BIJELJINA: U petak počinje sajam poljoprivrede "Interagro 2019" :: Dešavanja u Bijeljini ::\n13. May 2021. / 14:35\nBIJELJINA: U petak počinje sajam poljoprivrede "Interagro 2019"\nSajam poljoprivrede "Interagro 2019", koji će okupiti više od 150 izlagača, biće održan od petka do nedjelje, 20. do 22. septembra, na prostoru Agrotržnog centra u Bijeljini, rekao je Srni direktor preduzeća "Grad" Slaviša Cacanović.\nOn je rekao da je ovogodišnji broj izlagača rekorda za 18 godina postojanja ove sajamske manifestacije.\n"Međunarodni poljoprivredni sajam u Bijeljini sigurno je najvažnija sajamska manifestacija ovakvog tipa, kako u Republici Srpskoj, tako i u BiH", rekao je Cacanović.\nOn je naveo da na Sajmu, koji je podijeljen u četiri cjeline, redovno učestvuju domaći i strani izlagači, a ove godine biće priređena kvalitetna izložba meda i rakija od tog proizvoda.\n"U prostoru od 4.500 metara kvadratnih biće organizovana i veoma respektabilna izložba poljoprivredne mehanizacije i priključnih oruđa", rekao je Cacanović.\nCacanović je naglasio da je za preduzeće "Grad", kao organizatora, važno što je do sada popunjeno 95 odsto izlagačkog prostora.\n"Očekujemo posjetu ne manju nego prošle godine. Lokalne zajednice iz Republike Srpske su nam umnogome izašle u susret, a postoji i ideja da se na ovom sajmu pojave određeni privrednici, pa i poljoprivredni proizvođači iz nerazvijenijih opština Srpske", rekao je Cacanović.\nOn je istakao da je partner ovogodišnjeg sajma "Interagro" Privredna komora Vojvodine, kao i da će se na Sajmu predstaviti dvadesetak kompanija iz te pokrajine Srbije.\n"Ovo nam mnogo znači, jer, osim u organizacionom pogledu, oni nas pomažu i finansijski", rekao je Cacanović.\nCacanović je naveo da su pokrovitelji Sajma Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske i grad Bijeljina.\n"Naš najvažniji pokrovitelj i neko ko nam, zaista, pomaže i u organizacionom i u finansijskom smislu je Vlada Republike Srpske sa resornim ministarstvom. Bez njihove pomoći ne bismo kao preduzeće mogli da organizujemo ovakvu agro-manifestaciju", istakao je Cacanović.\nSajam "Interagro" u Bijeljini posjeti više od 10.000 ljudi, a budući da se ove godine očekuje prisustvo brojnih privrednih delegacija iz zemlje i okruženja, kao i posjete načelnika i gradonačelnika iz Republike Srpske i Federacije BiH, organizatori očekuju rekordan broj posjetilaca.


Pitanje 5928 • sta se desava sa nekretninom ako vlasnik umre a nema naslednika? u pitanju je poljoprivredno zemljiste koje se granici sa covekom koji je zainteresovan za kupovinu. Srdacan pozdrav\nsta se desava sa nekretninom ako vlasnik umre a nema naslednika? u pitanju je poljoprivredno zemljiste koje se granici sa covekom koji je zainteresovan za kupovinu. Srdacan pozdrav\nUkoliko iza ostavioca nakon njegove smrti nema drugih zakonskih naslednika, celokupnu imovinu naslediće Republika Srbija kao poslednji zakonski naslednik (čl. 21. Zakona o nasleđivanju). Republika se ovog prava na nasleđivanje ne može odreći, a imovina koju nasledi postaje državna svojina.\nPrethodnoPostovani, interesuje me mozete li mi reci kada se placa taksa koja se tice vodjenja ostavinskog postupka, od cega zavisi visina iste i postoje li neki dodatni troskovi u vezi sa vodjenjem pomenutog postupka? Hvala unapred. SledećePoštovani, trenutno sam zaposlena na radnom mestu u Beogradu u Sava centru. Poslodavac mi nudi premeštaj na novo radno mesto u Inđiji, inače poslodavac ima još dva poslovna objekta u Beogradu sa radnim mestima na kojima sam već radila. Ukoliko ne prihvatim ponudu sledi raskid ugovora o radu.. U ugovoru o radu koji sam ranije potpisala je između ostalog navedeno ’’…da ću izvršavati sve poslove na radnom mestu u Beogradu..’’ i ’’..da prihvatam da budem raspoređena u drugo mesto rada u skladu sa zakonom o radu..’’ Molim Vas recite mi da li moj poslodavac ima pravo da me premesti na radno mesto u Inđiju i da li to što imam dvoje dece (1,5god i 4 god) može uticati na moju žalbu na odluku poslodavca? Beograđanka


Pirot dobio novac za 3 projekta od Ministarstva privrede - juGmedia\nPirot dobio novac za 3 projekta od Ministarstva privrede\nSa Ministarstvom privrede grad Pirot će zajedno finansirati tri projekta u ukupnoj vrednosti od oko 81 milion dinara, izjavio je danas gradonačelnik Pirota Vladan Vasić.\n“Prvi projekat koji radimo zajedno sa opštinom Knjaževac je izrada generalnog plana za put od sela Mirkovci ka “Jabučkom ravništvu“. Učešće Ministarstva je oko 9,5 miliona dinara. To je nagoveštaj dobre saradnje. Sama činjenica da je Minstarstvo podržalo ovaj projekat nas raduje i ohrabruje da će vaj put biti izgradjen. Projekat smo zajedno sa opštinom Knjaževac podneli na konkursu Ministarstva za podsticaj projekata lokalnih samouprava”, rekao je danas Vasić.\nPrema njegovim rečima, drugi projekat koji će zajedno finansirati lokalna samouprava i Ministarstvo privrede je uredjenje dovorišta OŠ “Dušan Radović“.\n“Vrednost je 37 miliona dinara, a učešće Ministarstva je oko 15 miliona dinara. Treći projekat je uredjenje parkovske površine donjeg grada srednjevekovne tvrdjave Kale. Vrednost je oko 35 miliona dnara a učešće Ministarstva je 14 miliona dinara”, istakao je Vasić.\nVasić je dodao da će grad Pirot konkurisati sa novim projektima na konkursu Ministarstva.\n“Želimo da nastavimo izgradnju takozvane saobraćajnice 1 u industrijskoj zoni grada i povežemo sa budućim alternativnim putem Koridora 10. Konkurisaćemo i sa početkom uredjena nove industrijske zone “Strelište “ i uvodjenja struje. Potrebno je da se uradi put i vodovodna i kanalizaciona mreža u ovoj zoni”, rekao je Vasić.\nGradonačelnik je naglasio da će uskoro biti raspisan konkurs za izbor novih direktora javnih preduzeža čiji je osnivač lokalna samouprava, najavivši da će biti nekih promena na čelu pojedinih javnih preduzeća.\nMali doprinos migranata Vranju\nVoda za piće kroz nove cevi u prokupačkoj bolnici\nPROKUPLJE – Višemesečna rekonstrukcija, zamena dotrajalih vodovodnih cevi i postavljanje nove hidrantne mreže u bolnici „Dr Aleksa Savić” u…\nAutomobilom usmrtio biciklistu i pobegao sa lica mesta\nNiška policija pronašla je i uhapsila tridesetšestogodišnjeg B. R. iz okoline Niša, zbog sumnje da je izazvao saobraćajnu nesreću u kojoj je…\nLESKOVAC – Rupe na kolovozima u Leskovcu popunjenje su donacijama u vrednosti od 70.000 dinara jer tender za letnje održavanje puteva još nije okončan.…


