Rusija i Kina otvorile globalni Svemirski meteorološki centar - 17.11.2021, Sputnik Srbija\nRusija i Kina otvorile globalni Svemirski meteorološki centar\nU Pekingu je otvoren Svemirski meteorološki centar rusko-kineskog konzorcijuma, navodi se na zvaničnom nalogu Meteorološke uprave Kine na mreži „Vičet“. 17.11.2021, Sputnik Srbija\nKako je precizirano, zvanična ceremonija otvaranja održana je 16. novembra, a Svemirski meteorološki centar radiće pod zajedničkom upravom meteorološke uprave Kine, uprave za civilnu avijaciju Kine i Federalne službe Rusije za hidrometeorologiju i monitoring životne sredine (Roshidromet). Njegov cilj će biti ubrzanje razvoja meteoroloških usluga za industriju međunarodne civilne avijacije.Takođe je izrazio nadu da će obe strane nastaviti da razvijaju saradnju u oblasti razmene podataka, integracije proizvoda i provere prognoza kako bi pružale preciznije i praktičnije podatke i usluge za civilnu avijaciju.U dokumentu je naglašeno da svemirsko vreme utiče na visoko tehnološke sisteme, uključujući kretanje satelita, bezbednost letova, vazduhoplovnu komunikaciju i pouzdanost avionike, kao i na zdravlje ljudi.Kina i Rusija su 2018. godine podnele zahtev za formiranje regionalnog centra svemirske prognoze. Prošle godine je Međunarodna organizacija za civilnu avijaciju imenovala konzorcijum Rusije i Kine za globalnog provajdera informacija o svemirskoj prognozi usled čega je rusko-kineski konzorcijum postao četvrti globalni centar za svemirsku prognozu.\nrusija, kina, svemir, vremenska prognoza, meteorološka prognoza\nU Pekingu je otvoren Svemirski meteorološki centar rusko-kineskog konzorcijuma, navodi se na zvaničnom nalogu Meteorološke uprave Kine na mreži „Vičet“.\n„Saradnja sa Rusijom u međunarodnim poslovima i izvršavanju međunarodnih obaveza omogućiće Kini da poveća svoj uticaj u sferi praćenja svemirske prognoze za potrebe avijacije“, rekao je zamenik šefa Meteorološke uprave Kine Ju Žucun.


Opredijeljenost za nastavak evropskog puta – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nOpredijeljenost za nastavak evropskog puta\nDodik je, nakon sastanka sa šefom Delegacije EU u BiH Peterom Sorensenom u Banjaluci, izrazio očekivanje da će BiH do 1. oktobra riješiti pitanje “Sejdić i Finci“, jer bi onda mogla da aplicira za kandidatski status, što bitno mijenja njenu poziciju u odnosima sa EU.\nOn je podsjetio da na putu BiH prema EU stoji nekoliko važnih pitanja koje treba riješiti – provođenje odluke Suda u Strazburu u slučaju “Sejdić i Finci“, pitanje mehanizma koordinacije, te IPA fondovi koji nisu uslov, ali su važni za odnos Unije i BiH.\n“Primarno je tu još pitanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju koji treba aktivirati, a koji je, takođe, vezan za političke odluke“, dodao je Dodik.\nPrema njegovim riječima, Republika Srpska na odluku iz Strazbura odgovara konstruktivno i o tome u Srpskoj postoji konsenzus, a data je mogućnost partnerima iz Federacije BiH da u svom dogovoru predlože model za Federaciju protiv kojeg Srpska neće imati ništa.\n“Potrebno je da u FBiH, za postizanje tog modela, budu zainteresovani politički predstavnici i Bošnjaka i Hrvata“, pojasnio je Dodik.\nGovoreći o mehanizmu koordinacije, Dodik je rekao da je Srpska sačinila određeni model koji je u skladu sa Ustavom, Dejtonskim sporazumom i nadležnostima na tom putu i sa evropskom praksom koja vlada u zemljama složenog političkog uređenja.\n“Nije teško doći do toga ako se želi postići mehanizam koji uvažava ove dvije bazične pretpostavke za formiranje tog mehanizma“, istakao je Dodik.\nPredsjednik Republike Srpske naveo je da, kada je riječ o mehanizmu koordinacije, na nivou radnih grupa političkih predstavnika postoje određeni dogovori i ponuđeni dokument na koji su pristali srpska i hrvatska strana, ali da se čeka saglasnost Bošnjaka.\nOn je rekao da je loše za sve u BiH izgubiti sredstva iz IPA fondova koja su podsticajna za razvoj određenih oblasti. “U tom pogledu treba uvažavati nadležnosti za evropska pitanja, a prije nekoliko mjeseci Evropska komisija je sačinila analizu koja govori da je više od 70 odsto nadležnosti na entitetima. Tako i distribucija tih sredstava treba da ide na tom nivou“, smatra Dodik.\nOn je naglasio da problem nije u EU, već je problem dogovora u BiH, kojeg nema, ni o drugim važnim pitanjima.\n“EU je o tom pitanju korektna, nemamo nijednu zamjerku, problem je nemogućnost postizanja unutrašnjeg dogovora, želja da se na neki način i ta sredstva centralizuju što ne može dobiti podršku ni našu, ni nekih drugih nivoa vlasti“, istakao je Dodik.\nOn je ocijenio kao dobru saradnju Republike Srpske i Kancelarije EU u BiH i kontakte sa svim evropskim zemljama, i izrazio zadovoljstvo mogućnošću da budu ostvareni kontinuirani razgovori o svim važnim pitanjima.\nGovoreći o ubrzavanju mehanizma za ukidanje bezviznog režima za građane zemalja Balkana, Dodik je rekao da su ove zemlje veoma vješte da krše propise, te da je, iako BiH nije ta koja je na nekoj “crnoj listi“ za kršenje odredaba o traženju azila, nemoguće donijeti odluku za neku zemlju pojedinačno.\n“Treba vidjeti da se tranzit ljudi koji dolaze u EU preko BiH dramatično smanji, onemogući i da organi BiH pokažu Evropskoj komisiji i evropskim strukturama da čine napor da se azilanti i broj ljudi koji bi došli odavde smanji“, rekao je Dodik.\nPrema njegovim riječima, analize pokazuju da je glavni razlog za donošenje odluke o ubrzanom mehanizmu ukidanja bezviznog režima veliki broj azilanata iz Makedonije i Srbije.\n“Žao mi je što bi mogla da bude ugrožena sloboda kretanja, ali to je više stvar EU nego nas samih“, naglasio je Dodik.\nSorensen: Želimo vidjeti uvjerljive napore BiH na evropskom putu\nŠef Delegacije Evropske unije (EU) i specijalni predstavnik EU u BiH ambasador Peter Sorensen ponovio je danas u Banjaluci da EU želi da vidi uvjerljive napore BiH na rješavanju pitanja neophodnih za njen evropski put.\nIstakao je da Unija i dalje čvrsto stoji iza ponude da se BiH pridruži evropskoj zajednici država te da za to postoje određeni “domaći zadaci” koje mora ispuniti.\nSorensen je na pres-konferenciji, nakon razgovora s predsjednikom RS-a Miloradom Dodikom, rekao da izrazio očekivanje da bi se rješenje o mehanizmu koordinacije moglo brzo postići.\nPonudio je i pomoć EU u procesu rješavanja uslova postavljenih pred BiH, ali i naglasio da dogovor moraju postići domaći predstavnici vlasti.\n-Vi morate postići to da EU u vama ima sagovornika, koji će realizovati različite projekte i dogovore, a ne da se dešava da na jednoj strani dobijemo jedna odgovor, a na drugoj tražimo drugi – rekao je Sorensen.\nŠef Delegacije EU u BiH te ambasador Velike Britanije Najdžel Kejsi, ambasador Republike Italije Ruđero Korias, otpravnik poslova ambasade Republike Grčke Sotirios Demesticas, zamjenik šefa misije ambasade Kraljevine Španije Luis Bueno i generalni konzul Republike Hrvatske u Banjaluci Dunja Jevak danas sa zvaničnicima RS razgovaraju o gorućim pitanjima koja se moraju riješiti da bi se omogućilo BiH da napreduje u europskim integracijama – prvenstveno, provođenje presude “Sejdić-Finci” i uspostavljanje mehanizma EU koordinacije.\nOni će se takođe susresti i s rukovodstvom u Banjaluci, obići tvrđavu Kastel čiju rekonstrukciju finansira Evropska unija te susresti s predstavnicima lokalnih nevladinih organizacija te posjetiti Dom za djecu, najavljeno je iz Delegacije EU.\nNataša se hrabro oporavlja\nVlada se obavezala za izgradnju studentskih domova


Ružić: Festival jevrejskog filma važan doprinos kulturi - Minority News\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić izjavio je na otvaranju prvog Festivala jevrejskog filma u Muzeju Jugoslovenske kinoteke, da mu je čast što prisustvuje takvom događaju na kome će biti prikazani filmovi koji su deo svetskog filmskog nasleđa.\n„Velika čast je i zadovoljstvo biti večeras na prvom Jevrejskom filmskom festivalu, koji organizuje novoosnovani Jevrejski kulturni centar uz podršku naše Kinoteke”, rekao je Ružić.\nOn je naglasio da je Ministarstvo prošle godine kroz Fond za nacionalne manjine podržalo rad Jevrejskog kulturnog centra u pogledu informisanja pripadnika jevrejske zajednice.\n„Upravo zbog ovakvih događaja i vizija, uvećali smo Fond za skoro 40 odsto u odnosu na prošlu godinu i ove godine iznosi 30.000.000 dinara. Očekujemo da još puno ovakvih projekata podržimo i ove godine“, rekao je on.\nMinistar Ružić je istakao da se se Jevrejski kulturni centar potrudio i organizovao ovaj festival na kome će biti predstavljeni filmovi čiji su autori jevrejskog porekla, ili koji nam na neki način približavaju način života, tradiciju jevrejskog naroda.\n„Kada pogledamo reportoar ovog Festivala, pronaći ćemo filmove koje volimo, koji su deo svetskog filmskog nasleđa. I tu je suština, jevrejski autori stvaraju u tišini u svojim zajednicama, integrisani u društveni život, bez preteranog isticanja kojoj etničkoj grupi pripadaju. Zato je dobro da postoji festival kao što je ovaj, da nam ukaže i prikaže u kojoj meri su doprineli kulturi sveta”, rekao je ministar.\nNa prvom festivalu jevrejskog filma, koji će u trajati do 27. januara, biće prikazano deset filmova iz arhiva Jugoslovenske kinoteke.\nOznake:\tBranko Ružić, Festival jevrejskog filma, Jevrejski kulturni centar


Les: Kurti nema podršku da SRB bezuslovno prizna Kosovo\nTanjug 14. jula 2021. 14:40\nLONDON – Profesor Centra za geopolitiku Univerziteta Kembridž Timoti Les tvrdi da premijer privremenih institucija u Prištini Aljbin Kurti nema međunarodnu podršku za zahtev da Srbija bezuslovno trebalo prizna Kosovo, ali da i SAD i EU podržavaju ideju o sporazumu koji podrazumeva uzajamno priznanje u postojećim granicama.\nLes je to rekao za agenciju Tanjug na pitanje da prokomentariše na koga se Kurti oslanja kada ističe tako maksimalisričke zahteve – međusobno priznanje i to u paketu sa ulaskom u UN.\n„Kurtijev stav je da je kosovsko pitanje rešeno – da je nezavisnost činjenica, da Kosovo priznaje pola sveta i da Srbija više ne kontroliše kosovsku unutrašnju politiku. Na kraju, siguran sam da Kurti misli da će Srbija popustiti, i za ro vreme Kosovo ima malo podsticaja za kompromise, jer je nagrada za članstvo u EU tako udaljena“, rekao je Les.\n„Ali to je samo polovina jednačine, jer takođe ne vidim kako Srbi prihvataju američki i evropski dogovor“, rekao je Les.\nNa podsećanje na njegove ranije izjave da pitanje granica na Balkanu još nije rešeno, on kaže da smatra jer su ljudi u rega on smatra dionu nezadovoljni postojećim granicama.\n„Na Balkanu ona određuje da li su ove manjine građani drugog reda u tuđoj državi – kojima nedostaju sigurnost, prava i mogućnosti – ili su prvoklasni građani u svojoj državi. To je pitanje od suštinske važnosti koje neće nestati i moraće kad tad da bude rešeno“, rekao je Les.\n„Ili da spoljne sile preuzmu kontrolu nad tim pitanjem i upravljaju tranzicijom u nacionalne države koje izbegavaju sukob ili da odbiju da to učine“. smatra Les.\nKako objasnjava to podrazumeva situaciju u nekom eventualnom trenutku povlačenja zapadne moći stvario vakuum na Balkanu koji bi lokalni akteri iskoristili da sami reše pitanje granica.\nOn ocenjuje i da SAD sve više sputavaju regionalni rivali poput Kine i Rusije, kao i da se u EU produbljivanja unutrašnje slabosti i da svuda „trepere znaci“ velike međunarodne krize – o čemu najviše svedoče, kako kaže, sankcije koje su velike sile nedavno uvele jedna drugoj.\nLes pretpostavlja da predsednik SRbije Aleksandar Vučić i drugi politički akteri znaju kako žele da reše „srpsko nacionalno pitanje“ i da rade na tome na mnogim frontovima čekajući, kaže on, eventualni proboj, ali da ne postoji „master plan“\n„To uključuje evropske integracije, bližu integraciju sa Republikom Srpskom posebnim paralelnim odnosima, mini-šengen i carinsku uniju EU, i suptilno promovisanje ideje o zameni teritorija između Kosova i Republike Srpske. U međuvremenu, Beograd uskraćuje priznanje Kosova i usmerava se na ne-zapadne sile“, rekao je on.\n“ Nerešavanje ovih sukoba blokira sopstvene ciljeve Zapada na Balkanu – , stabilizaciju, razvoj i integraciju regiona u zapadnu sferu – i košta Zapad vremena, energije i resursa“, smatra Les.\n„Iz ovoga je jasno da u Evropi postoji određena podrška za preuređivanje Balkana i široko priznanje, ako se to može učiniti mirnim putem i rešiti strateški problem Zapada u regionu. Osećam da za ovo postoji podrška i sa druge strane Atlantika“, smatra Les.\nNije bio zainteresovan za očuvanje Bosne. Nije mu bilo stalo da održi nasleđe Klintonove administracije – naprotiv, mrzeo je Klintonove.\n„Siguran sam da bi se, da je osvojio drugi mandat, na kraju usredsredio na pitanje Bosne, sagledao potencijal za rešavanje dva glavna problema Vašingtona na Balkanu i pokrenuo veliku pogodbu koja bi rešila nerešena pitanja državnosti u regionu“, rekao je on.\n„Sa druge strane, Srbi nerado prihvataju pune činjenice o onome što se dogodilo, traumatični uticaj koji je imao na Bošnjake ili razloge zbog kojih su međunarodne sudije Srebrenicu definisale kao čin genocida, jer bi to delegitimisalo nacionalne ciljeve Srba. Ova situacija će verovatno trajati sve dok srpsko nacionalno pitanje ostane nerešeno“, zaključio je Les.


