubovi, a koji bi đaci izgubili ako napuste školu. Tako sportovi zadržavaju đake u školama. Druga studija je, opet, istraživala vezu između srednjoškolskih sportista i njihovog kasnijeg uspeha u životu. Otkriveno je da su oni koji su smatrani "elitom" 1990. ili 1992.godine u reprezentativnim timovima imali impresivniji uspeh u kasnijem obrazovanju i profesionalnom radu od onih koji nisu učestvovali u sportskim aktivnostima.\nKao što je ranije naglašeno, vannastavne aktivnosti su od izuzetnog značaja u američkim školama posebno za đake koji nameravaju da nastave obrazovanje na koledžima ili univerzitetima, gde je konkurencija jaka. Pored prosečne ocene i rezultata na državnom ispitu, prijemna komisija posebno obraća pažnju na liderske sposobnosti i socijalne veštine ispoljene u vannastavnim aktivnostima. Dejna Pauers koja drži dodatnu nastavu iz Engleskog jezika za učenike završnog razreda u Deltona Školi primećuje da postoje učenici koji "upravljaju" klubovima i organizacijama u školi. Ovi izuzetno talentovani tinejdžeri često vide sebe kao lidere, a sebi postavljaju takmičarske ciljeve. Oni nisu od onih koji se "žale", već oni koji pametno organizuju svoje vreme tako da mogu da uče, izvršavaju zadatke, učestvuju u školskim aktivnostima, i ponekad čak honorarno rade. Poseduju jako razvijen osećaj zajednice u i van škole i stoga su često "zamajci" koji održavaju svoj privilegovani status.\nDanijel Van Nes je aktivna učenica Deltona Srednje Škole koja pored honorarnog posla učestvuje u radu đačkog Parlamenta, član je Key Club-a i Društva Časti, a radi i u školskim novinama PawPrint. Ona smatra da joj sve ove aktivnosti pomažu u sopstvenom organizovanju (pri tome mi je pokazala dnevni raspored), pogotovo kad je škola u pitanju. Oko svojih obaveza i školskih zadataka ona organizuje svoje "slobodno i radno vreme". Priznaje da je ovakva organizacija jednolična, ali joj istovremeno pruža osećaj kontrole i ne dozvoljava joj da odlaže obaveze. Ubeđena je da će njen veliki trud biti nagrađen sledeće godine time što će bez problema upisati željeni koledž.\nSavetnik za srednje škole koji je izradio akademske profile učenika kaže da učenici koji učestvuju u vannastavnim aktivnostima ne samo da imaju više ocene, već i manje izostanaka što vodi i nižoj stopi napuštanja škole. Čini se da učestvovanje u vannastavnim aktivnostima "dovodi do neke vrste integracije sa školom koja smanjuje izglede napuštanja školovanja".\nDžozef Mahoni je pratio 695 dece iz sedam škola na jugo-zapadu zemlje i ustanovio da su i mladići i devojke koji su učestvovali u vannastavnim aktivnostima manje napuštali školu ili imali problema sa zakonom. U studiji koju je sprovelo američko Ministarstvo za Zdravlje i Socijalna Pitanja zaključeno je da učenici koji ne učestvuju u dodatnim školskim aktivnostima, u poređenju sa onima koji provedu 1-4 sata nedeljno u istim, imaju 57% više verovatnoće da napuste školu dok stignu do trećeg (senior) razreda. Osim toga što ostaju u školi, ušenici koji su aktivni u školi u manjem procentu zloupotrebljavaju nedozvoljene supstance te tako imaju i manje zakonskih problema. Kada se pogledaju informacije u vezi sa maloletničkom delikvencijom, lako će se doći do zaključka da se većina prestupa desi u vremenu između 14.30 i 20.30. Međutim, ako su angažovani u vannastavnim aktivnostima, tinejdžeri nisu na ulicama, što može da znači potpuni preobražaj ličnosti.