OPASNOST ZA CEO SVET: Evo zašto su naučnici protiv prve detaljne mape morskog dna • HAPPYTV.RS\n45 minutes ago • Hronika\nOPASNOST ZA CEO SVET: Evo zašto su naučnici protiv prve detaljne mape morskog dna\nMapiranje dubina može transformisati okeanografiju. Ipak, ono donosi i jednu veliku opasnost.\nTim okeanografa pokrenuo je u junu prvu ikada inicijativu za temeljno mapiranje čitavog morskog dna. Kako bi mapirali oko 360 miliona kvadratnih kilometara terena, projekat "Seabed 2030" trenutno angažuje oko 100 brodova koji će tokom narednih 13 godina kružiti oko planete.\nTim okupljen od strane neprofitne grupe "General Bathymetric Chart of the Oceans (GEBCO)", nedavno je saopštio kako je primio 18.5 miliona dolara od Nippon fondacije koja je podržala njihov projekat.\nMnogi okeanografi pozdravljaju projekat kao "prosvetljenje za geološki i biološki svet, koje je već uveliko zakasnelo". Ipak, mnogi ekolozi su istovremeno zabrinuti da će takva mapa omogućiti kompanijama koje se bave rudarstvom da pronađu nove izbore profita na prethodno nezamislivim morskim dubinama.\nTo bi otvorilo "Pandorinu kutiju" i navelo mnoge da se okušaju u izvlaćenju vredni minerala ili nafte iz morskih dubina, što bi sigurno rezultiralo brojnim propustima i velikom štetom po životnu sredin u u čitavu planetu.\nRazlog zbog kojeg do sada nije urađena detaljna mapa morskog dna neverovatno je jednostavan, ćak i ako imamo u vidu da mnogo bolje poznajemo Sunčev sistem od okeana. "Nije tako lako mapirati okean, prosto jer je između (nas i dna) voda", Martin Džejkobson, profesor pomorske geologije i geofizike na Stokholmskom Univerzitetu.\nSrećom, tehnologija koju koristimo danas je napredovala pa su moderni brodovi koji će učestvovati u projektu Seabed 2030 opremljeni višesnopnim batimetrijskim sistemima, čiji zvučni talasi mogu da skeniraju velike površine odjednom.\n"Kada pogledate mapu sveta čini vam se kao da već znamo mnogo toga. međutim te mape su samo grube, umetničke provene izgleda morskog dna. Predviđam mnoga nova otkrića", rekao je Džejkobson.


Konferencija o potrebi privrednog sektora za tehnikom i inovatorstvom - Akta.ba\n14.01.2019. 08:04 / Izvor: Akta.ba\n"Potrebe privrednog sektora za tehnikom i inovatorstvom" naziv je treće naučne konferencije koja će 23. januara biti održana u Sarajevu.\nIz tih razloga Udruženje tehničke kulture Novi Grad - Sarajevo želi podstaći univerzitete, privredne komore, privredne subjekte, udruženja klastera, institute i udruženja da sinergijskim djelovanjem trasiraju optimalan put ka konkurentnom privrednom sektoru.\nPokrovitelji konferencije su Ministarstva civilnih poslova BiH, Federalno ministarstvo razvoja, poduzetništva i obrta i Ministarstvo za obrazovanje, nauku i mlade KS, a partneri konferencije su Privredna komora FBiH, Udruženje "CRPIT" i BH Futures foundation.\nUdruženje tehničke kulture Novi Grad Sarajevo


Novi trag o porijeklu koronavirusa | Starmo\nNaslovnica Život Novi trag o porijeklu koronavirusa\nPariz — Naučnici su pronašli još jedan trag o porijeklu virusa koji uzrokuje covid-19, jer je kod slijepih miševa nastanjenih u pećinama Laosa otkriven sličan patogen za koji stručnjaci smatraju da bi mogao da direktno zarazi ljude.\nIstraživači sa Instituta “Pasteur” u Francuskoj i Nacionalnog Univerziteta u Laosu saopštili su da njihova istraživanja pokazuju da virusi bliski izazivaču covida-19 postoje u prirodi među vrstama slijepih miševa u pećinama krečnjaka na sjeveru Laosa, koji se graniči sa Kinom.\nOd virusa koji su identifikovani među više stotina slijepih miševa testiranih u provinciji Vientijan kod tri su pronađene sličnosti sa virusom korona, posebno u mehanizmu za vezivanje sa ljudskim ćelijama.\n“Zamisao je da se pokuša identifikacija porijekla pandemije”, rekao je šef laboratorije u Institutu “Pasteur” Mark Eloit agenciji France Presse.\nEloit je istakao da i dalje postoje ključne razlike između pronađenih i virusa SARS-CoV-2.\nMeđutim, on smatra da rezultati istraživanja predstavljaju veliki korak naprijed ka otkrivanju porijekla pandemije i da potvrđuju teoriju da je virus korona, koji se proširio svijetom, možda nastao kod slijepih miševa.\nAutori istraživanja upozorili su i da njihovi rezultati sugerišu i da sve ukazuje na to da novi virusi imaju potencijal da pređu na ljude, kao i početni sojevi korone, prenose federalna.ba i Beta.


Obuka inžinjerijskog bataljona sa MTT EUFOR-a\nTeme koje su predmet ove aktivnosti odnose se na oblike i načine pomoći civilnom stanovništvu prilikom prirodnih katastrofa. Nastavi prisustvuje 17 lica iz inžinjerijskog bataljona, od kojih su 2 oficira i 15 podoficira.\nOva aktivnost je veoma značajna sa više aspekata, kako za inžinjerijski bataljon, tako i za OS BiH u cjelini. Na ovaj način se naši pripadnici susreću sa savremenijim sredstvima i metodama koje se koriste u spasavanju civila nakon prirodne katastrofe, u ovom slučaju od zemljotresa.\nJedan od ciljeva ove aktivnosti je i da se pripadnici inžinjerijskog bataljona osposobe da samostalno vrše takvu vrstu obuke ubuduće u svojoj jedinici, a od posebnog je značaja razmjena iskustava sa pripadnicima drugih OS.


Muslimani očekuju konkretne korake za poboljšanje odnosa sa SAD\nOd inauguracionog govora predsednika Obame, a posebno nakon njegovog govora u Kairu namenjenog muslimanskom svetu, Muslimani širom sveta očekuju konkretne korake za poboljšanje američko-muslimanskih odnosa. Jedna grupa profesora, diplomata i lidera muslimanske zajednice u Americi preporučuje praktične korake za postizanje tog cilja.\nOd napada 11. septembra 2001. godine, američki odnosi sa muslimanskim svetom su zategnuti, uz porast anti-amerikanizma na jednoj strani i retorike kojom se Islam vezuje za terorizam na drugoj. U govoru predsednika Obame, namenjenom Muslimanima u svetu, apeluje se za novi početak zasnovan na medjusobnom poštovanju i zajedničkim interesima.\n„Sve dok je naš odnos definisan razlikama, mi ćemo osnaživati one koji seju mržnju, a ne mir, one koji promovišu konflikt, a ne saradnju koja bi pomogla svim našim narodima da postignu pravdu i prosperitet.“\nPredsednik Obama je rekao da će se boriti protiv stereotipa u odnosu na Muslimane. Šon Kejsi, profesor hrišćanske etike na teološkom fakultetu „Vezli“ u Vašingtonu smatra da je predsednik to već započeo u Kairu:\n„Predsednik je u svom govoru rekao da nasilni ekstremisti predstavljaju samo malu frakciju u muslimanskom svetu i mislim da je to razlika koju on mora da naglasi. On mora nekako da izbegne pothranjivanje stereotipa da su svi Muslimani teroristi i da uloži puno energije u obrazovanje američke javnosti o toj razlici.“\nU Sjedinjenim Državama postoji više od 1000 džamija i islamskih centara koji opslužuju izmedju pet i sedam miliona Muslimana. Amr Ramadan, zamenik šefa misije Egipatske ambasade u Vašingtonu, kaže da zategnutost izmedju muslimanskog sveta i Sjedinjenih Država nije verske već političke prirode. Muslimani, ukazuje Ramadan, čekaju da predsednik Obama preduzme korake ka rešavanju palestinsko-izraelskog konflikta. Ramadan takodje ukazuje da je za predsednikov pristup potrebno važno poboljšanje dijaloga izmedju muslimana i nemuslimana.\n„Jedna vrlo pozitivna posledica predsednikovog govora u Kairu je to što mnogi američki hrišćani i Amerikanci muslimanskog porekla više razgovaraju o verskim i kulturnim pitanjima. To smo primetili.“\nNihad Avad, izvršni direktor Saveta za američko-islamske odnose, smatra da bi predsednik Obama trebalo javno da istupi protiv antimuslimanske retorike i diskriminacije prema muslimanima.\n„Bilo bi potrebno da imamo jasan stav američke vlade i intelektualnih lidera u pogledu borbe protiv islamofobije i antimuslimanske diskriminacije koje su uzele maha posle napada 11. septembra 2001.“\nMuslimanskim aktivistima poput pop zvezde Jusufa Islama, nekada poznatog kao Ket Stivens, zabranjen je ulazak u Sjedinjene Države. Mada je Islam nedavno pušten u zemlju,\nAvad kaže da bi politika izdavanja američkih viza trebalo da bude promenjena kako bi se omogućilo muslimanskim intelektualcima i poslovnim liderima da putuju u Ameriku bez strahovanja od maltretiranja na granici. On primećuje da predsednik Obama ne može da deluje sam i da bi Kongres trebalo da pomogne kako bi se ublažila šteta naneta američko-muslimanskim odnosima proteklih godina.