„Špigl“ plaši Nemce: „Severni tok 2“ će vas udariti po džepu - 24.02.2018, Sputnik Srbija\nProjekat „Severni tok 2“ zahteva od Nemačke da izgradi dodatnu deonicu gasovoda koja košta 2,7 milijardi evra. Za finansiranje su zadužene velike kompanije koje... 24.02.2018, Sputnik Srbija\nevropa, rusija, vesti, ekonomija, svet, nemačka, gasprom, špigl\nIzgradnja gasovoda „Severni tok 2“ vodi povećanju cena u Nemačkoj, navedeno je u tekstu. Autor smatra da će makar deo troškova u krajnjem zbiru biti na teretu nemačkih potrošača. Sredstva uložena u razvoj infrastrukture dobijena su od velikih preduzeća koja će koristiti gasovod.\n„Severni tok 2“ omogućiće da se poveća obim gasa koji se iz Rusije isporučuje zemljama Evropske unije. List podseća da se izgradnjom novog gasovoda, čiji je kapacitet 55 milijardi kubnih metara gasa godišnje, bave ruski državni koncern „Gasprom“ i mnoge evropske kompanije. Uprkos protivljenju mnogih zemalja Evropske unije ovom projektu, nemačka vlada ga podržava, podseća „Špigl“.\nU ovoj godini je planirano postavljanje cevi „Severnog toka 2“. Krajem 2019. godine prvi kubni metri ruskog gasa mogli bi da poteku novim gasovodom ka Nemačkoj.\n„Zeleni“ kritikuju visoke troškove koje ovaj projekat nosi potrošačima, navodi nemački list. „’Severni tok 2‘ ne ugrožava samo evropsko jedinstvo i naše klimatske ciljeve nego je i bezbožno skup za Nemačku“, smatra zamenik predsednika partije zelenih Oliver Krišer.\nNemačka federalna agencija, zadužena za nadzor nad izgradnjom novih objekata infrastrukture u ovoj oblasti, ne komentariše unutrašnje podatke nemačke vlade o ceni gasovoda, naglašava „Špigl“.


U Adi održana svečana sednica Skupštine | Autonomija\nPokrajinski sekretar za privredu, zapošljavanje i ravnopravnost polova Miroslav Vasin ocenio je danas da je opština Ada po svim pokazateljima među najboljim opštinama u Vojvodini.\nVasin je na svečanoj sednici Skupštine opštine Ada dodao da je ta opština za samo godinu dana ostvarila je impresivne rezultate na svim poljima.\n„Kao jedna od tipičnih vojvođanskih opština, opština Ada reprezentuje vojvođanske vrednosti, a njen uspeh se takođe ogleda i u uspešnom učešću na javnim pozivima Pokrajinske vlade, odnosno Sekretarijata za privredu. Ada puno investira i razvija se, a samim tim može biti i primer drugim vojvođanskim opštinama i opštinama širom Srbije“, rekao je pokrajinski sekretar.\nSredstvima koje Pokrajinska vlada usmerava u Adu, dodao je, veliki deo projekata je realizovan, kako u ovoj, tako i u protekloj godini. „Kada se usmerena sredstva na tako efikasan način upotrebe, svi učesnici mogu biti veoma zadovoljni učinkom i ostvarenim efektima. Mnogo se duguje upravo opštinama koje odgovorno i uspešno apliciraju na konkurse Pokrajinske vlade i isto tako i sprovedu projekte“, istakao je Vasin.\nOn je podsetio da je Ada multinacionalna sredina, u kojoj srpski i mađarski narod oduvek živi u zajedništvu.\nSvečanom sednicom, koja je sazvana povodom Dana opštine, predsedavali su predsednik Skupštine opštine Ada Atila Buču, kao i predsednik opštine Zoltan Bilicki. Nakon svečanosti upriličena je dodela javnih priznanja, medalja, povelja i zahvalnica istaknutim fizičkim i pravnim licima za izuzetan doprinos i požrtvovanje u pogledu unapređenja opštine i kvaliteta života i standarda njenih stanovnika.\nPredsednik opštine Ada je na otvaranju sednice izjavio da opštinska uprava ulaže veliki trud kako bi pomogla meštane, koji u velikoj meri sarađuju i predstavljaju značajnog opštinskog partnera u rešavanju ključnih pitanja vezanih za opštinu. Zoltan Bilicki je naglasio da se puno radi na pružanju pomoći penzionerima, potom mladima kroz javne radove i programe pripravništva, te da se nastoji unaprediti i socijalna politika u Adi i njenim naseljenim mestima.\nPored toga, opština je uz pomoć republičkih, pokrajinskih, ali i sopstvenih sredstava, uspela da na najbolji mogući način uloži u infrastrukturne projekte, poput saobraćaja i komunalne infrastrukture, a obnovljeni su i pojedini objekti poput lokalnih škola i internata koji će ovog leta služiti kao lokacija za letnji kamp za decu iz ove opštine.


SPAŠAVANJE VLASTI: DIO 'SEDMORKE' TRAŽI SMJENU JEDNOG MINISTRA U VLADI KS | Hayat.ba\nDa li postojeću većinu u Skupštini Kantona Sarajevo čini "šestorka" ili je to ipak "sedmorka", ako ta većina uopće i postoji, tema je u vezi s kojom se, među ostalima, u utorak u Tarčinu vodila rasprava na višesatnom sastanku predstavnika aktuelne vlasti.\nNakon Općih izbora su, podsjećanja radi, predstavnici Narodna i pravde, Naše stranke, SDP-a, SBB-a, Demokratske fronte i NBL-a dogovorili formiranje većine i novog saziva Vlade Kantona Sarajevo. Zbog unutarstranačkih dešavanja je "šestorka" u međuvremenu prerasla u "sedmorku", a nedavno postignuti dogovor SDA, SBB-a i Demokratske fronte o formiranju federalne i državne vlasti doveo je u pitanje buduće funkcioniranje postojeće većine.\n"Šestorka" je postala "sedmorka" nakon što je Damir Nikšić isključen iz SDP-a, a Fahrudin Pecikoza iz NBL-a. Izlazak iz stranačkih okvira doveo je u pitanje njihovo poštivanje dogovora postignutog na nivou stranaka, a svaka "ruka" u Skupštini Kantona Sarajevo, u postojećim okolnostima sa upitnim odnosom SBB-a i Demokratske fronte, važna je za očuvanje aktuelne većine.\nDa bi sedma karika "sedmorke" nastavila djelovati u okviru postojeće većine, njihove dojučerašnje stranačke kolege morat će platiti cijenu. Upravo je ta cijena bila jedna od tema o kojoj se raspravljalo u Tarčinu.\nPrema informacijama Faktora, donedavni zastupnik SDP-a Damir Nikšić je, da bi nastavio podržavati aktuelnu Vladu, postavio visoku cijenu. Ona, između ostalog, podrazumijeva smjenu njegovog dojučerašnjeg stranačkog kolege Damira Filipovića sa pozicije ministra prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša. Novog bi ministra, vjeruje Nikšić, trebao imenovati upravo on.\nMeđutim, jedna ministarska pozicija ne zadovoljava Nikšićeve apetite. Svoju podršku uvjetuje i "dobijanjem" Sarajevogasa i Sarajevo-šuma, odnosno mogućnošću da na čelne pozicije tih preduzeća imenuje sebi bliske osobe. Nikšić vjeruje, tvrde izvori Faktora, da mu te pozicije pripadaju na osnovu izbornog rezultata kojeg je ostvario u oktobru.\nDa se Nikšićeva naklonost pokušava kupiti pozicijama, potvrdio je upravo on pisanjem na društvenim mrežama.\n- Da sam u petak prihvatio ponudu SDP-a da se vratim u Klub SDP-a u Skupštini Kantona Sarajevo u punom potencijalu, sa svim što tražim za sebe (a to su jedan resor, jedno javno preduzeće A kategorije, jedna institucija B kategorije i još ponešto iz kulture), kako su mi ponudili, danas bih ja sjedio u SDP-u sa većim ovlastima nego prije, a kompanija koja je izbačena jučer ne bi – napisao je Nikšić.\nDa postoji nezadovoljstvo radom aktuelne vlasti, pokazala je i jučerašnja rasprava koja se odnosila na nedovoljno brzo rješavanje inicijativa koje su podnosili zastupnici u Skupštini Kantona Sarajevo. S tim u vezi su razmatrani modaliteti unapređenja funkcionalnosti, koji bi, između ostalog, mogli podrazumijevati i formiranje posebnog tijela koje bi bilo zaduženo za realizaciju zastupničkih inicijativa.\nUzimajući u obzir otvorena pitanja koja postoje unutar vladajuće većine u Kantonu Sarajevo, te uvjetovanja pri raspodjeli pozicija s ciljem očuvanja te većine, vrlo je izvjesno da će aktuelni saziv Vlade Kantona Sarajevo doživjeti promjene u skorijoj budućnosti. Najklimavija je stolica na kojoj sjedi SDP-ov Damir Filipović, koji bi, čak i da ne dođe do smjene aktuelne Vlade, mogao ostati bez pozicije "zahvaljujući" ambicijama donedavnog stranačkog kolege.


Grad Trebinje stipendira 80 studenata - Leutar.net\nHomeMagazinDruštvoGrad Trebinje stipendira 80 studenata\nGrad Trebinje stipendira 80 studenata\n30. juna 2017. Leutar Društvo, Privreda, Republika Srpska, Vijesti 0\nGradonačelnik Trebinja Luka Petrović danas je potpisao ugovore o stipendiranju 80 redovnih studenata za 2017. godinu. Iznos stipendija, koje se isplaćuju za devet mjeseci, od ove godine veći je nego prethodnih i kreće se od 100 do 200 KM, u zavisnosti od socijalnog statusa porodice.\nPrema Petrovićevim riječima, socijalni status porodica studenata, bio je i jedan od kriterijuma za dodjelu stipendija, odnosno, prihod po članu domaćinstva.\nOn je kazao da je cilj Gradske uprave da od naredne godine iznos mjesečnih stipendija bude do 400 KM, kako bi porodice sa tim novcem znale da im dijete može školovati na nekom od fakulteta koji odabere.\nPetrović je najavio da će Gradska uparava u narednim godinama stvoriti uslove da svaki svršeni diplomac dobije ponudu da u Gradu Treebinju odradi pripravnički ili volonterski staž.\nUgovor o stipendiji danas je potpisao i Milan Rogan, apsolvent na Medicinskom fakultetu u Novom Sadu. Milan ima prosjek ocjena 9.55 i kaže da je na ovaj način gradska administracija pokazala da vode računa o dobrim studentima i budućnosti ovog grada.\n„Zahvaljujem gradonačelniku i Gradskoj upravi što su na ovaj način podijelili stipendije, jer ima mnogo studenata koji, zbog finansjskih problema ne mogu da ostvare značajnije rezultate“, kaže Rogan.