\nParticipacija u ovim aktivnostima može nesumnjivo da utiče na osobine i stavove adolescenta, pogotovo na one koje su u vezi sa onim što oni smatraju "važnim" po pitanju svojih ličnosti, škole, obrazovanja i društva. Kad je tinejdžer uključen u aktivnosti koje podrazumevaju preuzimanje odgovornosti i obaveza, uz zahteve koje postavljaju predmeti, on je primoran da postane odgovorniji, disciplinovaniji i nezavistan. Ali, pored svega ovoga, pozitivne emocije i osećaj postignuća, samopouzdanja, lične vrednosti, zamenjuju sve negativnosti koje je dete do tada možda doživljavalo. Umesto da se oseća kao odmetnik, tinejdžer sada "pripada" nečemu i doživljava poštovanje, prihvatanje i priznanje od svojih prijatelja u ovom "pozitivnom" okruženju, i više ne pribegava delikvenciji kako bi na drugoj strani doziveo isti "feedback". A tek onda kad adolescenti osete svoju vrednost i pripadnost kao i kad nauče važne zadatke kroz te iste vannastavne aktivnosti, moguće je da će, ne samo zaslužiti poštovanje svoje ličnosti, već će poštovati i druge, a i njihov integritet. Sve ovo u velikoj meri umanjuje mogućnost njihovog angažovanja u aktivnostima koje će degradirati njih same, a i stvari koje smatraju važnim.\nMedutim, teško je izdvojiti ovu vrstu ponašanja bez njenog povezivanja sa zloupotrebom nedozvoljenih supstanci. Centar za Prevenciju tvrdi da su "alkohol i druge supstance u vezi sa 62% napada, 52% silovanja, 20-35% samoubistava i cak 49% ubistava koje počine tinejdžeri" (Bayran). Ova vrsta zloupotreba koštala je društvo 1993. godine ravno 400 biliona dolara. U izveštaju Ministarstva za Zdravlje i Socijalna Pitanja iz 2004 godine koje je ispitivalo ponašanje dece u uzrastu od 12 do 17 godina, otkriveno je da 5.3% onih koji učestvuju u vannastavnim aktivnostima koriste ilegalne droge, u poređenju sa 7.6% onih koji ne učestvuju. Što se tiče marihuane, 7.3% đaka angažovanih u vannastavnim aktivnostima je koriste prema 11.6% onih koji nisu angažovani na taj isti način. 11.4% aktivne dece uživa duvan prema 19.5% onih koji se ne ističu. Samo kad je alkohol u pitanju postoji mala razlika. 17.5% đaka koji uzimaju učešća u vannastavnim aktivnostima koristi alkohol, a 18.1% onih koji ne učestvuju. Takođe je primećeno da su alkohol i opijanje više problem sportista nego ostalih. Niko ne zna tačan odgovor zbog čega je ovo činjenica, osim da je ova vrsta ponašanja stigla sa univerziteta, kao i to da se sada sprovode nenajavljeni testovi na droge u nekim srednjim školama.\nU publikaciji Centra za Prevenciju tvrdi se da nekoliko "faktora rizika" poput niskog samopoštovanja, otuđenosti od društva, nemogućnosti formiranja bliskih prijateljstava, neuspeh u školi i napuštanje iste, vode ka problemima u ponašanju i korišćenju supstanci. S druge strane, aktivnosti koje promoviše škola pružaju "faktore zaštite" kao što su samo poštovanje, samodisciplina, samokontrola, društvene veštine u zajednici i sposobnost da se efikasno reše problemi.\nTražeći vezu između zadovoljstva životom u adolescentnom dobu i učestvovanju u vannastavnim aktivnostima, Rik Gilman sa Državnog Univerziteta u Džordžiji proučavao je 321 đaka. Došao je do zaključka da đaci koji učestvuju u većem broju strukturisanih vannastavnih aktivnosti govori o većem zadovoljstvu školom od onih sa minimalnim ili nikakvim angažovanjem. Gilmanovo istraživanje potvrđuje rezultate prethodnih studija: Učestvovanje u vannastavnim aktivnostima povećava đačko osećanje obaveze prema školi. A isti taj đak raste u zdravijeg i sretnijeg adolescenta.\nKad škola nudi vannastavne aktivnosti, svi su na dobitku. One ne samo da ispunjavaju slobodno vreme đaka koje bi vodilo rizičnom ponašanju, već im pomaže da razviju veštine, stvara izazove i iskustva koja ispunjavaju i obogaćuju.