Home > Poslednji dani stare garde u Vojsci Jugoslavije?\nSmenjivanje konzervativnog sefa vojne bezbednosti moglo bi biti znak da su vlasti odlucile da se rese promilosevicevski orijentisanih oficira koji blokiraju saradnju sa Zapadom.\nNova vlada Srbije i Crne Gore penzionisala je generala Acu Tomica, sefa vojne bezbednosti i zastupnika tvrde linije, sto je pozdravljeno kao znacajan korak na putu uklanjanja politicki kompromitovanih zvanicnika i ubrzavanja integracije u NATO program Partnerstvo za mir.\nOdluku o smeni Tomica doneo je 21.marta Vrhovni savet odbrane, VSO - koji cine vrsioci duznosti predsednika Srbije i Crne Gore, Natasa Micic i Filip Vujanovic, novi savezni ministar odbrane, Boris Tadic, i predsednik Srbije i Crne Gore, Svetozar Marovic.\nUklanjanje Tomica pokazuje da je novo drzavno rukovodstvo odlucno u nameri da se obracuna sa visokim vojnim oficirima bliskim bivsem predsedniku Jugoslavije, Vojislavu Kostunici, koji se kompromitovao politickim skandalima.\nOvi oficiri se smatraju preprekom na putu saradnje sa Tribunalom za ratne zlocine u Hagu, ICTY, sto je preduslov za integraciju Beograda u NATO program Partnerstvo za mir i druge medjunarodne institucije.\nNovo savezno rukovodstvo je vec u prvim saopstenjima za javnost najavilo kadrovske promene u vojsci. Dana 20.marta, Marovic je u izjavi datoj podgorickom dnevniku "Vijesti" naglasio da vojsku treba da cine ljudi "koji veruju da je njihova perspektiva u buducnosti, a ne u proslosti".\n"Ne mozete pomoci narodu tako sto cete govoriti da ne treba saradjivati sa Hagom. Ako naidjemo na takve ljude u vojsci, oni ce biti smenjeni", rekao je Marovic.\nPosle pada Milosevica u oktobru 2000. godine kadrovska struktura jugoslovenskih oruzanih snaga (sada je to Vojska Srbije i Crne Gore) ostala je prakticno netaknuta. Umesto raskida sa starom gardom i reformisanja ove institucije, Kostunica je zadrzao status quo.\nBivsi predsednik savezne drzave zadrzao je u sluzbi Milosevicevog bliskog saradnika, generala Nebojsu Pavkovica, preko dve godine, i uspostavio bliske veze sa antireformski i antizapadno orijentisanom sluzbom bezbednosti. Polovinom 2001.godine, Kostunica je Tomica, jos jednog pripadnika konzervativnih snaga, postavio na mesto sefa vojne bezbednosti.\nKao protivuslugu za podrzavanje starih Milosevicevih saveznika vojno rukovodstvo je Kostunici pruzilo bezrezervnu podrsku u sukobima sa njegovim politickim rivalima.\nReforme u vojsci morale su biti odlozene do povlacenja Kostunice sa polozaja predsednika 2003.godine, kada je savezna Jugoslavija zamenjena novim, labavijim savezom Srbije i Crne Gore.\nNakon sto su njegovi politicki rivali preuzeli vlast - u pitanju su kolege ubijenog srpskog premijera Zorana Djindjica i njegovog saveznika u Crnoj Gori, Mila Djukanovica - Marovic i Tadic su bez odlagaja najavili temeljnu reformu vojske.\nObjavili su da su prioriteti novih vlasti ulazak u program Partnerstvo za mir i saradnja sa ICTY.\nMnogi vodeci zapadni zvanicnici veruju da se najtrazeniji osumnjicenici za ratne zlocine, na celu sa bivsim komandantom Srba u Bosni, Ratkom Mladicem, kriju u Srbiji i nalaze pod zastitom jugoslovenske vojske.\nTadic je 21.marta saopstio medijima da veruje da Vojska Srbije i Crne Gore trenutno ne stiti haske begunce, te da ce biti pokrenuta istraga da bi se ustanovilo da li je vojska bila umesana u njihovo skrivanje.\nIste nedelje, odmah posle imenovanja novog saveznog kabineta, Tomic je smenjen sa funkcije. U medijima u Srbiji njegovo ime se redovno spominjalo kao ime vojnog zvanicnika koji je najblizi Kostunici.\nIzvori bliski vlastima u Beogradu smatraju da je motiv za njegovu smenu eliminisanje glavnog Kostunicinog uporista u vojsci i ciscenje vojske od najvecih protivnika saradnje sa Hagom.\nDva velika politicka skandala, koji su uzdrmali vladu Srbije i ugrozili odnose sa SAD, navodno ukazuju na to da je Kostunica u sukobima sa svojim politickim rivalima koristio vojsku.\nProsle godine, ne obavestavajuci Generalstab, civilnu policiju i vladu, vojna sluzba bezbednosti uhapsila je potpredsednika vlade Srbije, Momcila Perisica, i americkog diplomatu Dzona Nejbora, pod sumnjom da su razmenjujuci poverljive vojne dokumente pocinili delo spijunaze.\nNe obaziruci se na medjunarodne protokole i vladinu politiku izgradnje blizih veza sa Vasingtonom - postupajuci kao da hladni rat jos besni - vezali su Nejboru oci pri hapsenju i zadrzali ga u pritvoru nekoliko sati.\nSkandal se zavrsio povlacenjem ovog diplomate i Perisicevom smenom sa polozaja, ali pitanja o tome zasto je vojska organizovala operaciju kakva nije vidjena cak ni u vreme Milosevicevog rezima ostaju bez odgovora.\nJedan zapadni diplomata se pozalio da to ukazuje na neobican raspored prioriteta. "Umesto da se bave osumnjicenima za ratne zlocine, kao sto je Ratko Mladic... vojna sluzba bezbednosti i Kostunica bili su okupirani skupljanjem politickih poena na nacin koji lici na Milosevica", izjavio je on, "da bi sebe predstavili kao patriote, a svoje politicke rivale kao izdajnike i saradnike Zapada."\nDrugi incident izbio je kada je Kostunica smenio nacelnika generalstaba, Nebojsu Pavkovica, posto je posumnjao da je ovaj presao na stranu njegovih rivala. Posle smene Pavkovic je objavio da su Tomic i Kostunicini savetnici planirali da upotrebe specijalne vojne jedinice da bi upali u Biro za komunikacije Vlade Srbije, nakon sto su zakljucili da je to prislusni centar iz kojeg je prisluskivan Kostunicin kabinet.\nPavkovic je izjavio da je plan da se angazuju komandosi obustavljen samo zato sto su se on i drugi oficiri, koji su o tome obavesteni, snazno usprotivili predlogu.\nTreci skandal izbio je u vezi sa snabdevanjem Bagdada vojnom opremom i odrzavanjem tehnicke opreme u Iraku. Beogradski mediji izneli su tvrdnje da su i aktivni pripadnici vojske bili umesani u trgovinu koja se, kako tvrde zapadne diplomate, nije mogla obavljati bez Tomicevog znanja.\nNijedan od ovih skandala nije u potpunosti razresen. Ipak, rasirene sumnje na Zapadu da su pripadnici vojske direktno ili indirektno stitili Mladica, doprinele su stavu da Beogradu ne treba omoguciti puni pristup medjunarodnim institucijama dok ne dovede u red oruzane snage i stavi ih pod punu civilnu kontrolu.\nSource URL: https://iwpr.net/sr/global-voices/poslednji-dani-stare-garde-u-vojsci-jugoslavije