Premijer TK ima prijedlog: Lokacija za smještaj migranata može biti i zatvoreni rudnik u Bukinju – TuzlaInfo.ba\nPremijer TK ima prijedlog: Lokacija za smještaj migranata može biti i zatvoreni rudnik u Bukinju\nby nedim 20/11/2019\n20/11/2019 | 7:13\nVlada Tuzlanskog kantona nije učestvovala u donošenju odluke Vlade Federacije BiH, da se kasarna u Ljubačama dodijeli Vijeću ministara BiH za smještaj migranata. Također Vladu Tuzlanskog kantona niko nije ni kontaktirao prije donošenja odluke, niti je traženo izjašnjenje ili mišljenje Vlade Tuzlanskog kantona.\nViše puta u svojim medijskim istupima premijer Tulumović je izražavao svoje protivljenje donošenju ovakve odluke i uopće razmišljanju o Ljubačama, kao potencijalnoj lokaciji za smještaj migranata.\n„Više je razloga zašto sam protiv da se u krugu bivše kasarne na Ljubačama uspostavi centar za migrante. Kasarna nije sigurna jer dijelovi tog područja još uvijek nisu deminirani. Drugo, nalazi se u centru poslovne zone, hotelskih kapaciteta, ali i u neposrednoj blizini naselja. I na kraju radi se o prostoru čiji je dio već iznajmljen i koji služi za određene poslovne aktivnosti, i od kojeg se već ubiru određeni prihodi“, rekao je jučer premijer Tuzlanskog kantona Denijal Tulumović.\n„Migrantima bezrezervno treba pomoći, ali centre treba graditi tamo gdje njihova uspostava neće, ili će minimalno utjecati na život ljudi koji tu već žive. U Tuzlanskom kantonu postoje druge lokacije gdje bi se mogao uspostaviti takav centar, a koji bi uz određena ulaganja u obnovu pružili sasvim adekvatne uslove za dvodnevni smještaj oko 150 migranata. Jedna od tih lokacija su objekti zatvorenog rudnika u Bukinju. Ovaj prostor je u blizini, ali ne i neposredno uz putnu komunikaciju, blizu je i željeznička komunikacija, a objekat raspolaže i potrebnom infrastrukturom, koja uz određena ulaganja može biti dovoljna da odgovori ovim potrebama. Naravno i za ovu lokaciju potrebna je saglasnost lokalne zajednice, pa bi federalne vlasti i u tom smjeru trebale da povedu udređene aktivnosti“, zaključio je danas premijer Tulumović i pozvao Vladu Federacije BiH da još jednom razmotri svoju odluku, te da lokaciju za smještaj migranata odredi uz konsultacije sa kantonalnim vlastima i saglasnostima lokalnih zajednica – saopšteno je iz Odjela za informisanje Vlade TK.\nBKC TK: Sutra godišnji koncert GKUD Bosna\nŽivi u kući bez struje i vode: Apel za pomoć Alenu Aliću iz Tuzle\nBH Telecom, RD Tuzla: Oglas za prijem radnika\nViK Tuzla: Naselje Stupine trenutno bez vode, u toku sanacija kvara\nSoftić: Ako Dodik nastavi ovakvu politiku, izgledan je radikalni scenarij, a to je nestanak RS-a\nBurno u UKC Tuzla: Mujkić podnio ostavku, Kamerić dobio protivkandidata\nPotvrdio za Tuzlainfo: Prelazi li dr. Zijah Rifatbegović u KCUS?\nBoris Krešić dobio pisane odgovore i tvrdi: Dva direktora i UO UKC Tuzla su imenovani nezakonito!


Svetska ekonomska kriza i "zeleni" automobili\nSvetska ekonomska kriza i „zeleni“ automobili\nD. V. 15. februara 2009. 00:00\nNesumnjivo je da će finansijska kriza koja potresa auto-industriju imati dobitnike i gubitnike, ali od nje bi korist mogla imati i priroda. Iako to možda izgleda protivrečno, političari su pred posrnule proizvođače automobila koji su došli da zatraže finansijsku pomoć od njih kao jedan od glavnih uslova postavili veća ulaganja u ionako skup i neizvestan razvoj ekoloških automobila.\nAmerikanci su svoju administraciju shvatili vrlo ozbiljno, pa su šefovi GM-a, Ford-a i Crysler-a odmah počeli da se u javnosti pojavljivuju u prototipovima svojih automobila na struju. Evropljani su već pri traženju povoljnijih kredita kao jedan od aduta naveli skupa ulaganja u proizvodnju "čistih" vozila. Ubrzo posle toga predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo (Jose Manuel Barroso) najavio je da će od 2015. proizvođači automobila plaćati velike penale ako ne smanje emisiju ugljen-dioksida (CO2) ispod 130 grama po kilometru (sada je prosek 162 g/km). Američki div General Motors najpre je najavio da će mu ključni plan za prevavazilaženje svetske ekonomske krize biti proizvodnja automobila na struju. Njihov Chevrolet Volt je u završnoj fazi razvoja, a plan im je da se udruže s četrdesetak kompanija za isporuku električne energije u SAD i Kanadi kako bi se ova vozila napajala strujom. Ali, sada je i Chevrolet Volt pod znakom pitanja zbog velikih problema u kojima se General Motors trenutno nalazi.\nI političari su shvatili da insistiranjem na proizvodnji ekoloških vozila mogu da dobiju poene kod birača. Britanski premijer Gordon Braun (Gordon Brown) želeo je da baš on bude prva osoba u svojoj domovini koja će se fotografisati pokraj novog modela Mini Cooper E pokretanog strujom kada on stigne u Veliku Britaniju. A upravo je električni Mini Cooper E, uz BMW Hydrogen 7, koji koristi vodonik, bio službeni automobil UN-ove konferencije o klimatskim promenama koja je održana krajem novembra 2008. godine u Poznanju. Bez obzira na to koji alternativni, za prirodu manje štetan pogon proizvođači razvijaju za svoja vozila, političari najavljuju da će to znati da naplate. Takođe, nameću im ekološko poboljšanje konvencionalnih automobila.\nMože li to dovesti do znatnije proizvodnje automobila na alternativni pogon veliko je pitanje, na koje odgovor možemo dobiti u godinama koje slede. Sudeći prema dosadašnjim iskustvima, šanse nisu velike, jer su dosad svi takvi pokušaji završavali neslavno. U prilog većoj proizvodnji "zelenih" automobila ne ide ni veliki pad cene nafte na tržištu.


EU da ostane aktraktivna zemljama kandidatima za članstvo | MINA\nNaslovnicaGlavna vijestEU da ostane aktraktivna zemljama kandidatima za članstvo\nEU da ostane aktraktivna zemljama kandidatima za članstvo\nPodgorica, (MINA) – Evropska unija (EU) treba da pokaže stabilnost i ostane aktraktivna zemljama koje su kandidati za članstvo, ocijenio je premijer Dritan Abazović u razgovoru sa francuskim ambasadorom u Crnoj Gori Kristijanom Timonijeom.\nIz Vlade je saopšteno da su, razgovarajući o francuskom predsjedavanju EU, sagovornici razmijenili mišljenje o nedavno upućenom non paper-u predsjednika Francuske Filipa Makrona zemljama EU.\nPodsjeća se da je tom dokumentu iznijeta ideja o formiranju Evropske političke zajednice, kao sveobuhvatnog evropskog političkog foruma koji bi omogućio izgradnju zajednice svih evropskih zemalja, bez obzira na njihov status u EU ili odnosima sa Unijom.\nAbazović je, kako su kazali, rekao da je za Crnu Goru važno da takva ideja nije zamjena za članstvo u EU naglašavajući da je, za razliku od statusa quo, uvijek bolje razmjenjivati mišljenja i ideje o Evropi i njenoj perspektivi.\n“Razgovarajući o nedavnoj posjeti Ukrajini, Abazović je istakao da je Crna Gora pokazala da je spremna da se solidariše i pomogne prijateljima u nevolji u domenu svojih mogućnosti”, kaže se u saopštenju.\nNavodi se da je sastanku prisustvovala i zamjenica ambasadora Slovenije u Crnoj Gori Goranka Krošelj s kojom je zajednički razmotrena realizacija ranije započetih projekata u oblasti sajber bezbijednosti, IT sektora, nauke i obrazovanja.


ČOVIĆ PISAO NATO-u, DONALDU TRUMPU, ANGELI MERKEL I THERESI MAY: BiH suočena sa velikim problemom 'islamskog radikalizma' - GlobalCir\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Dragan Čović uputio je pismo NATO-u te predsjedniku Amerike Donaldu Trumpu, britanskoj premijerki Theresi May i njemačkoj kancelarki Angeli Merkel.\nU pismu ističe se da je aktivacija MAP-a iznimno važna jer je, kako navodi, BiH suočena sa velikim problemom naslijeđa radikaliziranih pojedinaca koji su iz Islamskih zemalja došli u BiH tokom rata, ali i zbog odlaska bh. građana na strana ratišta.\nČlan Predsjedništva Bakir Izetbegović potvrdio je da pismo nije usaglašeno te da je kao takvo neprihvatljivo. Dodaje da su u pismu paušalno i neutemeljeno iznesene tvrdnje o navodnom povratku radikalnih pojedinaca u BiH, kao i o stepenu opasnosti koji to predstavlja za opću sigurnost.\nIzetbegović dodaje da ovakva pisma mogu biti samo kontraproduktivna, te da Čović u svom pismu nije pomenuo Rezoluciju o vojnoj neutralnosti Republike Srpske.


Plaćanje gasa, ipak na rate - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Potrošačima i korisnicima prirodnog gasa, iz kategorije domaćinstva, omogućeno je plaćanje gasa na rate, kažu u Javnom preduzeću “Srem-gas”.\nOdloženo plaćanje dela računa za potrošnju prirodnog gasa odnosi se na meces decembar, januar i februar, kada će se prvi deo računa, od 65 odsto, plaćati po ispostavljanju računa do 17. u mesecu, a drugi deo računa, od 35 odsto, plaćaće se tek za šest meseci, i to bez kamate.\nPrema rečima direktora „Srem-gas” Vladimira Sanadera, ovo preduzeće angažovalo je sve unutrašnje rezerve i kapacitete kako bi se izašlo u susret potrošačima.\n„S obzirom na krizni period i na to da su kupci navikli na jedan režim plaćanja, odluka Javnog preduzeća “Srbijagasa” o ukidanju odloženog plaćanja izazvala je loše reakcije. Tokom naredna tri meseca računi i potrošnja su najveći, pa je iz tih razloga Javno preduzeće “Srem-gas” odlučilo da svojim potrošačima omogući da i u narednom periodu na lakši način izmiruju svoje obaveze“, objasnio je direktor Sanader.\nDa podsetimo, Javno preduzeće “Srbijagas“ donelo je odluku da se ukida odloženo plaćanje od 37,5 odsto od ukupnog računa za isporučeni prirodni gas.\nNakon toga, mitrovačko JP „Srem–gas“ bilo je primorano da obustavi reprogram odloženog plaćanja na šest meseci.\nTo znači da je u ovoj grejnoj sezoni račune trebalo plaćati u ukupnom iznosu mesečne potrošnje, a dosadašnja mogućnost plaćanja računa u dva dela ovom odlukom je ukinuta.\nKorisnici gasa ipak neće morati svoje račune da izmiruju u celosti, nego će, uz ove povoljne olakšice, ipak na vreme obezbediti dovoljne količine prirodnog gasa i tako ispratiti još jednu grejnu sezonu.\nKrao metalne profile sa dalekovoda


Region Archives - Page 3 of 128 - Užicka Republika Press\nPrvi inovacioni startap centar na području Zlatiborskog okruga počeo je da funkcioniše u Užicu u rekonstruisanom prostoru nekadašnje kasarne. Trenutno je rezervisano 16 od 25 opremljenih radnih mesta, a u modernom enterijeru ukupno može da radi do 50 osoba koje donesu svoju opremu. Osnovne ...\nGrad Užice sufinansiraće i ove godine projekte od javnog interesa kroz sprovođenje akcije „Užički program lokalnog partnerstva“ koja omogućava neposredno učešće građana u rešavanju dela problema lokalnih zajednica, manjih zahvata na uređenju javnih površina, a koje se sprovode u ...\nTržni centar Zlatibor u sredu bez vode\nIz JKP „Vodovod Zlatibor“ saopštavaju da će zbog radova na vodovodnoj mreži u sredu, 3. juna u vremenu od 8 do 12 časova bez vode biti Tržni centar Zlatibor sa okolnim naseljima. ...\nTrideset porodica, izbeglih devedesetih godina iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske, a koji trenutno žive na teritoriji grada Užica, dobile su ključeve od stanova. Dve zgrade, koje su izgrađene u Gradskoj opštini Sevojno, finansirane su od strane donatorskog Fonda Regionalnog stambenog program ...\nOd ponedeljka, 1. juna 2020. Potpećka pećina će raditi radnim danima i vikendom od 10-18 časova. Pojedinačne cene karti za odrasle su 300 dinara, a za decu 200 dinara. Cena karti za grupne posete je od 240 dinara za odrasle 240 dok je za decu 170 dinara. Zbog novonastale situaci ...\nGrad Užice trenutno realizuje tri projekta u saradnji sa Ministarstvom za državnu upravu i lokalnu samoupravu, a jedan od njih je izgradnja jedinstvenog upravnog mesta pri Gradskoj upravi. Na tom mestu građani Užica ubuduće će moći da na jednom mestu dobiju sve potrebne informacije i zavr ...\nGrađani koji imaju biračko pravo mogu izvršiti uvid u deo biračkog spiska za opštinu Čajetinu u cilju provere ličnih podataka upisanih u birački spisak i podneti zahtev za upis, brisanje, dopunu ili ispravku neke činjenice, do 5. juna kada se zaključuje birački spisak. Cela vest\nKomunalno javno preduzeće "Zlatibor" započelo je sadnju sezonskog cveća, a za te potrebe je nabavljeno oko 13 hiljada sadnica koje će krasiti cvetne površine i žardinjere na javnim površinama Zlatibora i Čajetine. Zastupljene su različite vrste cveća po boji, veličini i obliku, među ...