Srbija u top 5 svetskih startap ekosistema - Biznis Telegraf.rs\n14/06/20 | 11:24 ≫ 11:51\nSrbija u top 5 svetskih startap ekosistema\nProcenjena vrednost domaćeg startap ekosistema je 303 miliona dolara\nKvalitetan kadar i talentovana radna snaga Beograda i Novog Sada pozicionirali su našu zemlju u top pet svetskih startap ekosistema.\nNaime, nedavno je najpoznatija organizacija koja prati rad i razvoj startapova širom sveta Startup Genom na predlog Digitalne inicijative u svoj čuveni godišnji izveštaj uvrstila Beograd i Novi Sad u sami vrh tog izveštaja.\nU godišnjem izveštaju Startup Genoma iskazana je procenjena vrednost domaćeg startap ekosistema na neverovatnih 303 miliona dolara. Međutim, treba napomenuti da prilikom pomenute procene u obzir nisu uzeti startapovi bez investicija, kao ni oni koju su registrovani van teritorije Srbije, što dalje implicira da mnogi poznati srpski startapovi nisu ušli u ovu računicu.\nU godišnjem izveštaju Startup Genoma, naš startap ekosistem ocenjen je najvišom ocenom (deset) kada je reč o rastu investicija u domaće startapove, dok je ukupan rast broja startapova ocenjen za nijansu slabijom ocenom (devet).\nPrema pomenutom izveštaju, beogradsko-novosadski startap ekosistem nalazi se u prvih pet država sveta po broju blockćain developera, kao i velikom broju blockćain startapova usmerenih na proizvodnji.\nStartup Genom je u svom godišnjem izveštaju posebno ukazao i na gaming zajednicu koja u našoj zemlji postoji, kao i između ostalog, SGA As sociation (Serbian Games As sociation) koji je ostvario poslovnu saradnju sa velikim imenima, poput Facebook-a i Unity-a.\nMeđutim, pored navedenog, godišnji izveštaj Startup Genoma ukazao je i na neke nedostatke sa kojim se domaći startap ekosistem suočava.\nOni se ogledaju pre svega u problemima sa njihovim finansiranjem i pristupom kapitalu, ali sa druge strane i u odsustvu komunikcije i saradnje između samih startapova koji čine startap zajednicu Srbije.\nPodsetimo, u prošlogodišnjem izveštaju u istom izveštaju, za Beograd-Novi Sad u ovom izveštaju pisalo je dada u ova dva grada postoji između 200 i 400 startapa i naš ekosistem se nalazi u prvoj fazi razvoja, takozvanoj fazi „aktivacije“\nVideo: Ako su vam se prijele bubašvabe za večeru na ovoj farmi ih možete kupiti


Leskovac : Odobreno finansiranje projekta RKPL iz IPA programa - JUGPRESS\nProjekat Regionalne privredne komore Leskovac (RPKL), pod nazivom „Bugarsko srpski gurmanski voz“ (Bulgaran Serbian GourmeTrain) ocenjen je kao jedan od najboljih na osnovu evaluacije predloga projekata predatih u okviru Prvog poziva INTERREG – IPA Programa prekogranične saradnje Bugarska Srbija.\nProjekat je odobren za finansiranje na sastanku zajedničkog nadzornog odbora Programa Bugarska Srbija, koji je održan 15.jula 2016 godine.\nUkupna vrednost predloga projekta je oko 170.000 EUR.\nPotpisivanje ugovora i početak realizacije projekta se očekuje septembra 2016. god, dok je predviđeno trajanje projekta 18 meseci.\nCiljevi projekta su osnivanje bugarsko-srpskog Gastro kluba; registracija međunarodnih Zaštitnih žigova za gastronomske proizvode (Leskovački specijaliteti sa roštilja u Srbiji i neolitskog hleba u Bugarskoj), organizacija četiri turistička foruma , nabavka kuhinjske opreme za strukovne škole u Bugarskoj i Srbiji, sprovođenje seminara za studente gastronomskih smerova za pripremu tradicionalnih gastronomskih proizvoda Bugarske i Srbije kao i obuka za profesionalne kuvare, zajednički nastupi na sajmovima i manifestacijama.