Maja Nikolić i Vesna Vukelić Vendi ponovo zaratile! - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\n21:07 21. JUL 2013.\nVesna Vukelić Vendi i Maja Nikolić zajedno na piću, proučavaju knjigu o CIA! (Foto)\n"Maja je moralni degenerik. Klasični Tintoreto", pričala je Vukelićeva o novostečnoj drugarici u emsisiji "Narod pita", a Nikolićeva, koja je gostovala dan nakon Vendi, takođe je imala samo negativne reči za svoju "drugaricu".\nMeđutim, ni jedna ni druga nisu ispričale zbog čega su se posvađale, te smo za razloge upitali Maju, koja nije želela da komentariše svoj odnos sa koleginicom.\n"Neću da komenatrišem", bilo je sve što je rekla Nikolićeva pre nego što je prekinula vezu, dok je Vukelićeva bila nedostupna za komentar.\nPodsećanja radi, njihova netrpeljivost datira još iz rijalitija "Dvor", a nakon ovogodišnjeg "Velikog brata", Maja i Vendi su sklopile primirje. Njih dve su zajedno čak i kafe ispijale, ali to je ipak bilo kratkog daha.\nmaja nikolicmaja nikolićvesna vukelic vendivesna vukelić vendivendi\nMaja Nikolić: Beovizija je ..\n22. mart 2022.. 19:50


Rješenje o utvrđivanju roka za polaganje stručnog ispita u oblasti socijalne i dječje zaštite za jul 2018. godine\nDatum kreiranja: 26 jun 2018 | Štampa\nOvdje možete preuzeti rješenje o utvrđivanju roka za polaganje stručnog ispita u oblasti socijalne i dječje zaštite za jul 2018. godine:\nRok 2.jul 2018.godine.pdf\nDAN OTVORENIH VRATA U BERANAMA I ANDRIJEVICI\nDatum kreiranja: 19 jun 2018 | Štampa\nDa kampanja „ Svako dijete treba porodicu „ i dalje ide putem obezbjeđivanja najadekvatnijeg oblika privremenog smještaja za djecu bez roditeljskog staranja, potvrđuje angažovanje stručnih radnika Centra za socijalni rad Berane i Andrijevica.\nDana 15.06.2018 godine u Beranama i 18.06.2018 godine u Andrijevici sa početkom u 13.00 časova u prostorijama Centra za socijalni rad održan je Dan otvorenih vrata, u okviru kojeg su promovisane usluge, mjere i radnje koje CSR preduzima kada je u pitanju zbrinjavanje naših najmlađih ali i onih starijih sugrađana čiji je život ometen neadekvatnim porodičnim prilikama ili drugim životnim okolnostima.\nIstog dana prisutni su imali priliku da se upoznaju i sa mjeramai radnjama koje u okviru svoje nadležnosti preduzima Centar za socijalni rad, kada je u pitanju zaštita žrtava porodičnog nasilja.\nPrisutnima je dat sažet prikaz o ulozi Centra u zaštiti žrtve porodičnog nasilja kao i postupanje CSR u skladu sa donijetim protokolom o postupanju, prevenciji i zaštiti od nasilja u porodici.\nZa jednoroditeljske porodice sada ključne informacije na jednom mjestu\nUdruženje Roditelji izdalo je vodič Vodič Procedure u razvodu i izazovi samohranog roditeljstva , koji treba da pomogne članovima jednoroditeljskih porodica da jednom mjestu dobiju ključne informacije u vezi sa formalnim, pravnim i administrativnim procedurama koji prate proces razvoda, svim izazovima samohranog roditeljstva i usklađivanjem odnosa među bivšim partnerima, prije svega u cilju zaštite djece.\nUdruženje Roditelji danas je predstavilo rezultate projekta „Podrška jednoroditeljskim porodicama i jačanje grupe za samopomoć“, kao i vodič Procedure u razvodu i izazovi samohranog roditeljstva, koji je pripremilo u saradnji sa Ministarstvom rada i socijalnog staranja i Vrhovnim sudom Crne Gore.\nIzvršna direktorica udruženja Roditelji, Kristina Mihailović je kazala da je poznato da je status jednoroditeljskih porodica nezavidan i da malo što kao društvo radimo da im pomognemo da se izbore sa svim izazovima koji su pred njima.\n„Puno je problema sa kojima se suočavaju, počev od finansija, podrške u vaspitavanju djece, bez nekih benefita za zaposlene samohrane roditelje, zatim, naravno pitanje neplaćanje alimentacije, a uz sve to i mnogo nedoumica u primjeni postojećih propisa”, kazala je Mihailović.\nProjekatom, koji je podržalo Ministarstvo finansija odnosno Komisija za raspodjelu prihoda od igara na sreću, je i oformljena grupa vršnjačkih savjetnika, odnosno samohranih roditelja koji su edukovani da pomažu svima onima koji prolaze ili će tek da prođu kroz slične situacije i javljaju se udruženju Roditelji. Savjetnici sa članovima grupe i svim zainteresovanim roditeljima, održavaju redovne sastanke/radionice svakog drugog četvrtka u prostorijama Udruženja u Podgorici.\nU izradu vodiča, koji je odštampan ali i dostupan u elektronskoj formi na sajtu Roditelji.me, uključeno je bilo nekoliko socijalnih radnika, psihologa, porodičnih psihoterapeuta, advokata, a stručnu pomoč je pružio i Vrhovni sud.\nPredsjednica Vrhovnog suda Vesna Medenica, kazala je da je ova institucija prepoznala značaj porazne statistike kada je u pitanju razvod braka koji u našoj državi ima trend rasta.\nOna je pojasnila da su bračni sporovi u kojima se odlučuje o izdržavanju, čuvanju, vaspitavanju djece hitni, a da se prilikom donošenja odluke sud rukovodi djetetovim najboljim interesom.\nMedenica je navela da je Vodič prvi psihološko-pravni priručnik o procedurama razvoda i izazovima samohranog roditeljstva koji daje potpune, jasne i detaljne informacije o braku, porodici i razvodu, njegovoj pravnoj i psihološkoj strani sa posebnim osvrtom na institute medijacije u porodičnim sporovima, ulogu centra za posredovanje i centra za socijalni rad, obavezama suda i principima po kojima odlučuju poslijerazvodnim procedurama, procesima ali i pomoći za roditelje.\nPsihološkinja u Centru za socijalni rad Marica Stijepović, kazala je da je Centar prepoznao servise Udruženja, ali i da je Udruženje prepoznalo porodice kojima je potrebna pomoć Centra i upućuje ih kod njih.\nOna smatra neophodnim da postoji neka vrsta informatora koji mogu dati roditelju koji se razvodi ili razmišlja o razvodu da se informišu ali i da bi se smanjio broj nesporazuma , koji nažalost, ponekad postoje između klijenata Centra za socijalni rad i voditelja slučaja.\nDejana Ponoš iz udruženja Roditelji je kazala da, nakon što su se prije dvije godine okupili samohrani roditelji i počeli da dijele svoja iskustva, pružaju jedni drugima savjete i podršku, shvatili su da im treba još znanja. Stoga su prošli edukaciju sa timom koji su činili psiholog, socijalni radnik i pravnik, i povezali se sa institucijama kako bi imali tačne i adekvatne odgovore.\n“Od prošlog ljeta održano je preko 20 radionica sa temama prava, socijalnog rada i dječije psihologije, konflikt i stres menadžmenta”, kazala je Ponoš i pojasnila da je se većina tema odnosila na situacije u porodici koje su nastale kao posljedice razvoda jer one nose najviše izazova.\nNa tim radionicama stručna lica su obučavala vršnjačke edukatore koji su kasnije to znanje prenosili ostalim članovima Grupe za podršku. Iz udruženja Roditelji su pozvali sve članove jednoroditeljskih porodica, koji imaju nedoumice posebno u toku procesa razvoda i rastanka od partnera, da ih kontaktiraju.\n“Svi zajedno imamo isti cilj, da proces razvoda braka bude završen što bezbolnije, brže, kako bi se život djece što prije normalizovao i kako bi se cijela porodica što prije privikla na nove okolnosti”, istakla je Ponoš.\nOna je ukazala da razvodom prestaje bračna uloga ali ne i roditeljska, jer roditelj ostaje roditelj cijeli život.\nPreuzeto sa: https://www.roditelji.me/blog/2018/06/15/za-jednoroditeljske-porodice-sada-kljucne-informacije-na-jednom-mjestu/\nOve nedelje 6792\nOvog mjeseca 13867