Francuska jača vojno prisustvo u istočnom Sredozemlju | EurActiv Serbia\nFrancuska jača vojno prisustvo u istočnom Sredozemlju\nFrancuska će pojačati vojno prisustvo u istočnom Sredozemlju, gde su Atina i Ankara rasporedile svoje ratne brodove usled spora oko turskog istraživanja nafte i gasa. Predsednik Francuske Emanuel Makron pozvao je Tursku da obustavi istraživanja u vodama za koje Grčka tvrdi da su njena teritorija da bi se smirile tenzije i omogućio dijalog.\nMakron je posle telefonskog razgovora sa grčkim premijerom Kirijakosom Micotakisom 12. avgusta uveče saopštio da je odlučio da narednih dana "privremeno pojača prisustvo francuske vojske u istočnom Sredozemlju, u saradnji sa evropskim partnerima, uključujući Grčku".\nFrancuski predsednik je je izrazio zabrinutost zbog tenzija izazvanih "jednostranim odlukama" Ankare o istraživanju, koje mora da prestane da bi se omogućio "mirni dijalog susednih zemalja i NATO saveznika".\n"Cilj ovog vojnog prisustva je nezavisna procena situacije i da se potvrdi privrženost Francuske slobodi i bezbednosti plovidbe na Sredozemlju i poštovanju međunarodnog prava", saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nU saopštenju Ministarstva se navodi da je Francuska poslala dva lovačka aviona "rafal" i dva broda Ratne mornarice. Avioni, koji su prethodno bili na Kipru zbog vojne vežbe, stići će na Krit 13. avgusta i ostaće nekoliko dana, prenela je agencija Frans pres.\nMicotakis je zahvalio Parizu na obećanju da će pojačati vojno prisustvo.\nPredsednik Francuske je "istinski prijatelj Grčke i čvrst zaštitnik evropskih vrednosti i međunarodnog prava", napisao je Micotakis na Tviteru.\nFrancuska, NATO i EU saveznik Grčke, najjača je vojna sila u EU, ali ima loše odnose sa Turskom, takođe članicom NATO i istorijskim suparnikom Atine, navodi agencija Asošiejted pres.\nTenzije između dva regionalna rivala pojačane su pošto je Turska poslala istraživački brod, u pratnji ratne flotile, u potragu za nalazištima nafte i gasa u zonu između Krita i Kipra, oblast za koju Grčka navodi da se preklapa sa njenim epikontinentalnim pojasom. Grčka je stavila vojsku u stanje pripravnosti i poslala ratne brodove u područje kod južne obale Turske.\nMicotakis je 12. avgusta upozorio na "opasnost od incidenta" u spornim vodama gde se nalaze ratni brodovi dve zemlje.\nGrčka ne beži od dijaloga, rekao je Micotakis, ali je dodao da je dijalog "nebitan u atmosferi tenzija i provokacija".\n"Mi nikada nećemo biti oni koji izazivaju eskalaciju. Ipak, uzdržanost je samo jedan aspekt naše moći. Nijedna provokacija neće proći bez odgovora. Pokazali smo da ćemo odgovoriti ako bude neophodno. I učinićemo to ponovo ako budemo morali", rekao je grčki premijer.\nRazgovori sa Briselom, Vašingtonom, Berlinom...\nGrčki ministar spoljnih poslova Nikos Dendias je 13. avgusta otputovao u Izrael gde će razgovarati o situaciji u istočnom Sredozemlju, a 14. avgusta sastaće se i s američkim državnim sekretarom Majkom Pompeom u Beču.\nDendias će 14. avgusta učestvovati i na hitnom sastanku Saveta ministara spoljnih poslova EU koji je, na zahtev Grčke, sazvao visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borel. Pored situacije u istočnom Sredozemlju, šefovi diplomatija članica EU razgovaraće i o predsedničkim izborima u Belorusiji i dešavanjima u Libanu.\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan će 13. avgusta razgovarati sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel i predsednikom Evropskog saveta Šarlom Mišelom da pokuša da smiri tenzije u istočnom Sredozemlju.\n"Rešenje u istočnom Sredozemlju je kroz dijalog i pregovore" rekao je turski predsednik u obraćanju zvaničnicima svoje stranke u Ankari.\nDodao je, međutim, da Ankara "neće dozvoliti ni jednoj zemlji da narušava njena prava".\n"Pozivati se na pomorski suverenitet koristeći se ostrvom Meis koje se nalazi na dva kilometra od turske obale i 560 kilometara od kontinentalne Grčke se ne može racionalno objasniti", rekao je Erdogan.


NIŠ je grad košarke: Kup Radivoja Koraća i reprezentacija stižu u "Čair"!\nPočetak/Sport/NIŠ je grad košarke: Kup Radivoja Koraća i reprezentacija stižu u „Čair“!\nNIŠ je grad košarke: Kup Radivoja Koraća i reprezentacija stižu u „Čair“!\nNiške Vesti24. januara 2018.\nU niškoj hali „Čair“ održaće se od 15. do 18. februara Kup Radivoja Koraća. Niš će tako 14. put biti domaćin ovog nacionalnog košarkaškog Kupa, četvrti put u nizu i osmi put u poslednjih 11 godina.\nPrijem za predstavnike Košarkaškog saveza Srbije obavljen je juče u Gradskoj kući, a o detaljima takmičenja govorili su generalni sekretar Dejan Tomašević i potpredsednik Dušan Projović. Ispred Grada obratio se gradonačelnik Darko Bulatović koji je istakao da će Niš učiniti sve kako bi Kup protekao valjano, ali i najavio da će razmotriti mogućnost da i seniorska reprezentacija Srbije u muškoj konkurenciji zaigra u Nišu, u okviru kvalifikacionih mečeva za Svetsko prvenstvo.\nGeneralni sekretar KSS Dejan Tomašević najavio je da bi te utakmice mogle da se odigraju u našem gradu ove ili početkom sledeće godine, kada i srpske košarkašice igraju u Nišu mečeve Evropskog prvenstva.\n„Dolazeći ovde po ko zna koji put povodom organizacije Kupa Radivoja Koraća u putu smo komentarisali da ne idemo u Niš nego da se vraćamo kući. Kada smo pravili anketu i pitali klubove koji je to grad gde bi najviše voleli da bude organizovan turnir upravo su svi oni rekli da bi to bio Niš.“ kaže Tomašević.\nOve godine ističe trogodišnji organizacioni ugovor ali interesovanje za njegov produžetak je obostrano. Tomašević je najavio da će septembra, novembra ili februara i naši „Orlovi“ možda zaigrati u Nišu.\n„Posebno mi je drago što je generalni sekretar Tomašević najavio mogućnost dolaska A selekcije. Naš nacionalni tim je gostovao 1997, pa 2001. i 2008. Nakon tih gostovanja u pripremnim utakmicama, uvek smo se vraćali sa velikih takmičenja sa medaljama“ rekao je potpredsednik Košarkaškog saveza Srbije, Dušan Projović.\nŠto se predstojećeg Kupa Radivoja Koraća tiče ono što sledi je izvlačenje parova koje će biti obavljeno 31. januara u 13 časova.\nProjović ističe da se kvalitet života u gradu ogleda između ostalog i u maniestacijama i događajima koji se organizuju u njemu. Kup Koraća postao je brend Niša, a da bi to i ostao moraju se svi zajedničkim snagama truditi i ne dozvoliti da se ponovi prošlogodišnji incident kada je bakljom sa tribina pogođen košarkaški radnik Mića Radović.\n„Od prvog sastanka i uopšte razmišljanja vezano za Kup bezbednost nam je najveći prioritet. Tu pre svega mislim na bezbedost svih učesnika, od igrača do gledalaca. Međutim, mi to ne možemo sami, bez pomoći Ministarstva Unutrašnjih poslova za koje se nadam da će učiniti sve što je u njihovoj moći kao što to radimo i mi. S ponosom mogu da kažem da je ovdašnje Ministarstvo pokazivalo uvek dobru volju i kvalitet rada, jer ne zaboravimo da jedino u Nišu mogu da se igraju utakmice gde su navijači Crvene zvezde i Partizana. U milion lepih stvari ponekad se desi nešto što može da ima loše posledice, ali pre svega ljudi treba da shvate da u halu dolaze da bi uživali u košarci.“ ističe potpredsednik.\nNiš je do sada bio odličan domaćin nacionalnog kupa i ova sportska manifestacija od velikog je značaja za čitav grad. Ove godine treba poslati jasnu poruku da smo spremni za domaćinstvo i narednih godina, što je moguće jedino kroz fer-plej i korektno navijanje.\nHala Čair košarka kup 2018 Kup Radivoja Koraća SC Čair


Nikola Jokić u duelu sa košarkašem Njujorka Noom Vonleom (Foto: AP/David Zalubowski)\nSrpski košarkaš Nikola Jokić sjajno je započeo novu godinu - u pobedi svojih Denver Nagetsa nad Njujork Niksima u "Pepsi centru" - 115:108, 23-godišni Somborac ostvario je treći "tripl-dabl" od početka sezone (19. u karijeri) i doveo trenutno najbolji tim Zapada do devetog uzastopnog trijumfa na svom parketu, 24. od početka sezone.\nJokić je za 34 minuta igre postigao 19 poena (7-14, 1-2, 2-3), imao 14 skokova, 15 asistencija, 3 blokade i 1 ukradenu loptu.\nNešto manje od tri minuta pre kraja postigao je važnu trojku, dva minuta pre kraja, poentirao posle skoka u napadu, minut i 20 sekundi pre isteka vremena sačuvao posed lopte pri rezultatu 111:105, a do kraja i bez gledanja asistirao Maliku Bizliju za koš kojim je neizvesni duel defintivno rešen.\nBizli je bio najefikasniji u pobedničkom timu sa 23 poena, što mu je rekord karijere, Pol Milsep je ubacio 16, a u tim iz glavnog grada države Kolorado, posle 11 utakmica pauze zbog povrede kuka vratio se bek Geri Heris.\nU Sakramentu, Kingsi su doživeli drugi poraz zaredom - 113:108 protiv Portlanda, u meču u kojem su gubili dvocifrenom razlikom na poluvremenu, vratili se u poslednjoj četvrtini predvođeni sjajnim Bogdanom Bogdanovićem, a onda ipak izgubili u produžetku.\nBogdanović je otvorio meč 0-8 iz igre, a onda ubacio 11 od svojih 19 poena (4-8, 3-11, 2-2) u poslednjoj četvrtini i svih 5 poena svog tima u dodatnih 5 minuta. Pored toga, za 35 minuta igre imao je 5 skokova, 5 asistencija i 3 ukradene lopte.\nNemanja Bjelica igrao je 36 minuta i ostvario peti "dabl-dabl" ove sezone - 14 poena (3-7, 1-5, 5-7) i 16 skokova, uz 2 asistencije i 1 blokadu.\nS druge strane, istorijsku partiju za Blejzerse pružio je reprezentativac BiH Jusuf Nurkić - 24 poena, 23 skoka, 7 asistencija, po 5 ukradenih lopti i blokada za 37 minuta. On je prvi košarkaš u istoriji NBA sa 20 i više poena, 20 i više skokova, 5 i više asistencija, blokada i ukradenih lopti, otkad su ukradene lopte i blokade uvedene u zvaničnu statistiku 1973. godine.\nFenomenalno veče imao je Kavai Lenard, koji je predvodio svoje Toronto Reptorse do 28. pobede u sezoni - 122:116 protiv Jute. Lenard je postigao 45 poena (16-19, 0-3, 13-17), što mu je rekord karijere.\nOslabljeni Denver u seriji, Jokić 32 poena i 16 skokova


PROFESOR NA VEST POINTU: Kosovo je velika greška Amerike, koju neće priznati | Ekspres.net\nOn sumnja da će Amerika bez značajnije promene geopolitičke situacije na Balkanu povući odluku o priznanju Kosova zato što bi, kako kaže, time priznala da je počinila veliku grešku koja je bila signal separatističkim pokretima u svetu da pokušaju isto. Poručuje, međutim, da bi Amerika sada u pregovorima Beograda i Prištine mogla da odigra odlučujuću ulogu kako bi se intenzivirao dijalog.\n“Verujem da su sada šanse za realnim dogovorom mnogo veće nego u prošlosti zato što su prethodne administracije i takozvana „duboka država“ činili mnoge pogrešne stvari”, rekao je Oluić u intervjuu Frankfurtskim vestima.\nOluić smatra da je priznanje Kosova bila ne samo politička, već i istorijska greška.\n“Kako ste onda mogli da Srbima oduzmete tu teritoriju. Zato što su tu žive većinom Albanci? Pa i ta situacija je bila sasvim drugačija na početku Drugog svetskog rata, ali i kasnijim događajima koji su doprineli iseljavanju Srba. Bilo je teško biti Srbin na Kosovu”, objašnjava američki pukovnik srpskog porekla.\n“Amerika posle dugo vremena ima predsednika koji nije političar i koji stvari posmatra na sasvim drugačiji način od svojih prethodnika. Slažemo se da neki put nije lako čitati njegove tvitove, ali predsednik Donald Tramp je čovek koji je spreman da sasluša svaki predlog i razmotri svaku realnu, moguću opciju koja će doprineti rešenju problema. Tu Srbija treba da traži svoju šansu”, kaže pukovnik.\n“Sumnjam da bi Albanci odbili zahtev koji bi stigao iz Vašingtona jer su oni trenutno u teškom položaju svesni da bez priznanja u UN faktički nemaju državu”, kazao je Oluić.\nOluić kaže i da nova američka administracija nema toliko “sentimenta” poput bivšeg predsednika Bila Klintona ili državne sekretarke Medlin Olbrajt.\n“Najviše boraca Islamske države u Siriji i Iraku sa prostora Balkana stiglo je upravo sa Kosova, a za Amerikance je neprihvatljivo da neko ubija njihove vojnike. Takođe, na prostoru Balkana je veliki stepen organizovanog kriminala, a na Kosovu je taj procenat još veći. To su sve detalji koji odlučuju”, dodao je on.\n“Sumnjam da bilo koja ozbiljna zemlja u svetu smatra da je pitanje Kosova rešeno 1999. Uostalom, pet evropskih država nije priznalo tu nezavisnost, a teško će to i učiniti u situaciji kada separatistički pokreti jačaju, a sama Evropa ima ozbiljan problem nastao Bregzitom”, objasnio je.\nZamoljen da prokomentariše razne “scenarije” za rešenje pitanja Kosova, Oluić kaže da bi najtragičnije za bezbednost regiona bilo ujedinjenje Albanije i Kosova, a čime bi se izbeglo direktno priznanje UN.\n“Srbi bi tada s pravom pitali zbog čega se Republika Srpska ne bi prisajedinila Srbiji i to bi dovelo do nove krize. Ipak, duboko verujem da je vreme rata prošlo na prostoru Balkana. Nažalost, ne mogu da isključim moguće ograničene konflikte”, kazao je pukovnik.\nTags amerikanezavisnost KosovaStiven OluićVest Point\n“Pozivamo Vašington i Brisel da utiču na Prištinu” ČEPURIN: SAD su od Kosova napravila “Ambasadorstan” i nosač aviona “Bondstil” SAD napustile odbor kosovske agencije: “Ambasadori nisu zavese za prozore” Šalja: Nemam nameru da podnesem ostavku, izabrali su me poslanici