Održana obuka o prikupljanju podataka o konzumaciji hrane - Agencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine\nObuka o prikupljanju podataka o konzumaciji hrane, koju je Agencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine organizovala uz podršku projekta USAID/Sweden FARMA II, održana je u periodu od 6. – 8. juna 2017. godine u Mostaru.\nCilj obuke na kojoj je predavač bila dr.sci Darja Sokolić, načelnica Odjela za upravljanje podacima i ishranu pri Hrvatskoj agenciji za hranu, bio je prenošenje iskustva institucija Republike Hrvatske u procesu unaprjeđenja sistema za prikupljanje podataka relevantnih za procjenu rizika.\nEkspertica iz Hrvatske predstavila je model za prikupljane, analizu i obradu podataka o prehrambenim navikama. Naglašeno je da su podaci o konzumaciji hrane i prehrambenim navikama stanovništva važni za precizniju procjenu izloženosti potrošača rizicima porijeklom iz hrane. U sklopu obuke obavljene su i dodatne konzultacije o načinu dostavljanja podataka o prehrambenim navikama Evropskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA).\nShodno odredbama Zakona o hrani ("Službeni glasnik BiH", broj 50/04), Agencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine dužna je prikupljati i analizirati podatke kako bi se omogućilo karakteriziranje i praćenje rizika koji imaju direktan ili indirektan utjecaj na sigurnost hrane i hrane za životinje.


Tim iz Srbije među prvih pet najboljih timova Evrope na Evropskom kvizu novca - Udruženje banaka Srbije\nTim iz Srbije među prvih pet najboljih timova Evrope na Evropskom kvizu novca\nKategorija: Vesti 11. maj 2022\nEvropski kviz o novcu je najveće evropsko takmičenje u finansijskoj pismenosti za učenike uzrasta od 13 do 15 godina, kreirano 2018. godine od strane 30 nacionalnih udruženja banaka Evrope i Evropske bankarske federacije iz Brisela. U Srbiji je u aprilu 2022. god., kao i u drugih 28 zemalja, održano nacionalno takmičenje Evropskog kviza novca (European Money Quiz – EMQ). Čestitamo svim učesnicima na nacionalnom nivou takmičenja u Srbiji, a posebno prvoplasiranim - Pavlu Ignjatoviću VII/1, OŠ Stevan Dukić iz Beograda, Andreju Zoriću VIII/3, OŠ Slavko Rodić iz Bačkog Jarka i Vladimiru Vučićeviću VIII/2, OŠ Karađorđe iz Beograda! 10. maja su u prostorijama UBS prvoplasiranim učenicima i njihovim mentorima dodeljene prigodne novčane nagrade od strane UBS za ostvareni plasman. Ispred UBS, nagradne vaučere je učenicima uručila dr Slađana Sredojević, specijalista UBS i nacionalni koordinator Evropskog kviza novca za Srbiju.\nPavle i Andrej su istog dana 10. maja 2022. god. predstavljali tim iz Srbije na Evropskom finalnom onlajn takmičenju 29 zemalja u organizaciji EBF-a. Učenici su odgovarali na 20 pitanja o finansijskim veštinama koja su usklađena sa smernicama OECD/INFE i ključnim kompetencijama o finansijskoj pismenosti za mlade, uključujući onlajn prevare, održivost, budžetiranje, rizike, kriptovalute. Prva tri pobednička tima na evropskom nivou će dobiti novčanu nagradu od strane EBF, a prvih pet timova će EBF pozvati na dvodnevno putovanje u Brisel 20. i 21. juna. Ove godine 50.000 studenata je igralo širom Evrope kroz dva nivoa takmičenja, a igrači iz Norveške, Italije, Irske, Srbije i Malte osvojili su prvih pet mesta u evropskom finalu!\nČestitamo svim učenicima, nastavnicima, kolegama iz Srbije, Evrope i EBF-a – koji su podržali inicijativu, a posebno pobedničkim timovima iz Norveške, Italije, Irske, Srbije i Malte! Naročite čestitke idu Pavlu i Andreju, kao predstavnicima tima Srbije na posvećenosti, interesovanju za svet finansija i ostvarenom uspehu – plasmanom Srbije među prvih pet mesta Evrope!\nVerujemo da je ovim ostvarenim uspehom i vidljivošću projekta stigao još jedan vid potvrde da smo na pravom putu i da ćemo nastaviti sa nastojanjima i uverenjima za kontinuiranim stvaranjem i razvojem savremenog bankarstva za dobrobit banaka i društva u celini! Naša dugoročna posvećenost i snažno uverenje u važnost angažovanja u obrazovanju u bankarskom sektoru, pokreću ovu izvanrednu inicijativu koja stvara privlačnost za toliko studenata i nastavnika, na opštu korist bankarskog sektora i društva! Uz pomoć međunarodne saradnje kao važnog segmenta poslovanja sa snažnim potencijalom, ovaj projekat na najbolji mogući način dodatno širi pozitivan imidž i reputaciju domaćeg bankarskog sektora, UBS i Srbije širom Evrope i sveta!\nFinale Evropskog kviza novca