Mihajlović: Najveći deo obnove autoputa od Beograda do Subotice završen - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Mihajlović: Najveći deo obnove autoputa od Beograda do Subotice završen\nMihajlović: Najveći deo obnove autoputa od Beograda do Subotice završen\n1Piše: Beta 22. jula 2020. 11.30\n„Od Beograda do Subotice obnavlja se 65 kilometara autoputa, ova deonica najvećim delom je završena, do sredine avgusta biće gotovo i preostalih 10,5 kilometara“, navela je Mihajlović, saopštilo je Ministarstvo.\nZorana Mihajlović je dodala da je vrednost sadašnjih i planiranih investicija u Vojvodini pet milijardi evra.\n„Pored modernizacije brze pruge Beograd-Budimpešta, radiće se Fruškogorski koridor. Sve je spremno, kredit je odobren, dokumentacija završena, država je dala garancije i nakon potpisivanja ugovora radovi mogu da krenu“, naglasila je ona.\nNismo zaboravili ni na saobraćajnicu Beograd – Zrenjanin – Novi Sad. Hvala Vučeviću na sjajnoj saradnji, ovaj grad je primer za blagovremeno pripremljenu dokumentaciju za svaki projekat“, rekla je Mihajlović.\n„Sa kovidom 19 se borimo, ali ekonomija ne može da stane, život mora da teče“, rekao je Vučević.\nAutoput, Zorana MihajlovićNovi Sad\n22. jula 2020. u 16.48\nobecano je odavno da se sredi put Zajecar Knjazevac ternutno najgori put u Srbiji


Za projekat Hiljadu plus podnijeto 957 zahtjeva, dodjela stanova od oktobra | Ekonomist\nby Redakcija - 13/08/2018 13/08/2018 0\nJavni poziv za građane, koji bi da stambeno pitanje riješe kroz projekat „Hiljadu plus“ završava se danas, a Ministarstvu održivog razvoja i turizma MORT je od 23. jula dostavljeno 957 zahtjeva.\nIz MORT-a je najavljeno da će dodjela vaučera biti do početka oktobra.\n“Još sa sigurnošću ne možemo reći tačan datum, jer to zavisi od ukupnog broja pristiglih aplikacija i obrade podataka”, kazao je Televiziji Crne Gore Marko Mirović iz MORT-a.\nKako je naglasio, prvi vaučeri biće dodijeljeni prioritetnim grupama građana-samohranim roditeljima i starateljima, licima sa invaliditetom ili domaćinstvima čiji je član lice sa invaliditetom, domaćinstvima sa djecom sa smetnjama u razvoju, mladima koji su bili djeca bez roditeljskog staranja i žrtve nasilja u porodici.\nIz MORT-a su ranije kazali da očekuju da će između 400 i 450 porodičnih domaćinstava riješiti stambeno pitanje, odnosno preko 1.200 građana.\nVrijednost projekta je 20 miliona eura. Od toga je deset miliona obezbijedila Vlada posredstvom Banke za razvoj Savjeta Evrope (CEB), a sa deset miliona participiraju komercijalne banke, odnosno njih pet koje učestvuju u projektu NLB, CKB, Lovćen, Erste i Sosijete ženeral Montenegro.\nU ponudi su stanovi iz osam opština Podgorica, Cetinje, Nikšić, Pljevlja, Bijelo Polje, Mojkovac, Bar, Herceg Novi, od čega najviše u Podgorici 486.\nKroz projekat je ponuđeno 29 garsonjera, 389jednosobnih stanova, 199 dvosobnih, 27 trosobnih, i jedan dupleks stan. U ponudi je 512 stanova koji su u različitim nivoima izgradnje, odnosno 133 gotova stana.\nOpštine duguju 151 milion eura, najveći dužnik Budva


Potpisan sporazum o borbi protiv govora mržnje i drugih oblika negativnih poruka na društvenim mrežama - Grad Bihać\nPotpisan sporazum o borbi protiv govora mržnje i drugih oblika negativnih poruka na društvenim mrežama\nJučer je u Sarajevu više od trideset načelnika i gradonačelnika potpisalo sporazum o posvećenosti u borbi protiv govora mržnje i drugih oblika negativnih poruka na društvenim mrežama. Kao predstavnik grada Bihaća sporazum je potpisao Kemal Hrnjić, Savjetnik gradonačelnika a potpisivanju su također prisustvovali i Melissa Fleming, podtajnica Ujedinjenih nacija za globalne komunikacije, Elisabet Tomasinec, Šefica Političkog odjela Delegacije Europske unije u BiH, Ingrid MacDonald, Rezidentna koordinatorica UN-a u BiH te predstavnici UNESCO-a.\nPomenuti sporazum je dio projekta pod nazivom “Društveni mediji za mir“ kojeg implementira UNESCO uz pomoć Europske unije s ciljem promoviranja mirnog, inkluzivnog i pravednog društva uz očuvanje slobode izražavanja u BiH.\nNamjera je kreirati široku koaliciju na nivou cjelokupne države koja će se odlučno suprotstaviti govoru mržnje na društvenim mrežama jer su ove platforme mjesta gdje se takav govor vrlo brzo širi, te doseže milijune korisnika i često pogoduje društvenim podjelama.\nProjekat “Društveni mediji za mir”, usmjeren na jačanje otpornosti društava protiv govora mržnje i dezinformacija koje se šire na internetu uz promociju narativa o izgradnji mira na društvenim mrežama.