Lokalni front: Dva meseca od hapšenja uzbunjivača | VAmedia - info portal\n19/11/2019 19/11/2019 1 коментар на Lokalni front: Dva meseca od hapšenja uzbunjivača\nNa tačno dva meseca od hapšenja uzbunjivača Aleksandra Obradovića aktivisti Lokalnog front organizovali su štand na Gradskom trgu na kom su razgovarali sa gradjanima nastojeći da ih informišu o Obradovićevom slučaju. Lokalni front u izjavi medijima posebno se osvrnuo na kompaniju Krušik kao jednog od zagadjivača vazduha u Valjevu.\nKonstatujući da odgovorni za slučaj hapšenja Aleksandra Obradovića sjedne strane mirno ćute , a sa druge zbunjeno i nepovezano odgovaraju odbornik u Skupštini grada i aktivista Lokalnog fronta Ljubomir Radović osvrnuo se i na objavljene podatke o poslovanju Krušika.\n„Nekoliko cifara iz završnih računa otvara neka pitanja o kojima bi rukovodstvo „Krušika“, a takođe i akcionari, građani Valjeva, morali da razmisle. Na primer, zašto su zalihe sa 3 milijarde i 3 miliona dinara u 2015. porasle na 5 milijardi 223 miliona krajem 2018? Ili, zbog čega je „Krušik“ na kraju 2017. dobavljačima u zemlji dugovao 1 milijardu 369 miliona, a na kraju 2018. više od 2 i po milijarde? Nije teško pogoditi kako se ovi dugovi prema dobavljačima odražavaju na brojne kooperante u Valjevu i okolini. Da bi stvar bila još gora, podaci Narodne banke Srbije pokazuju da su poslovni računi HK „Krušik“ najmanje tri, a verovatno svih osam godina u blokadi. Koliko juče, 17.novembra, ukupni iznos blokade bio je preko 508 miliona dinara. Uporedite ovaj podatak sa činjenicom da Agencija za privredne registre nemilosrdno briše male preduzetnike zbog blokade od 24 meseca.Kako onda „Krušik“ uopšte radi?“ upitao je Radović.\nOn kaže da se platni promet u zemlji i inostranstvu obavlja preko posebnih tekućih računa otvorenih zaključkom Vlade Srbije iz novembra davne 2011.godine.\nGovoreći o broju zzaposleih Radović je izneo podatak da je na kraju 2016. „Krušik“ imao 2 257 zaposlenih, među njima 5 magistara i 1 126 nekvalifikovanih radnika, koji su tada činili 49,89% ukupnog broja zaposlenih. Kraj 2018. godine dočekao je 3 231 radnik. Taj jedan neparni je bio magistar. Ubrzani prijem novozaposlenih popravio je položaj nekvalifikovane radne snage u „Krušiku“: takvih je sada 1 965, što čini 60,82% ukupnog broja zaposlenih.\n„Svi, sa izuzetkom ministra policije, policijskih inspektora i tužilaca, videli su tabelu u kojoj su prikazane cene po kojima je „Krušikovu“ minu 82 mm dobijao čuveni GIM u poređenju sa državnom firmom „Jugoimport“ SDPR. Svi oni, da su hteli, mogli su da vide ime izvesnog Branka Stefanovića na listi kupaca koji su dolazili u „Krušik“. Sa ove tabele veoma je lako izračunati profit koji je ostvario GIM. Umesto u kasi „Krušika“, zeleni dolari završili su u rancu ministrovog tate Branka.Čerupanje „Krušika“ kako je pokazao Aleksandar Obradović, dobija ubrzanje. Dolarske cifre sve su ozbiljnije i to se vidi i po nervozi zbunjenih ministara i predsednika. Neće, pre mesec i po dana izmenjeni Nadzorni odbor „Krušika“, u poslovnoj politici za tekuću godinu utvrditi potrebu da se modernizuje postrojenje koje godinama truje stanovnike Valjeva. Reč je o pojedinačno najvećem zagađivaču vazduha u gradu, što potvrđuju i članovi aktuelne vlasti koji se bave aerozagađenjem u okviru famoznog Stručnog tima“, kaže Radović koji smatra i da službenici grada koji kontrolišu 23% akcija Krušika neće i dalje ništa uraditi po ovom pitanju.\nČak i da Grad Valjevo nije vlasnik preko 23% akcijskog kapitala „Krušika“ , građani Valjeva, imali bismo sva prava da pitamo ko sve truje i zagađuje vazduh koji udišemo. Ta prava garantuje nam davno ratifikovana konvencija iz Arhusa pretočena u zakone Republike Srbije, smatraju u Lokalnom frontu.\n„Pre skoro godinu dana na zahteve „Lokalnog fronta VA“, zahteve podržane sa preko hiljadu i po potpisa građana, službenici Grada, oni najviši, nisu umeli da odgovore. Umesto da priznaju da ništa nisu radili pune tri godine, osnovali su tzv. stručni tim za smanjenje aerozagađenja. Ovaj tim jeste doneo nekoliko ozbiljnih preporuka, ali nije uspeo ono najvažnije: da odbornike Skupštine ubedi da je čak i za prve korake na putu rešavanja problema neophodan i neki novac u budžetu. Tako će se i ove godine udeo sredstava uloženih u kvalitet valjevskog vazduha meriti tek promilima ukupnih budžetskih rashoda.Od 27.februara, kada je formiran, stručni tim zadužen da smanji aerozagađenje na teritoriji Grada Valjeva (tako piše u rešenju o osnivanju tima), nije učinio mnogo. Nije ni mogao mnogo; za ozbiljna rešenja potreban je ozbiljan novac koji ovaj grad više nema. Nema ga, jer je utrošen, na primer, za kupovinu livada koje su neki proglasili za industrijsku zonu“, rekao je Željko Trifunović aktivista Lokalnog fronta.\nOn navodi da je Stručni tim ipak načinio jedan hrabar korak navodeči da je 14. marta ove godine, Radna grupa izdvojila kao najvećeg identifikovanog zagađivača valjevskog vazduha energo-blok HK „Krušik“. Ovo postrojenje, rekli su, koristi lignit niskog kvaliteta i u okolinu emituje ogromne količine štetnih materija.\n„Nedavno je u listu „Napred“ ovo još jednom potvrdio uzbunjivač koji je i predsednik stručnog tima za smanjenje aerozagađenja. Šta više, naveo je da „Krušik“ dnevno troši 50 do 70 tona, tona, lignita najnižeg kvaliteta sa površinskih kopova „Kolubare“!Nadamo se samo da nove valjevske uzbunjivače niko neće smestiti u kućni pritvor“, rekao je Trifunović.\nAktivista Lokalnog fronta Vera Marković iznela je podatak da „Krušik“ nije dostavio nikakve podatke za Lokalni registar izvora zagađivanja, što inače nalažu zakonski propisi. Poslednji Registar za Grad Valjevo objavljen je u aprilu ove godine i u poglavlju 5 na listi zagađivača „Krušika“ nema. „U međuvremenu, čitamo izveštaj o poslovanju „Krušika“ u 2018. godini. Jedno poglavlje ovog izveštaja nosi naziv „Informacije o ulaganjima u zaštitu životne sredine i bezbednost i zdravlje na radu“. Prva rečenica glasi: – HK „Krušik“ posebnu pažnju posvećuje bezbednosti i zdravlju na radu i zaštiti životne sredine, oblasti koja pored neposrednog uticaja na poslovanje ima i daleko veći -društveni značaj. Konkretnije, dalje se kaže: – Kada je u pitanju zaštita životne sredine sprovođenje propisa iz ove oblasti odvija se u skladu sa finansijskim mogućnostima kompanije.Nigde se ne pominje energo-blok, ne pominje se lignit, ne pominje se zagađivanje vazduha. Ono što posebno zabrinjava jeste izjava da se propisi sprovode u skladu sa finansijskim mogućnostima kompanije! Ako je rukovodstvo „Krušika“ svesno problema koje stvara emisija štetnih materija, kako nam tvrde naši uzbunjivači iz stručnog tima, zašto nije ranije započelo da ovaj problem rešava? Ili će razlog ponovo biti što takvi poduhvati „regionalnog lidera u odbrambenoj industriji“ nisu u skladu sa finansijskim mogućnostima?“ upitala je Marković.\nNa kraju obraćanja medijima Lokalni front postavio je još nekoliko pitanja nadležnima: Da li neko od službenika koji sede u Karađorđevoj 64 učestvuje u radu skupštine akcionara? Da li neko sme da prenese rukovodstvu „Krušika“ podatke o broju Valjevki i Valjevaca bolesnih i pomrlih i zbog toga što kompanija nije sprovodila propise iz zakona o zaštiti životne sredine? Šta je sve moglo, po pitanju valjevskog vazduha, da se učini novcem koji je završio u privatnim džepovima?\n1 comment on “Lokalni front: Dva meseca od hapšenja uzbunjivača”\ni oni da se zna 19/11/2019 at 22:40\nSvemu ovome je doprinelo i nekadašnje rukovodstvo pored Mladena i Vladana Lukića na čelu sa Jovanom Davidovićem,koji je napravio plodno tlo za sve pomenute mahinacije


Prosidba na koncertu\n„Novopazarac Dino Crnišanin nakon jednogodišnje veze sa Prijepoljkom, odlučio je da je zaprosi na krajnje neobičan način. Dino, inače član hora, izveo je svoju devojku na binu, i pred punom Velikom salom Doma kulture, umesto pesme odlučio je da je da zatraži sudbonosno DA od svoje izabranice. Prvi na prosidbi su im prvi čestitali članovi hora, a kao poklon stiglo je cveće i naravno emotivne pesme“, rekao je za RINU novinar Alem Rovčanin koji je pratio koncert.\nPublika je takođe bila raznežena i oduševljena ovom scenom, a nekima je izmamila i suze na lice.\n„Tek kad se ovako nešto priredi shvatimo koliko su nam te obične stvari nedostajale sve ovo vreme. Koncerti, muzika, pa čak i prosidbe na koncertima koje su mi pre bile iritantne, sada sam se zaista oduševila. Život se nastavlja, nadamo se da će se konačno sve vratiti na staro“, rekla je za RINU Jelena koja je uživala u koncertu hora Đulistan.


Krstajić zove Luku Milivojevića\nIzvor: Vesti-online.com, 08.Jan.2019, 11:47\nKapiten fudbalera Kristal Palasa Luka Milivojević dobiće poziv selektora reprezentacije Srbije Mladena Krstajića za prijateljski meč protiv Nemačke i start kvalifikacija za Evropsko prvenstvo protiv Portugalije, prenosi Sportski žurnal.\nTakav epilog najavile su i Krstajićeve reči, ali i predsednika Fudbalskog saveza Srbije Slaviše Kokeze, pa se očekuje da se reši sukob na relaciji selektor - Milivojević započet na Mundijalu u Rusiji.\nTada je Milivojević >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << imao mnogo zamerki na taktiku Krstajića odmah nakon duela sa Švajcarskom (1:2), kasnije je i sve češće javno izražavao nezadovoljstvo, propustio i kompletnu Ligu nacija, ali je selektor ponavljao da mu ne zamera i da će ga pozvati kada dođe pravo vreme, iako je vezista bio optužen za pokušaj puča.\nU novoj godini, gde Srbiju čeka veliki zadatak da se plasira na EURO posle dve decenije, prvi čovek FŠ Slaviša Kokeza smatra da je vreme da Milivojević ponovo obuče dres "orlova".\n"U ovom slučaju niko nije 100 odsto u pravu. Bilo je emotivnih reakcija sa obe strane, ali mislim da Luka Milivojević nema pravo da ne igra za Srbiju, isto kao što selektor nema pravo da ga ne pozove u nacionalni tim", rekao je Kokeza za Žurnal.\nSrbija gostuje Nemačkoj u Volfsburgu 20. marta, a pet dana kasnije igra u Lisabonu protiv aktuelnog šampiona Evrope na startu kvalifikacija.\nRadio Televizija Vojvodine: Krstajić vraća Milivojevića u martu?\nMondo: Povratak Luke Milivojevića među "orlove"?\nVečernje novosti: OD MARTA MEĐU "ORLOVIMA": Milivojević ponovo oblači dres reprezentacije?