Rusija nikada neće prihvatiti da Kosovo bude nezavisna država | Radio Kosovska Mitrovica\nRusija nikada neće prihvatiti da Kosovo bude nezavisna država\n4. July, 2018 11:51 |\nRusija nikada neće prihvatiti da Kosovo bude nezavisna država niti da postane član UN, izjavio je danas ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović.\nOn je rekao da će Rusija podržati svaki kompromis po pitanju Kosova koji odgovara Srbiji, a koji bude postignut u okviru Rezolucije 1244 i Ustava Srbije.\nPopović je, tokom posete manastiru Banjska, ukazao da Rusija čvrsto poštuje Rezoluciju 1244 i Ustav Srbije.\n“Rusija će podržati rešenje za Kosovo koje je u okviru Rezolucije 1244 i Ustava Republike Srbije jer jedino takvo rešenje garantuje očuvanje mira i ekonomsku budućnost i za Srbe i za Albance”, rekao je Popović.\nSrpski narod, kako je naglasio, može bezuslovno da računa na podršku Rusije.\n“Juče sam se vratio iz Moskve, gde sam imao sastanke sa predstavnicima ruske vlade i rukovodiocima Jedinstvene Rusije. Poručujem Srbima na Kosovu da je Rusija uz srpski narod i Srbiju”, naglasio je Popović.\nDodaje da će u narednom periodu sa ruskim partnerima razgovarati o ekonomskoj pomoći srpskim zajednicama na Kosovu.\nMinistar Popović se danas nalazi u poseti Kosovskoj Mitrovici gde će privrednicima sa Kosova biti predstavljeni programi podrške za razvoj inovacija i preduzetništva koje sprovodi Vlada Srbije.


Kompanije se spremaju za potencijalni krah evro zone - Biznis i Finansije\nHome\tVestiBiznis & Finansije\tKompanije se spremaju za potencijalni krah evro zone\nPočeli smo da razmišljamo kako bi raspad mogao da izgleda”, kaže Endru Morgan, predsednik Diageo Europe u utorak. “Ukoliko dobijete neku veliku… promenu oko evra, onda smo uopšteno u drugačijoj situaciji. Ako neke zemlje izađu iz zone evra, imaćemo velike devalvacije koja će činiti uvoznu robu veoma, veoma skupom.”\nInvestitori su dugo želeli hitnu akciju, ali po njima političari su više zainteresovani za kupovinu vremena nego za rešavanje problema, piše Ričard Miln u Londonu. Ova nedelja se smatra presudnom za mnoge investitore zbog berzi Italije, Španije, Belgije i Francuske. Mnogi učesnici na tržištu su ubeđeni da je “minut do ponoći”, jer Evropska centralna banka kupuje državne obveznice u ogromnim količinama. “Ne znam koliko smo blizu ponoći, ali je mrak sve veći”, kaže jedan investitor.\nNeki investitori traže stručne savete o pravnim posledicama cepanja evro zone i kako će se to odnositi na prekogranične komercijalne ugovore i sporazume o zajmovima. “Učesnici na tržištu i realni sektor procenjuju scenario raspada”, rekao je Žan Pisani-Feri, direktor briselskog Brojgela think-tank i dodaje da je još uvek je teško zamisliti bilo nezamislivo, a kamoli razraditi detalje ali da bilo koji racionalni igrač mora da razmotri sve mogućnosti.Briselski Brojgel je kako prenosi Wol Strit Džornal zineo i svoj plan spasavanja unije u četiri tačke čije detalje možete pročitati ovde.\nNeka preduzeća sa globalnim uticajem kažu da bi raspad evra bio sumoran, ali upravljiv. “Napravili smo prve grube analize o posledicama prestanka evra kao portugalske valute”, rekao je Jirgen Diter Hofman, direktor finansija portugalskog ogranka nemačkog Volksvagena i kaže da su zaključili da ukupni uticaj ne bi bio toliko negativan za njihovu kompaniju zato što su uglavnom izvoznici i deo su multinacionalne kompanije.


Ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov izjavio je danas da se nenamjerno iransko obaranje aviona ukrajinske aviokompanije prošle nedjelje dogodilo u trenutku kada je Teheran strahovao zbog izvještaja o naprednim američkim borbenim avionima u tom području.\n"U vazduhu u iranskom pograničnom području u to vrijeme je bilo u vazduhu najmanje šest aviona F-35. Ove informacije tek treba da budu verifikovane, ali želim da podvučem nervozu koja uvijek prati takve situacije", rekao je Lavrov, a prenio Reuters.\nIransko obaranje aviona na letu 752 Jukrejn Internešonal Erlajnsa, u kojem je poginulo svih 176 osoba, dovelo je do višednevnih protesta protiv vlasti, a nakon što je iranska vojska priznala da je slučajno oborila avion.\nLavrov je na svojoj godišnjoj konferenciji za novinare u Moskvi incident nazvao ljudskom greškom i rekao da ne pokušava nikoga da opravda za ono što se dogodilo.\nAli rekao je i da je važno razumjeti kontekst i da se incident dogodio nekoliko sati nakon iranskog raketnog napada na američke baze u Iraku, kada su iranske snage bile spremne za neku vrstu američke vojne odmazde.\n"Postoje informacije da su Iranci očekivali još jedan američki napad, ali nisu znali u kojem obliku bi mogao da se dogodi", rekao je Lavrov.


Sušači za ruke za kupatila i toalet (fenomati) - Odlična cena - Pik Group\nSušači za ruke u toaletima prometnih objekata poboljšavaju higijenu, smanjuju vreme čekanja u toaletima i ovakvi fenomati za sušenej ruku ostvaruju značajnu uštedu energije i novca.\nProfesionalni sušači za ruke doprinose lakom održavanju higijene u kupatilima i toaletima, pa možemo reći da su ovakvi fenomati za sušenje ruku veoma ekonomični i praktični za upotrebu. Električni sušač za ruke (fen) smanjuje otpad poput papirnih ubrusa, štedi energiju, vreme i novac. Sušači za ruke povećavaju efikasnost sušenja, jer snaga motora brzih sušača za ruke skraćuje vreme sušenja u odnosu na sporije sušilice. Tako da su brzi sušači za ruke idealan izbor za prometne objekte, gde postoji učestala potreba za iznošenjem smeća i kupovinom ubrusa. Zidni sušač za ruke modernog dizajna omogućava lako kačenje na zid i uklapanje u enterijer. Cena sušača za ruke zavisi od jačine motora, brzine strujanja vazduha i vremena za koje se osuše ruke.\nU zavisnosti od potreba možete pronaći kod nas u prodaji, za vaše kupatilo ili toalet, sušače za ruke sa otvorom za vazduh na donjoj strani (Hand Below) ili one koji se pokreću postavljanjem ruku u sam sušač (Hand In).\nGeoGrid Premium 1000x1000x40mm\nMop mikrofiber crveno-plavi 40cm, sa abrazivnim nitima, za nosač mopa sa štipaljkom


Gestovi ljubavi koje svi razumeju bez reči - Page 2 of 3 - WANNABE MAGAZINE\nTopao zagraljaj koji traje i nežni poljupci najbolje iskazuju naša osećanja. To je najveća uteha koju možemo da pružimo bliskoj osobi, ali i izraz radosti i privrženosti kad se sretnemo sa dragom osobom.\nUsluge koje olakšavaju život\nUčinite za voljene osobe stvari koje možda ne očekuju. Nabavite im namirnice, operite sudove, sredite kuću, iznenadite ih neočekivanim poklonom. To su mali gestovi koje će duboko dirnuti dragu osobu i pokazati joj nedvosmisleno kako želite da joj olakšate život i da budete tu za nju.\nOsobi koja nije blizu vas, napravićete veliko i prijatno iznenađenje slanjem paketića pripremljenog s ljubavlju. Sitnice i potrepštine uz duhovitu i toplu poruku reći će dragoj osobi da mislite na nju, raznežiće je i ulepšati joj dan.