Izvor: Vostok.rs, 15.Nov.2019, 14:32\nPentagon i američki Stejt department su u zajedničkom pismu zapretili vlastima Egipta da će toj zemlji uvesti sankcije ukoliko kupe ruske lovce Su-35, piše „Volstrit džurnal“. Kako se navodi, državni sekretar Majk Pompeo i šef Pentagona Mark Esper su u pismu od egipatskog ministra odbrane zatražili da odustane od sporazuma sa Rusijom. „Novi veliki sporazum sa Rusijom će u budućnosti u najmanju ruku otežati razmenu vojnih informacija sa SAD, ali i američku vojnu pomoć Egiptu“, dodaje se u pismu, prenose RIA Novosti. Zvaničnici Pentagona upozorili su i šefa egipatskih vazduhoplovnih snaga o neželjenim posledicama sporazuma. Prema pisanju lista, signal iz Vašingtona se poklopio sa posetom ministra odbrane Rusije Sergeja Šojgua, koji je doputovao u Kairo. Činjenicu da su Rusija i Egipat potpisali ugovor o isporuci lovaca Su-35 ranije je preneo Komersant, ali to nije zvanično potvrđeno. Prema izvorima publikacije, sporazum koji podrazumeva snabdevanje „preko dve desetine letelica“ i PVO sistema stupio je na snagu krajem 2018. godine. Iznos ugovora je oko dve milijarde dolara, a isporuke bi mogle početi 2020-2021 godine.\nVečernje novosti: Na redu je Egipat: Amerika bi da zaustavi ruski Su-35 na letu za Kairo (VIDEO)\nMoskva -- Pentagon i Stejt department su u pismu zapretili vlastima Egipta da će toj zemlji uvesti sankcije ukoliko kupe ruske lovce Su-35, piše "Volstrit žurnal"...Državni sekretar Majk Pompeo i šef Pentagona Mark Esper su u pismu od egipatskog ministra odbrane zatražili da odustane od sporazuma...


Anđelo Ranković i Sanja Stanković uplovili su u romansu pred kamerama rijalitija, a sada su otvoreno o tome i govorili.\nAnđelo i Sanja\nJovana Tomić Matora nije krila tugu kada je saznala za ovu vezu, dok se bivša devojka Rankovića, pevačica Teodora Džehverović nije oglašavala.\n"Ja ne volim da petljam, muljam i lažem. Pre jedno nedelju dana sam osetio tu energiju sa njom, a pre tri dana mi je rekla da me želi. Ona jeste bila zaljubljena u Frana, ja mislim da je to istina bila, a mislim i da joj nije bilo svejedno ni kada su se Mina i Car pomirili", počeo je Anđelo.\nSANJA I ANĐELO KRENULI U VRELU AKCIJU Pribio je uz zid, ljubio, a onda je odlučio da sve PREKINE\n"ZGADILA MI SE, SPREMNA JE NA SVE" Matora u suzama zbog poljupca Sanje i Anđela: "Gleda ga kao što je mene, pripremala sam se dugo..."\nSANJA I ANĐELO U STRASNOM POLJUPCU Konačno su se prepustili, ali su U STRAHU OD MATORE: "Izgledaš kao da se nešto loše desilo..."\n"Zaista napolju nije bilo ničega, sada bismo priznali", dodala je Sanja.\n"Ja znam da Jovana nikada nama neće biti smetnja, niti želim da komentarišem ili otežavam joj", nastavljala je Sanja.\n"Ne želim ni ja, slažem se da je situacija neprijatna, ali takva je, šta da radimo. Sanja i ja smo u vezi, nismo u kombinaciji", složio se Anđelo.\nVideo: Sanja Stanković o prostituciji i svadbi sa Matorom\nJovana Tomić Matora sve vreme je uporedo komentarisala sa Markom Đedovićem:\n"Ej, on je Sanju nabacivao njegovom drugu, a sad završio sa njom. Nataši se prao posle žurke", komentarisala je Matora sa Đedovićem.\nMATORA SAZNALA SVE O SANJI I TRUDNOĆI Gušila se u suzama, sva crvena u licu, nije mogla da dođe sebi


srbijasport.net - Vesti - Srpske lige - Sumorna fudbalska jesen\nSreda, 16.01.2019 13:37\n01.12.2017 sport014 1458\nAko je sudeći po prikazanom u jesenjem delu prvenstva, nijedan od klubova sa područja grada Valjeva, a koji nastupaju u trećem i četvrtom rangu takmičenja, neće od naredne sezone zaigrati u višoj ligi, a bar dva od tri su imala takve ambicije.\nRezultatski su najbolje prošli OFK Divci, koji zauzimaju respektabilnu četvrtu poziciju u Zoni Drina, Radnički Gorenje je uz silne finansijske probleme uspeo da stigne do šestog mesta u istom rangu, dok je srpskoligaš Budućnost Krušik odigrao toliko koliko je bilo dovoljno za tek osmu poziciju u grupi Zapad. A najavljivali su sa "Krušika" i Petog puka da žele u viši rang.\nRemi sa ekipom Prova (1:1), u utakmici u kojoj iz igre nijednom nisu šutirali ka golu protivnika, fudbaleri Budućnost Krušika okončali su sumornu jesen, u kojoj su zabeležili čak šest poraza, a u prethodne dve sezone imali su ih ukupno 11. Objektivne okolnosti su brojne povrede, od kojih su najbolnije kapitena Raševića, koji je propustio početak i kraj polusezone, kao i Đermanovića, kome su ligamenti kolena stradali već u prvom kolu u Požarevcu. Ipak, čini se da su u selekciji tima napravljeni porpusti, to jest da pojedini igrači koji su u letnjoj pauzi stigli na "Krušik" nisu bili kadri da nadomeste odlazak bitnih pojedinaca iz prošle sezone. Igra Valjevaca uglavnom je bila jalova, s'tim da u pojedinim mečevima izabranici Dejana Nikolića stvarno nisu imali sreće, jer su promašivali i ono što se retko promašuje i na treninzima. Sreća, ili nedostatak kvaliteta, jer u odsustvu Raševića nije bilo igrača koji bi preuzeo odgovornost i napravio razliku, u svakom slučaju sa 15 bodova manje od lidera Smedereva na polusezoni treba očekivati određene rezove u Budućnost Krušiku. Predsednik Milan Milinović najavljuje odlazak sa čela kluba, pa će biti zanimljivo kako će valjevski trećeligaš izgledati na proleće.\nRadnički Gorenje je u sezonu u četvrtom rangu ušao sa ambicijama da pokuša istorijski iskorak u Srpsku ligu, dugo su narandžasto - plavi bili bez poraza, ali se ispostavilo da igrački kadar koji je oformljen ipak nema kvalitet da se ove sezone ozbiljnije bori za viši rang. Nekako istovremeno sa rezultatskim padom, stigli su i finansijski problemi, pa je tim sa Petog puka pod suspenzijom zbog neizmirenih obaveza prema službenim licima odigrao meč sa Osečinom, zbog čega mu je oduzet jedan bod, što se ne pamti u bližoj istoriji kluba. Sa fudbalskog aspekta, velika boljka bila je neefikasnost, pa je Radnički sa samo 14 postignutih golova mađu najneefikasnijim ekipama u ligi. Čvrsta odbrana, koja je kapitulirala samo 11 puta, nije mogla da donese veću prevagu pored toliko lošeg napada. Ipak, obzirom na konkurenciju, Radnički neće strahovati za opstanak, ali treba očekivati dosta promena i pre svega jeftiniji sastav zonaša sa Petog puka, kako bi se makar malo sredile finansije.\nOFK Divci su polusezonu odigrali kao u transu, igrali su na gol više, što im je u 15 kola donelo čak osam pobeda, uz tri remija i četiri poraza i uz čak 30 postignutih golova, a jedino su efikasniji bili fudbaleri Sloge iz Sjenice. U Divcima su supeli da zadrže veći deo tima iz prošle polusezone, kada je takođe serijom dobrih rezultata izboren opstanak u Zoni, i uz par pojačanja iz višeg ranga oforme tim koji se bez respekta suprotstavljao svim rivalima i teško gubio bodove. Jedino su u Prijepolju i Sjenici Divčani lako kapitulirali, ali može se reći da su jesenas najavili najuspešniju sezonu u klupskoj istoriji. Sve će zavisiti od toga hoće li se zadržati ovaj sastav.\nOd 27. novembra bubamara na malim terenima miruje, ponovo će krenuti sredinom marta 2018.\nSrpske lige Muškarci Zona Drina Srbija Kolubarski okrug Valjevo\nPolimlje krupnim koracima gazi prema Srpskoj ligi\n30 .kolo Zona Drina\nZadrugar 6 : 1 Sloga (S)\nBudućnost 1 : 1 Drina\nPolimlje 3 : 0 OFK Osečina\nRadjevac 0 : 3 Sloga (BB)\nOFK Divci 3 : 0 Borac\nRadnički Gorenje 3 : 0 Sovljak\nRadnički Stobex 3 : 0 Sevojno\nSpartak 2 : 0 Ribnica\n1 Drina 30 22 6 2 72\n2 Polimlje 30 20 4 6 64\n3 Sloga (S) 30 19 4 7 61\n4 OFK Divci 30 16 7 7 55\n5 Borac 30 17 3 10 54\n6 Sloga (BB) 30 15 5 10 50\n7 Zadrugar 30 15 3 12 48\n8 Budućnost 30 14 3 13 45\n9 Radnički Gorenje (-1)\t 30 12 6 12 41\n10 Radjevac 30 9 9 12 36\n11 Spartak 30 10 5 15 35\n12 Radnički Stobex 30 9 7 14 34\n13 Sevojno 30 10 4 16 34\n14 Ribnica 30 7 8 15 29\n15 OFK Osečina 30 4 3 23 15\n16 Sovljak 30 1 3 26 6