Rekord Durenta, poraz Oklahome - Soskanal\n» Rekord Durenta, poraz Oklahome\nObjavio Bojan Pavlović 07/04/2014 - 12:21\nKošarkaši Finiksa pobedili su u noći izmedju nedelje i ponedeljka Oklahomu sa 122:115, a utakmicu je obeležio igrač poraženog tima Kevin Durent, koji je postavio novi rekord NBA lige od 41. uzastopne utakmice u kojoj je postigao najmanje 25 poena.\nKošarkaši Portlanda pobedili su Nju Orleans sa 100:94 i obezbedili plasman u plej-of prvi put od sezone 2010/2011. Lamarkus Oldridž predvodio je Portland do pobede sa 25 poena i 18 skokova, Vesli Metjuz dodao je 21, Demjan Lilard 20, a Nikolas Batum 16 poena i 12 skokova.\nKošarkaši Majamija pobedili su Njujork sa 102:91 i ostvarili treću ovosezonsku pobedu u četiri medjusobna duela. Aktuelne šampione je do pobede predvodio Lebron Džejms sa 38 poena, Mario Čalmers dodao je 15, a Kris Boš 14 poena.\nAtlanta je pobedila Indijanu sa 107:88, Hjuston je posle produžetka pobedio Denver sa 130:125, dok je Golden Stejt pobedio Jutu sa 130:102.\nLos Andjeles Klipersi pobedili su gradskog rivala Lejkerse sa 120:97 i ostvarili treću pobedu u četri ovosezonska medjusobna duela, dok je Dalas pobedio Sakramento sa 93:91 i ostvario treću uzastopnu pobedu.


Penzionisanje Veljovića nema veze sa otkazima u MUP-u\nMinistar unutrašnjih poslova (MUP) Srbije Nebojša Stefanović izjavio je da penzionisanje dosadašnjeg direktora policije Milorada Veljovića nema nikave veze sa najavljenim otkazima u MUP-u.\n“Racionalizacija apsolutno nema veze s penzionisanjem. Veljović je čelu policije gotovo deset godina. Svestan sam da bi njemu bilo teško da provodi neke delove reformi i rezove medju ljudima sa kojima saradjuje toliko dugo. Mislim da deset godina nije malo na jednoj funkciji, jer je dovoljno vremena da pokažete što ste mogli da uradite”, rekao je Stefanović u intervjuu za Politiku od nedelje.\nOn je dodao da je želeo da na čelo Direkcije policije dodje neko ko će se efikasnije i energičnije suočiti s promenama koje su potrebne u policiji i dodao da je sa Veljovićem imao korektnu saradnju, ali da smatra da je za policiju potrebno da dodje do osveženja.\nStefanović je rekao da će konkurs za novog direktora policije biti raspisan odmah posle usvajanja zakona o policiji i da očekuje da se to završi za nekoliko meseci.\n“Direktora će izabrati Vlada na osnovu rezultata konkursa, a do tada će posao vršioca dužnosti, prema odluci Vlade, obavljati Vladimir Rebić, dosadašnji načelnik Uprave saobraćajne policije”, rekao je Stefanović.\nGovoreći o kritikama snimanja policijskih akcija hapšenja i objavljivanje tih snimaka u medijima, Stefanović je rekao da policajci imaju pravo da uz saglasnost tužilaštva snimaju svoje aktivnosti, izmedju ostalog i zbog sopstvene zaštite u smislu ispravnosti i zakonitosti postupanja.


Uspešan nastup turističke privrede Srbije na Međunarodnom sajmu turizma „FERIEN“ u Beču -\n16. januara 2020.0276\nProšle godine smo prvi put, posle dužeg vremena, sa turističkom privredom izašli na tržište Austrije. Sa PKS organizovali smo nastup turističke privrede na ovom veoma značajnom i posećenom sajmu turizma na austrijskom tržištu. Nastup naših privrednika izazvao je veliko interesovanje posetilaca. Prošlogodišnji sajam je posetilo oko 200.000 posetilaca kojima su ponuđeni konkretni turistički programi. Naše firme su imale priliku da pronađu partnere i uspostave poslovnu saradnju. Na inicijativu velikog broja članica, odlučili smo da i ove godine, u saradnji sa PKS, organizujemo nastup naših privrednika, tako da ove godine sa nama nastupa 36 privrednika iz naše zemlje, rekao je predsednik PKV Boško Vučurević.\nMeđunarodni sajam turizma u Beču jedan je od najvećih turističkih sajmova u Austriji, a posvećen je prodaji turističkih aranžmana za odmor i putovanja. Zemlja partner ovogodišnjeg sajma je Dominikanska Republika, a svoju ponudu predstavlja više od 800 izlagača iz više od 80 zemalja. U okviru nacionalnog štanda Srbije, sa svojom ponudom predstavljaju se brojni hoteli, turističke agencije, vinarije, etno kuće i salaši, kao i turističke organizacije.\nInteresantno je što ovaj sajam zaista ima mnogo posetilaca i drago nam je što smo ove godine, zajedno sa PKV došli na ovaj Sajam. Očekujemo dosta kontakata, jer su ljudi zaista zainteresovani, uzimaju brošure, raspituju se. To je ruta Subotica-Novi Sad-Beograd koja je ustaljena za turiste koji dolaze sa Zapada, tako da zaista očekujemo, u odnosu na ovo interesovanje, i povećanu posetu turista iz Austrije i ovog dela Evrope, rekao je Neša Radulović TO Grada Subotice, kojoj je ovo prvo učešće na sajmu „Ferien“ u Beču.\nLjubomir Popović, ispred hotela „Putnik“ u Novom Sadu, istakao je da od učešća na ovom sajmu takođe očekuje mnogo uspešnih kontakata i kao pozitivno ističe to što su PKV i PKS uvideli potrebu tursitičkih radnika da prestave svoje poslovanje baš na ovom sajmu i omogućile im to.\nSmatram da je to odličan način da počnemo da sarađujemo ovde i da stičemo klijente, jer u ovom momentu nam definitifno nedostaju klijenti sa ovih prostora, rekao je Popović.\nU okviru tradicionalno dobre poslovne saradnje koju AP Vojvodina ima sa austrijskim pokrajinama i privrednicima, predsednik Vučurević je mišljenja da poseban interes za saradnju postoji u oblasti turizma.\nRazlozi za to su brojni, a pre svega istakao bih da je austrijsko tržište veoma emitivno tržište, nama geografski veoma blizu sa kojim je uspostavljena veoma dobra saobraćajna infrastruktura, pored povezanosti auto-putem, uspostavljene su redovne avio linije za Beč iz Beograda i Niša. Povezuje nas značajno kulturno-istorijsko nasleđe, koji je rezultat zajedničke istorije, kao i prirodno geografske veze. Tu bih posebno istakao značaj turističkog potencijala Dunava koji protiče kroz obe zemlje i pruža velike mogućnosti za razvoj nautičkog turizma. Ostvarili smo odlične rezultate u prošlogodišnjoj nautičkoj sezoni, broj pristajanja kruzera i putnika je veći za trećinu u odnosu za 2018. godinu. Prema podacima Agencije za upravljanje lukama, u Srbiji je prošle sezone pristalo 1.539 kruzera i zabeleženo je 208.000 ukrcanih i iskrcanih putnika, rekao je Vučurević.\nDodao je da Vojvodina beleži konstantan rast broja dolazaka turista i ostvarenih noćenja, tako da je za prvih jedanaest meseci 2019. godine, ostvareno povećanje broja dolazaka turista za 3,9 odsto i broja noćenja za 4,7 odsto u odnosu na isti period 2017. godine. U strukturi turista, strani turisti ostvaruju veće povećanje i u dolascima (5,3 odsto) i u noćenjima (9,1 odsto).\nŠto se turista iz Austrije tiče, iako smo za prvih jedanaest meseci ove godine, ostvarili povećanje broja dolazaka turista za 10,4 odsto i noćenja turista za 17,4 odsto, mislim da imamo mnogo više potencijala i mogućnosti za veći rast i da će ovogodišnji nastup naše turističke privrede na sajmu turizma u Beču značajno doprineti tome, rekao je Vučurević.\nTuristička agencija „Magelan“ iz Novog Sada, kako ističu iz ove agencije, ranije se predstavljala samostalno na Sajmu, a 2019. godine su učestvovali sa PKV, te je ta saradnja nastavljena i u ovoj godini.\nOvde se nalazi veliki broj naših partnera iz Austrije sa kojima radimo, koji nam dovode grupe u Srbiju, radimo im u stvari ceo Balkan, tako da, ovo je idealna prilika da preko PKV dođemo na Sajam i posetimo partnere. Ovo je posle ITB sajma turizma u Berlinu, za nas drugi sajam po važnosti, jer najviše radimo sa nemačkim i austrijskim partnerima, rekla je Tijana Šipčić.\nDeo privredne delegacije iz Republike Srbije, po prvi put, ove godine čini i Turistička organizacija Grada Novog Sada (TONS).\nZa nas je vrlo značajno učešće na ovom Sajmu zato što smo čuli da je Sajam zaista posećen i da je za namenjen publici. Samim tim, možemo da se predstavimo krajnjim korisnicima, da predstavimo Novi Sad, ono što Novi Sada nudi, zajedno sa okolinom, i da promovišemo Novi Sad kao Eropsku prestonicu kulture naredne godine, Marina Babić ispred TONS.\nU okviru radne posete Beču, predsednik Vučurević sastao se danas sa izlagačima na štandu PKV/PKS, zajedno sa ambasadorom Republike Srbije u Austriji Nj.E. Nebojšom Rodićem, predsednikom Udruženja srpskih privrednika u Beču Neškom Čestićem, direktorkom predstavništva PKS u Austriji Nadom Knežević, direktorom Agencije za upravljanje lukama Vukom Perovićem. Tom prilikom, predsednik Vučurević je posetio Ambasadu Republike Srbiji u Austriji, kao i internacionalnu kompaniju „UnitCargo“ u Beču, koja je lider u oblasti logistike i transporta robe u regionu Centralne i Istočne Evrope, gde je održan sastanak sa generalnim direktorom kompanije Davorom Sertićem. Ova kompanija, sa sedištem u Beču postoji 15 godina, a već godinu dana uspešno posluje i u Srbiji, sa predstavništvom u Novom Sadu.\nSa PKS i PKV na Međunarodnom sajmu turizma „FERIEN“ u Beču, turističku ponude Republike Srbije predstavljaju Turistička organizacija Vojvodine, TONS, Beogradski sajam, Hotel Romonda, Marina Apatin, Belgrade Hotels Grup, UTP Srbija UTP, Hotel Zlatnik, Turistička agencija Travelino, Hotel Prezident Novi Sad, Eko-etno kompleks Kapetan Miša Breg, Agencija za upravljanje lukama, Specijalna bolnica za rehabilitaciju Gornja Trepča, Turistička agencija Magelan, Turistička organizacija Boljevci, Opština Knjaževac, Hotel Šeraton Novi Sad, Sunčana reka, Hotel Kladovo i „Aqua star“, Turistička agencija Vojvodinašume Turist, Majkin salaš, Turistička agencija Kompas travel&tourism Novi Sad, Vinarija Zvonko Bogdan, Pansion ANA Senta, Turistička organizacija Niš, Privredna komora Zaječara, Turistička organizacija Kraljevo, Etno kuća Zornića kuća Baćevac, Turistička organizacija Knjaževac, „Crystal code rentals“, Turistička organizacija Subotica, Turistička organizacija Sombor, Zepter hotels, Turistička organizacija Vršac.\nRelated tags : boško vučurevićmarina babićneša radulovićprivredna komora srbijeprivredna komora vojvodinesajam ferien u bečuturistička organizacija vršac\n28. novembra 2020., 02:47


Od danas vakcinacija samo po pozivu: Svi prijavljeni biće vakcinisani, sačekajte poziv - GLAS OPOVA\nOd danas vakcinacija samo po pozivu: Svi prijavljeni biće vakcinisani, sačekajte poziv\nSvi prijavljeni biće vakcinisani, sačekajte poziv\nOpovo, 26. januar 2021;\nOd danas, utorka, 26. januara na svim punktovima za vakcinaciju moći će da se vakcinišu isključivo građani koji su dobili poziv od elektronske uprave sa terminom vakcinacije. Termin za vakcinciju građani će dobiti nakon prijave na portalu eUprave ili pozivom kontakt centra. Nema nikakve potrebe niti je u interesu javnog zdravlja da se stvaraju redovi i gužve građana koji nemaju zakazan termin jer će svi građani dobiti vakcinu u skladu sa planom prioritizacije.\nIskazivanje interesovanja za vakcinaciju, nakon čega ćete u bliskoj budućnosti dobiti vreme i mesto vakcinacije, traje nekoliko minuta i veoma je jednostavno. Svi građani to mogu učiniti na adresi www.imunizacija.euprava.gov.rs . Ukoliko osoba zainteresovana za vakcinaciju ne poseduje računar, može se prijaviti i telefonski, putem kontakt centra na broj telefona 0800 222 334, svakoga dana od 8 do 20 časova. Na kraju, podsećamo sve građane Republike Srbije da bez obzira na to što je vakcina stigla u našu zemlju i što smo trenutno među vodećim državama u svetu po broju vakcinisanih građana na milion stanovnika, epidemija nikako nije gotova. Bez obzira da li smo primili vakcinu ili ne, moramo nositi maske u zatvorenim prostorima, voditi računa o higijeni ruku, održavati međusobnu distancu kada god je to moguće i redovno provetravati prostorije. Odgovornim ponašanjem, poštovanjem epidemioloških mera i poštovanjem termina vakcinacije najbrže ćemo doći do našeg zajednilkog cilja, a to je konačna pobeda nad korona virusom\nKošarka KSB prvenstvo: Kadetkinje Agrosa upisale pobedu u 4. kolu