Uništena skladišta oružja i kampovi za obuku terorista (video) - 02.11.2015, Sputnik Srbija\nUništena skladišta oružja i kampovi za obuku terorista (video)\nRuska avijacija je za poslednja dva dana izvela 131 nalet na 237 objekta terorista u Siriji, saopštio je novinarima zvanični predsatvni Ministarstva odbrane... 02.11.2015, Sputnik Srbija\nGledano na to kakvo stanje je sada u siriji, da rusija nije reagovala od nje bi postala druga Libija!\n17:47 02.11.2015 (Osveženo: 19:41 04.02.2016)\nRuska avijacija je za poslednja dva dana izvela 131 nalet na 237 objekta terorista u Siriji, saopštio je novinarima zvanični predsatvni Ministarstva odbrane Igor Konašenkov.\nViše od 50 terorista ubijeno tokom turske operacije u Siriji\n1 Novembar 2015, 09:03\nPrema rečima potparola Ministarstva odbrane Igora Konašenkova, udari su izvedeni po objektima terorističkih organizacija Islamska država i Nusra fronta.\n„Sa vazdušne baze ’Hmejmim‘ za poslednjih 24 časa je izvedeno 131 nalet tokom kojeg je pogođeno 237 objekata terorista u provincijama: Hama, Latakija, Homs, Damask, Alep i Raka“, nabrojao je Konašenkov.\nAvioni ruske borbene avijacije su uništili skladišta oružja ID u provinciji Damask, objasnio je Konašenkov.\n„U rejonu naselja Harast el Katara, provincija Damask, uništeno je skladište oružja terorista ID. U rezultatu udara navedene avionske bombe uništen je bunker, gde se čuvala artiljerijska municija. Objekat sa sadržajem je u potpunosti uništen.“\nBombarder Su-34 je uništio kamp sa obuku terorista u predgrađu Alepa u Siriji.\nSirija negoduje zbog dolaska američkih specijalaca\n1 Novembar 2015, 11:24\n„U predgrađu Alepa bombarder Su-34 je izveo udar po kampu, predviđenom za obuku militanata iz drugih zemalja. Pogotkom avionske bombe, skladište oružja i infrastruktura za obuku terorista je u potpunosti uništena“, rekao je Konašenkov.\nAvionska grupa Vojno-kosmičkih snaga Rusije uništila je podzemno sklonište i pozicije protivvazdušne artiljerije terorista u sirijskoj provinciji Homs, saopštio je Konašenkov.\n„U rejonu Tadmor, provincija Homs, Su-25 je izveo napad na utvrđeni rejon ID. Direktnim pogotkom uništena su utvrđenja, podzemna skladišta, kao i pozicije protivvazdušne artiljerije terorista na kojima su se nalazile dve konstrukcije ZSU-23“, naveo je ruski general.\nRuski avioni su uništili komandni centar sa komunikacionim čvorom Nusra fronta, koji se nalazio na taktički važnoj visoravni u blizini sela Salman u provinciji Latakija.\nMinistarstvo odbrane Rusije objavilo je na Jutjubu video snimak vazdušnog napada na fabriku za proizvodnju mina u provinciji Alep.\nObjavljen je i video snimak uništenja hangara u oblasti Istočna Huta, u kojem je bilo 10 vozila s eksplozivom.\n2 Novembar 2015, 18:071


Dolazi li kraj pesticidima? – Zdravlje s juga\nObjavljeno 11/01/2015 11/01/2015\nItalijanski naučnici eksperimentišu sa tehnikama koje bi mogle da zamene (otrovne) pesticide napravama koje emituju zvuk i mirise koji ometaju razmnožavanje biljnih štetočina.Ovo proučavanje, koje su obavili istraživači fondacije Edmund Mah u Italiji, u okviru projekta PURE (Čisto) Evropske unije, jedan je od nekolicine koji se bave uvođenjem zaštite poljoprivrednih proizvoda, koja manje šteti okolini.\nItalijansko proučavanje usmerilo se na dve glavne štetočine koje napadaju grožđe – evropskog grožđanog moljca (Lobesia motrana) i cvrčka Scaphoideus titanus. To su glavne pretnje evropskoj industriji vina. Dosadašnja proučavanja su pokazala da određeni zvuci i neki mirisi koji podsećaju na feromone mogu da poremete razmnožavanje ovih insekata, smanjujući time štetu koju oni nanose plodovima. Istraživači se nadaju da te metode mogu da povećaju prinose a bez štetnih efekata koje imaju pesticidi.\nJoš jedno proučavanje koje je u toku, takođe u okviru projekta EU, istražuje obrađena polja u blizini Pize kako bi utvrdili kako prirodna okolina utiče na prinos poljoprivrednih kulture. Istraživači ukazuju da poluprirodno okruženje koje se graniči sa obrađenim poljima dopinosi povećanju broja korisnih insekata kao što su oprašivači i grabljivci i tako povećava prinose. Istraživači se nadaju da će još povećati taj korisni uticaj.\nU proučavanju objavljenom u časopisu Naturwissenschaften istraživači su razmotrili i druge načine na koji priroda može da utiče na populacije poljoprivrednih štetočine. Oni su utvrdili da na evropskog grožđanog moljca značajno utiče klima, na pomalo neočekivan način: toplije oblasti su pogodne za razvoj moljčanih parazita koji ometaju razmnožavanje moljaca, a time smanjujuii štetu koju nanose vinogradima. Pošto šteta koju moljci nanesu vinovoj lozi čini ovu podložnijom gljivičnim infekcijama, onda je efekat toplote još značajniji.\nIstraživači Univerziteta Burgundije i instituta INRA iz Bordoa sakupili su i ispitali larve moljaca iz šest francuskih oblasti u kojima se gaji vinova loza: Alzasa, Akvitanije, Burgonje, Šampanje-Ardena, Rone-Alpa i Provanse-Alpa-Azurne obale. Analizirali su larve i parazite koje eventualno nose.\nUtvrđeno je da su larve iz južnih krajeva imale znatno više parazita neo oni iz severnih. Ti paraziti su ometali njihov razvoj. Po rečima vođe ovog istraživanja, Fani Fogelvajt, ovakva proučavanja mogu da pomognu da se na prirodan način izborimo protiv štetočina, tako što ciljano utičemo na mehanizme njihovog razvoja i rasta.\nVeoma je bitno da se pronađu zamene za pesticide, pogotovo danas kad populacije insekata oprašivača širom sveta opadaju, velikim delom zbog toksičnog efekta hemijskih pesticida.\nPoslednjih godina naučnici su posebno upozoravali na klasu pesticida poznatu kao neonikotiniamidi. Kada se tim pesticidima obloži seme, biljka koja raste upije hemikaliju i cela postaje toksična. To znači da ća pored štetočina, od tih biljaka stradati i insekti oprašivači, pa i ptice koje se hrane tim biljkama!\nProcenjuje se da su neonikotiniamidi 6000 puta otrovniji od starih hemikalija. Prema jednom skorašnjem međunarodnom istraživanju, zaključeno je da neonikotinamidi uništavaju globalni ekosistem i populacije pčela! Autori ovog istraživanja u pozoravaju da je pretnja od neonikotinamida na globalnom nivou jednaka onoj koju je svojevremeno predstavljao DDT (koji je izbačen iz upotrebe).