Srbija: Veca Prava Vojvodini | Institute for War and Peace Reporting\nSrbija: Veca Prava Vojvodini\nSrpske vlasti spremaju se za ozbiljnu decentralizaciju zemlje.\nNedavno vracanje nekih autnomnih prava severnoj srpskoj pokrajini Vojvodini pokazuje da se nove srpske vlasti, uprkos ozbiljnim unutrasnjim razmiricama, spremaju za siru decentralizaciju drzave, na cemu insistira EU.\nOvim cinom poslata je ohrabrujuca poruka i Sandzaku, gde zive vecnom\nMuslimani, a mnogi smatraju da je i Crnogorcima, cije vlasti insitiraju na referendumu za izdvajanje iz Jugoslavije, stavljeno do znanja da se Srbija\nmenja i odustaje od Miloseviceve politike centralizovanog vladanja.\nTakozvani omnibus zakon, usvojen je u srpskom parlamentu, 23.januara, sa samo\njednim glasom "za", posto su izgladjena neslaganja unutar vladajuceg DOS-a.\nReformsko krilo premijera Zorana Djindjica uspelo je da nametne svoju opciju\nDemokratskoj stranci Srbije Vojislava Kostunce, koja na kraju nije glasala protiv, ali je ostala uzdrzana.\nOvaj zakon raspalio je politicke strasti u Srbiji vise nego i jedan drugi pre njega. I ne samo unutar DOS-a. Opozicija, koja se sastoji iz nacionalista Vojislava Seselja i Milosevicevih socijalista, zestoko je napala njegove predlagace iz Vojvodine i Djindjicevu vladu za pokusaj razbijanja zemlje.\nZakon je lokalnim vlastima u Novom Sadu, glavnom gradu pokrajine, dao vise prava da odlucuju u oblasti obrazovanja, kulture, socijalne zastite, javnog informisanja i nekih drugih oblasti drusstvenog zivota.\nIako kompletna autonomija koju je Vojvodina uzivala do 1999. godine nije restaurirana, zakon je od velike simbolicne vaznosti, jer je prvi korak ka decentralizaciji zemlje posle Milosevichevog pada 5. oktobra 2000. godine.\nVojvodina, sa oko dva miliona stanovnika, a znacajnim brojem nacionalnih manjina, medju kojima je najbrojnija madjarska, izgubila je autonomiju u isto vreme kada i juzna srpska pokrajina - Kosovo, gde vecinu cine etnicki Albanci.\nMilosevic je ukidanjem autonomije u obe pokrajine pokusao da resi probleme na Kosovu, centralizujuci odlucivanje. To je, medjutim, bio uvod u raspad bivse Jugoslavije i krvave ratove na njenim prostorima.\nKosovo se posle vojne intervencije NATO 1999. godine nalazi pod protektoratom Ujedinjenih nacija. Buduci status ove pokrajine jos uvek je neizvestan.\nDOS, koji je oborio Milossevicha, obecao je u svom predizbornom programu da ce Vojvodini da vrati njenu punu autonomiju. Bio je to uslov koje su postavile lokalne opozicione vojvodjanske partije da bi se uopste pridruzile koaliciji protiv Milosevica. Tada je DOS obecao i decentralizaciju cele Srbije.\nObecanja ove vrste s odobravanjem su docekana ne samo u Vojvodini, nego i u Sandzaku, oblasti na jugu Srbije na granici sa Crnom Gorom i Kosovom, gde u pojedinim opstinama Muslimani cine ubedljivu vecinu stanovnistva.\nPrema svim rezultatima do kojih su dosle ovdasnje agencije za istrazivanje javnog mnenja, a medju njima i poznata novosadska agencija SCAN, sledi da vise od 70 odsto od oko dva miliona Vojvodjana zeli vecu autonomiju svoje pokrajine. U Sandzaku takva istrazivanja nisu radjena, ali svi dosadasnji izborni rezultati tamosnjih politickih partija upucuju na zakljucak da je veci stepen lokalne samouprave na veoma visokoj ceni.\nAli, predizborna obecanja posle pada Milosevica nisu realizovana. Odlagano je da se raspravlja o zahtevima vojvodjanskih stranaka, koji su postojali sve uporniji. Do neslaganja unutar DOS-a doslo je zato sto je Djindjicev rival Kostunica istrajavao na starim pozicijama centralizovanog upravljanja.\nNajzad je reformska struja prevagnula i Djindjic je na optuzbe opozicije da "razbija zemlju" odgovorio da stvari stoje upravo obrnuto. Po njemu, sejanje takve vrste straha stvorilo je u Milosevicevo vreme atmosferu, "politicke sizofrenije koja je unistila zivot u zemlji".\nOn je izjavio da je to samo prvi korak ka punoj rehabilitaciji autonomije Vojvodine, a isto tako i decentralizaciji cele Srbije. On je objasnio da je decentralizacija zemlje jedan od bitnih uslova za njen prijem u Evropsku uniju.\n"Ja sam za visoki stepen decentralizacije. Ziveo sam u takvim drzavama u kojima ona perfektno funkcionise i mislim da je to potrebno i nasoj zemlji", rekao je Djindjic.\nDa se i kod Kostunice budi osecaj za raspolozenje biraca vidi se i po tome sto je njegova stranka u okviru predloga novog ustava Srbije predvidela decentralizaciju drzave u sest regiona.\nDecentralizaciju vlasti nudi i Predlog zakona o lokalnoj samoupravi koji je Vlada Srbije pripremila za jedno od narednih zasedanja Skupstine. Taj zakon ce, ako bude usvojen, preneti na opstine i gradove finansijsku, imovinsku i svaku drugu autonomiju, stvarajuci od njih svojevrsne mini drzave u kojima ce postojati cak i lokalna policija.\nVojvodjani posebno insistiraju na ekonomskoj strani decentralizacije. Oni zaradjuju vise od 40 odsto budzeta Srbije, a dosad su lokalne vlasti u Novom Sadu mogle da raspolazu sa manje od jedan odsto zaradjenog budzeta. Sve ostalo je islo u Beograd.\nUprkos tome sto se puna autonomija jos nije ostvarila, stice se utusak da nove vlasti ne zele da ponove Milosevicevu gresku. Ostaje da se vidi, koliko ce ovakvi potezi biti uverljivi za najmanje polovinu stanovnistva Crne Gore, koja je raspolozena za otcepljenje.\nJan Briza je pomocnik urednika dnevnog lista, Dnevnik, iz Novog Sada.


Objavljeno: 06.01.2021, 20:28:07 , 20:29:10\nKina: SAD da stopira "nerazumnu" zabranu platnih aplikacija\nKinesko ministarstvo trgovine pozvalo je danas SAD da obustave "nerazumno ukidanje" kineskih fintek aplikacija, nakon što je Vašington zabranio njih osam, uključujući i Alipej, aplikaciju za mobilna plaćanja kompanije Ant Grupa.\nObjavljeno: 06.01.2021, 15:32:34 , 15:37:12\nNa čelo BBC-ja dolazi bivši bankar Goldman Saksa\nLONDON - Britanija će imenovati Ričarda Šarpa, bivšeg bankara Goldman Saksa, za narednog prvog čoveka javnog servisa Bi-Bi-Si (BBC), izvestila je danas tv Skaj NJuz.\nObjavljeno: 06.01.2021, 15:31:13 , 15:32:20\nBitkoin na novom rekordu, vrednost premašila 35.000 dolara\nNJUJORK - Vrednost bitkoina je skočila danas na nov rekordan nivo svih vremena, nastavljajući pohod do neslućenih visina koji je krajem prošle godine pokrenula pomama investitora za kriptovalutama.\nObjavljeno: 06.01.2021, 15:25:26 , 15:26:58\nNEM uvodi obavezu - najmanje jedna žena u bordu direktora\nBERLIN - Nemačka vlada je odobrila danas, nakon višegodišnje rasprave, predlog zakona kojim su veće kompanije koje kotiraju na berzi u obavezi da imaju najmanje jednu ženu u svojim upravnim odborima.\nObjavljeno: 06.01.2021, 15:22:43 , 15:23:47\nKorona kriza donela Nemačkoj ogroman “minus“\nBERLIN -Posledice pandemije korona virusa su donele Nemačkoj u prva tri kvartala prošle godine ogroman deficit.\nObjavljeno: 06.01.2021, 15:19:50 , 15:20:54\nNovak: Efikasnost vakcinacije povoljna za tržište nafte\nMOSKVA - Ruska vlada je optimistična i veruje da će efikasnost vakcinacija pozitivno uticati na tržište nafte, izjavio je zamenik ruskog premijera Aleksandar Novak.\nObjavljeno: 06.01.2021, 15:17:13 , 15:19:22\nNJUJORK - Akcije na američkim berzama su rasle dok su obveznice padale u iščekivanju ishoda ključnih izbora u Džordžiji koji će odlučiti koja stranka kontroliše Senat u naredne dve godine, javlja Blumberg.\nObjavljeno: 06.01.2021, 15:15:42 , 15:16:59\nOPEK+ postigao saglasnost o smanjenju proizvodnje nafte\nMOSKVA - Države članice OPEK + postigle su danas saglasnost da smanje proizvodnju nafte u februaru i martu koja će iznositi do 7,125 miliona barela na dan (BDP), rekla su dva izvora za Tas s.\nObjavljeno: 06.01.2021, 15:12:56 , 15:15:32\nAlibaba planira emisiju obveznica vrednosti 5,0 mlrd $ u januaru\nHONG KONG - Kineska kompanija Alibaba holding planira da ovog meseca prikupi najmanje 5,0 milijardi dolara prodajom korporativnih obveznica denominovanih u dolarima, rekla su agenciji Rojters četiri izvora upoznata s planovima.\nObjavljeno: 05.01.2021, 15:09:30 , 15:10:35\nNemci "odrešili kesu" u novembru, rast maloprodaje 1,9%\nNemačka trgovina na malo porasla je u novembru, a istovremeno je opao i broj nezaposlenih, nasuprot predviđanjima da će oba pokazatelja biti pogoršana.


BIC pomaže Romima da započnu sopstveni biznis - JuGmedia\nVRANJE – Vranjski Biznis inkubator centar obeležava godinu dana od početka projekta “Podrška romskom preduzetništvu kroz virtuelnu inkubaciju”. Tim povodom danas je direktorka BIC-a Ivana Stošić na konferenciji za novinare istakla da je najveći uspeh što svi Romi koji su pokrenuli biznis i nakon godinu dana odlično posluju.„Projekat je podržao samozapošljavanje i proširenje biznisa pripadnika romske populacije kroz grantove u visini od 2.500 do 7.500 evra. Zadovoljstvo je istaći da danas svih 17 preduzetnika u projektu i dalje uspešno posluju i ukupno upošljavaju 38 lica, na teritoriji Vranja i opština Bujanovac, Vladičin Han i gradske opštine Vranjska Banja“, rekla je Ivana Stošić i dodala da je Biznis inkubator centar pružio podršku i razvoju ženskog preduzetništva.\nOna je istakla da je kroz Biznis inkubator centar, u poslednjih pet godina, prošlo oko 20 preduzetničkih start-up projekata, koji su zapošljavali od 2-7 osoba. U Srbiji je registrovano 22 Biznis inkubator centra, ali je opstalo samo nekoliko njih i među njima je vranjski BIC, pružajući pomoć socijalno ugroženim kategorijama stanovništva, manjinskim zajednicama i licima sa invaliditetom, postigao najbolje rezultate.\nProjekat „virtuelne inkubacije“ je jedinstven u Srbiji i kako je Stošićeva navela u početku su svi bili skeptični oko njegove realizacije, ali se posle godinu dana ispostavilo da je ideja vise nego dobro zaživela.


Ei: Radnici pod pritiskom, imovina pred rasprodajom? | Belle Amie\n14:41, 23. 07. 2013 >> 14:59 Društvo, Niš, Vest dana, Vesti 0\nKrizni štab Jedinstvene sindikalne organizacije Samostalnog sindikata Elektronske industrije najoštrije se usprotivio Vladinom Akcionom planu, prema kom bi EI Holding korporacija i četiri njene zavisne firme trebalo da odu u stečaj. Sindikalisti su osudili i, kako kažu, “uzmi ili ostavi” politiku države prema malom broju radnika koji su ostali u Elektronskoj.\nOni sumnjaju da je spisak firmi planiranih za stečaj pravljen u Nišu, jer i Holding i ostala četiri preduzeća imaju vrednu imovinu na atraktivnim lokacijama, a posluju pozitivno i uspešno.\nVladin akcioni plan je sindikalistima iz niškog regiona krajem prošle nedelje u Nišu predstavio državni sekretar u Ministarstvu finansija i privrede Aleksandar Ljubić. On je, da podsetimo, obećao da će Vlada proces restrukturiranja preduzeća obaviti socijalno odgovorno, ali da država više neće investiciono ulagati u firme koje su u restrukturiranju, kao i da će četiri preduzeća EI Niš i sam EI Holding, otići u stečaj.\nOdlazak EI Holdinga, EI Komerca, EI Televizije, EI Metala i EI IRIN-a u stečaj, praktično znači i odustajanje od formiranja Tehničko-tehnološkog parka “Tehnis”, o čemu je odlučivala prethodna vlada 2009. godine. U Kriznom štabu EI Niš takođe smatraju da je predstavljeni Akcioni plan ništavan.\nGeneralni direktor EI Holdinga Aleksandar Popović nije želeo da se izjašnjava o Vladinom akcionom planu. Popović je, kako je ranije objavljeno, napravio predlog programa za oživljavanje Elektronske industrije, koji je, najkraće rečeno, predviđao stečaj za firme koje ne mogu da se ponovo pokrenu, ali i formiranje “Tehnisa” čije bi jezgro činile zdrave fabrike iz sastava EI Niš.\nDirektor Popović nam je obećao da će ovih dana izaći u javnost sa detaljima svog programa.\nJovan Jovanović, predsednik Samostalnog sindikata Ei\nZaposleni u EI Holdingu i pomenutim preduzećima su imali veoma kratak rok da se izjasne da li prihvataju socijalni program koji predviđa isplatu 300 evra po godini radnog staža.\n-Neekonomskim, prisilnim, političkim teranjem Elektronske industrije u stečaj, radnici su uz dodatni pritisak da na silu prihvate socijalni program, bez vremena da razmisle, dovedeni u situaciju “uzmi ili ostavi, a ako ne uzmeš, nećeš dobiti ništa”- stoji u odluci Kriznog štaba koju je potpisao predsednik Samostalnog sindikata EI Jovan Jovanović.\n-Na ovaj način se nad radnicima sprovodi mobing, kako bi potpisali program. Ovo je nepodnošljiv i neevropski način postupanja prema radnicima.\nU odluci dalje stoji da je EI Holding u stečaj gurnut bez bilo kakvog kriterijuma, pa Krizni štab traži da svi učesnici u “izboru” firmi za stečaj budu pozvani na odgovornost.\n-Zahtevamo ostavke svih kvazipolitičara koji su uticali na donošenje ovakve odluke. To nije moglo da se uradi bez pomoći nekog iz same Elektronske industrije, lokalne samouprave, ali i iz Ministarstva finansija-obrazlaže Jovan Jovanović stavove Kriznog štaba na čijem je čelu.-U četvrtak ćemo o svemu ovome, na odvojenim sastancima, razgovarati sa gradonačelnikom Zoranom Perišićem i narodnim poslanikom Branislavom Jovanovićem.\nOdluku o osnivanju “Tehnisa” Vlada Srbije je donela sredinom 2009. U park je najpre trebalo da uđe 17, pa 14, a prema poslednjem modelu EI Holding i šest neprivatizovanih preduzeća, sposobnih da rade. Većinski vlasnik Parka trebalo bi da bude Grad Niš, a manjinski država.\n“Društveni” deo EI čini tridesetak preduzeća sa oko 150 zaposlenih, 20 hektara poslovnog prostora i 60 hektara zemljišta. U krugu nekadašnjeg niškog privrednog giganta radi i nekoliko privatnih firmi, koje su kupile pojedina preduzeća EI ili zakupile prostor, a one ukupno zapošljavaju oko 1.500 radnika.\nDržavni sekretar Aleksandar Ljubić je tokom boravka u Nišu kazao da u zemlji trenutno ima 179 kompanija u restruktuiranju, koje sebe ne mogu da izdržavaju i da one državu godišnje koštaju 750 miliona evra.\nEiprotesti radnikasocijalni program\n[VIDEO] Počinje rešavanje isplate radnic...


Šokantne slike na paklicama cigareta odbijaju pušače\nŠokantna upozorenja na kutijama cigareta mogu pomoći pušačima da donesu odluku o prestanku pušiti, pokazalo je novo istraživanje škole javnog zdravlja Harvardskog univerziteta.\nIstraživanje objavljeno u časopisu Plos one pokazuje reakcije više od 3.300 pušača na odbojne slike i pisana upozorenja na kutijama cigareta. Utvrđeno je da je među onima koji su gledali odbojne prizore bilo 30 odsto više osoba koje su rekle da su spremne da prestanu da puše u roku od mesec dana u odnosu na one kojima su ponuđena samo tekstualna upozorenja. Rezultati istraživanja su bili isti kod različitig grupa stanovništva bez obzira na stepen obrazovanja, prihoda ili rasu.\nU decembru prošle godine savezni sud blokirao je novi američki savezni propis koji je obavezao duvansku industriju na prikazivanje odbojnih slika na kutijama cigareta poput muškarca koji ispušta dim kroz rupu na vratu.\nSud je na zahtev duvanske industrije izrekao meru privremene zabrane toga propisa uz obrazloženje da će duvanska industrija verojatno dobiti sudski spor zbog narušavanja prava slobodnog govora zagarantovanog ustavom.\nU maju prošle godine američka Agencija za hranu i lekove (FDA) objavila je devet upozorenja koja je trebalo da počnu da se objavljuju u septembru. Više fabrika cigareta je nakon toga tužilo FDA tvrdeći da ih nova upozorenja prisiljavaju da se angažuju na strani antipušačke kampanje u ime vlade.


Uprkos koroni raste prodaja traktora u Srbiji - AgroSmart\nU Srbiji je u prvoj polovini ove godine ukupno prodato 1.574 traktora, dok je u istom periodu u 2019. godini prodato njih 1.560, pokazuju podaci Privredne komore Srbije (PKS).\nIako su uslovi poslovanja otežani usled pandemije, prodaja traktora u Srbiji zabeležila je blagi rast u prvoj polovini ove godine u odnosu na isti period prethodne, navodi se na portalu PKS.\nZnačajan porast prodaje zabeležen je posebno kod traktora snage od 18 do 37 KW (u periodu januar-jun 2020. godini prodato je 744 traktora, u odnosu na 267 prodata primerka 2019. godine).\n„Zahvaljujući Vladi Republike Srbije koja je uvela niske carinske stope na uvoz komponenti za industrijsku montažu traktora (do 1 odsto), podstaknuta je prodaja pet domaćih kompanija koje se bave sklapanjem i plasmanom ove vrste traktora“, navode u PKS.\nPorast prodaje ove vrste traktora omogućen je, kažu, i zahvaljujući Javnom pozivu za podnošenje zahteva za ostvarivanje prava na podsticaje za investicije u fizičku imovinu poljoprivrednog gazdinstva za nabavku novog traktora u 2020. godini, koji je raspisalo Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede (Uprava za agrarna plaćanja) i podsticajnim merama koje su predviđene u javnom pozivu.\nPrema ovom pozivu, podsticaji se utvrđuju u iznosu od 50 odsto od vrednosti realizovane prihvatljive investicije umanjene za iznos sredstava na ime poreza na dodatu vrednost, odnosno u iznosu od 65 posto od ove vrednosti u području sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi…\n„Dodatno ohrabrenje predstavlja i činjenica da je zabeležen i porast prodaje traktora sa preko 130 KW. U prvoj polovini ove godine prodato je 58 traktora ove snage, prema prodatih 49 primeraka u isto vreme prošle godine“, navodi se na sajtu Komore.


Šarčević: Zloupotrebe na završnim ispitima biće SANKCIONISANE - Nova Borba\nŠarčević: Zloupotrebe na završnim ispitima biće SANKCIONISANE\nMinistar prosvete Mladen Šarčević najavljuje da će, gde se potvrde sumnje u zloupotrebe na završnom ispitu, doći do utvrđivanja odgovornosti direktora škola i inspektora na lokalu.\nRezultati male mature analiziraju se u tri okruga – Raškom, u zoni Novog Pazara, deo Nišavskog okruga, bez Niša, i Pčinjskom.\nMladen Šarčević je rekao da su timovi Ministarstva prosvete počeli detaljnu analizu završnog ispita u školama, gde postoji sumnja da je bilo zloupotreba.\n"Uskoro ćemo imati jasne podatke i preduzećemo mere. Svakako će doći do smene rukovodilaca školskih uprava, a tražićemo da vidimo kakva je bila uloga inspektora na lokalu, kakva je uloga bila direktora, koji je nosilac posla", rekao je Šarčević.\n"Poslali smo timove na teren i radimo detaljnu analizu rezultata", ističe ministar.\n"Ovo je kao pas kada juri svoj rep. Imate loše rešenje i u lošem rešenju morate biti policajac da vidite šta je tu ko uradio i šta je izmešetario", naglasio je Šarčević i dodao da Ministarstvo uvek može da otkrije gde ko manipuliše, a da će najodgovorniji u ovom slučaju snositi posledice.\n"Po meni bi mala matura trebalo da bude nezavisna eksterna ocena, kao i velika matura", smatra Šarčević i objašnjava da na završnom ispitu maksimalno 70 bodova vuče uspeh iz osnovne škole, a 30 sa male mature.\nInače, Raški, Pčinjski i Nišavski okrug su poznati po ogromnom broju "vukovaca" - prošle godine u Pčinjskom okrugu bilo je 24 odsto dobitnika Vukove diplome, 22 odsto u Nišavskom, a 21 odsto u Jablaničkom okrugu.


Optimizam sa strahom - Dimitrije Boarov - Peščanik - Dev\nSrpski mediji posvetili su neuobičajeno malo pažnje proteklom jesenjem zasedanju Skupštine MMF-a i Svetske banke, koje je prošle sedmice održano u Limi, glavnom gradu Perua (od 9. do 11. oktobra). Osim jedne kratke izjave naše guvernerke Jorgovanke Tabaković, koja je tamo bila u društvu ministra finansija Dušana Vujovića, malo šta drugog je doprlo do naše javnosti.\nTrebalo bi, međutim, obratiti pažnju i na priče sa ovog svetskog skupa – jer je on na samom startu bio obeležen javnim upozorenjem MMF-a da se “Kina suočava sa ogromnim zadatkom, ispunjenim rizicima, u okviru napora da pređe na ekonomski model zasnovan na tržišnim principima i na potrošnji”. Prema Agenciji Frans pres, u nastavku ovog upozorenja MMF-a kaže se da će, budući da Kina predstavlja najvažniju ekonomiju u razvoju, kinesko uspostavljanje nove ravnoteže i razduživanje “iziskivati veliki oprez”, pa se dodaje da se kineske vlasti “suočavaju sa neviđenim političkim izazovom u realizaciji svojih ciljeva – prelasku na novi model rasta i na finansijski sistem utemeljen na tržišnim principima”.\nZanimljivo, MMF u tom kontekstu posebno ističe da “postizanje takvog ishoda u Kini zahteva oprez u pogledu tempa reformi i političku doslednost”. Iza ove rečenice zapravo se krije strah od naglog kineskog zaokreta koji bi mogao uzdrmati pre svega dosadašnji kineski kurs tržišnih sloboda i relativne otvorenosti prema svetu, a samim tim uticati i na svetsku privredu. Čak se spominje, da bi neka dublja kineska kriza mogla oboriti svetsku privredu iduće godine čak za tri procentna poena, pa se “preporučuje hitna nadogradnja politika, kako bi se izbegli rizici”. Na stranu, kakve bi to sve reperkusije imalo na život kineskih građana od kojih se očekuje veća potrošnja, pri padu privrede i njenog izvoza.\nKad je reč o privrednim izgledima iduće godine, sa zasedanja u Limi ipak dolazi prilično optimistična procena da će svetska privreda porasti za 3,5 odsto, dok se ovogodišnji rast sada procenjuje na 3,1 odsto (početkom godine je on procenjivan sa 3,6 odsto). Guvernerka Tabaković je iznela procenu da će se podrška rastu svetske ekonomije i dalje odvijati uglavnom preko monetarne politike, “tamo gde fiskalni prostor to dozvoljava”. Ona je još izjavila da se “razvijene zemlje i rastuća tržišta suočavaju sa teškim izborima između podrške tražnji u momentu slabog rasta i smanjenju ranjivosti ekonomija u nestabilnom spoljnom okruženju” (Politika, 15. oktobra).\nDodajmo ovim rečima i vesti da MMF procenjuje da bi nosioci privredne aktivnosti iduće godine trebalo da budu razvijenije ekonomije, gdje se očekuje rast od dva odsto. Pri tome se smatra da će rast u evrozoni zaostajati zbog veoma slabih ekonomija na periferiji zone, ali se očekuje umereni oporavak evropske privrede, s obzirom na prognoze da će fiskalna politika ostati neutralna, a kamatne stope relativno niske. Ako u očekivanju opširnijih vesti iz Lime, u kontekst citiranog “optimizma sa mnogo strahova” u pogledu konačnog rezultata ove godine i izgleda za iduću, stavimo poslednje procene za srpsku privredu, onda ih možemo samo ambivalentno posmatrati. Naime, kako je to saopštio predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić (u nedelju, kada je objavio da odustaje od prevremenih parlamentarnih izbora), poslednje procene Svetske banke su da će Srbija ove godine ostvariti porast BDP-a za 0,7 odsto. Premijer je tome dodao nadu da će se možda dohvatiti i 0,9 odsto, a da su prethodne procene SB bile da će srpska privreda porasti za 0,5 odsto.\nNo, ako taj relativno povoljan zaključak, o rastu BDP-a u Srbiji, stavimo u kontekst izgleda da će svetska privreda ove godine povećati bruto produkt za preko tri odsto, lako je zaključiti da je Srbija još uvek daleko od svetskog tempa rasta i da je očigledno i dalje muče krupni problemi. Čak se i za iduću godinu, drugu godinu domicilne fiskalne konsolidacije, prema sporazumu sa MMF-om, predviđa se skromna stopa rasta Srbije od 1,5 odsto – više nego duplo manja od očekivane svetske stope, pa čak manja i od razvijenih zemalja evrozone. A u njima nije jednostavno (zbog ogromne osnovice za upoređivanje) čak ni očuvati nivo privredne aktivnosti, a nekmoli ga povećati za spomenutih dva odsto. U maloj srpskoj ekonomiji, klatno lako krene i nabolje i nagore, a što je niži rezultat jedne godine, bolji su izgledi za sledeću. I obrnuto.\nNovi magazin, 23.10.2015.