Sudski tumač za italijanski jezik, Beograd - BEPS Prevodi\nSudski tumač za italijanski jezik je visoko kvalifikovani filolog italijanskog jezika sa dugogodišnjim iskustvom u zvaničnom prevodu. Upravo sa ovakvim sudskim tumačima za italijanski mi u agenciji BEPS Translations sarađujemo.\nU svakom trenutku, na raspolaganju su vam naši najbolji sudski tumači za italijanski jezik, bilo da vam je potreban overeni prevod pisanog dokumenta ili vam je potrebno usmeno sudsko tumačenje u nekoj od zvaničnih institucija. Budući da postojimo od 2010, iza sebe imamo veliki broj prevoda overenih pečatom sudskog tumača i usmenih tumačenja sa italijanskog na srpski jezik i obrnuto. O tome govori i lista naših najistaknutijih zadovoljnih klijenata koju možete pogledati ovde.\nU agenciji BEPS Translations, pružamo usluge overenog prevoda i sudskog tumačenja sa italijanskog na srpski jezik i obrnuto, kako kompanijama odnosno pravnim licima, tako i privatnim licima. Ukoliko vam je potrebna overa pismenog prevoda ili sudski tumač za italijanski jezik koji će vas pratiti u sudu ili drugoj državnoj instituciji, možete nas kontaktirati u bilo koje doba dana.\nKako da su usluge sudskog tumača gotovo uvek hitne i neodložne, trudimo se da ih isporučimo u najkraćem mogućem roku. Kada je u pitanju pismeni prevod sa pečatom sudskog tumača za italijanski jezik, trudimo se da prevod završimo u roku od 24h. U slučaju da vam je potreban sudski tumač za italijanski jezik, kontaktirajte nas kako bismo vam dali procenu vašeg projekta.\nSudski tumači za italijanski jezik u prevodilačkoj firmi BEPS Translations stoje vam na raspolaganju kada su u pitanju:\nPrevod i overa svih vrsta dokumenata sa italijanskog na srpski jezik i obrnuto\nOvera već prevedenih tekstova sa italijanskog na srpski jezik i obrnuto, uz prethodnu proveru\nIzlazak na teren u smislu usmenog sudskog tumačenja italijanskog jezika u zvaničnim institucijama


Sporan konkurs za ekologiju: Novac i organizacijama koje nisu ni registrovane\nVesti Autor:Ksenija Pavkov04. avg. 202119:31 > 20:0918 komentara\nPreliminarna lista organizacija koje su za svoje projekte dobile finansijsku podršku Ministarstva životne sredine, izazvala je revolt brojnih udruženja koja se bave ekologijom. Iz relevantnih i javnosti poznatih ekoloških udruženja, čiji su projekti ostali ispod crte, poručuju da su novac dobila fantomska udruženja, a iz Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije najavljuju i krivične prijave, zbog saznanja da su pojedini članovi komisije ministarstva tražili mito u zamenu za bodove na konkursu.\nU momentu kada su ekološka pitanja u zemljij goruća, deo borbe za zdravu životnu sredinu vodi i civilni sektor. Država je tu da im pomogne, pa je tako resorno ministarstvo podelilo 70 miliona dinara za projekte 79 organizacija. Ispod crte na konkursu ostalo je 113 udruženja, među njima i Vojvođanske zelene inicijative.\n„Ja nisam bila iznenađena s obzirom da se projekat dokumentarni TV serijal „Zelena patrola na delu“ bavi ozbiljnim ekološkim temama i istraživačkim novinarstvom, jasno je da oni ne podržavaju takve projekte. Rezultati ovoga konkursa pokazuju da su ovaj put šansu dobile organizacije koje se ne bave zaštitom životne sredine, organizacije koje iza sebe nemaju čak ni relevantne projekte iz oblasti za koje su registrovane, organizacije koje su bile dve godine neaktivne, pa čak za dve godine nisu ni podnele izveštaj finansijski APR-u“, kaže Ruža Helać, Vojvođanske zelene incijative.\nPa čak i organizacije koje uopšte nisu registrovane u APR-u, poput udruženja „BI International“ iz Novog Pazara, koje je dobilo maksimalan iznos od 1,7 miliona dinara. Novac su dobila i brojna studenstka, čak i srednjoškolska i sportska udruženja, uključujući jedan konjički klub, zatim udruženja osnovana pre nekoliko meseci, bez ikakvog sajta, kontakta, društvene mreže ili tragova o radnom iskustvu.\nIspod crte ostale su javnosti poznate organizacije kao što su Čepom do osmeha, Pokret gorana Novog Sada, pa i Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije, koje postoji već 32 godine.\n„Ono što je vrlo bitno napomenuti jeste da ovaj konkurs ima vrlo jasna pravila. Ovde su mogle da konkurišu organizacije civilnog društva, sa teritorije Srbije, čija je osnovna delatnost zaštita životne sredine i neke, da kažem, srodne aktivnosti, ali one koje imaju iza sebe reference, dakle imaju sprovedene projekte prethodnih godina. Kako se na ovom spisku nalaze udruženja koja su osnovana u februaru i martu ove godine, to je potpuno neverovatno, dakle oni nema šanse da imaju bilo kakve reference. Ono što je vrlo zanimljivo da postoje udruženja čija se imena na društvenim mrežama, na internetu pronalaze isključivo i samo na stranicama na kojima se vidi da su dobili sredstva, dakle to su fantomske organizacije“, navodi Milan Ružić iz Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije.\nRužić dodaje i da je proces dodele bio potpuno netransparentan – kao i svake godine, imena članova komisije za dodelu sredstava ostala su nepoznata, a za razliku od prethodnih godina – sistem bodovanja projekata nije objavljen.\n„Mi imamo vrlo direktna saznanja da su određene osobe koje ne rade u Ministarstvu životne sredine išle od organizacije do organizacije i nudile takozvanu pomoć, da bi im projekti prošli, za uzvrat se traži procenat od sredstava“, dodaje Ružić.\nZbog toga Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije najavljuje i krivične prijave, dok koalicija Otvoreno o konkursima, koju čini više od 15 organizacija, zahteva od resornog ministarstva da konkurs poništi i raspiše novi.\nMinistarstvu životne sredine uputili smo pitanja kako je moguće da su sredstva na konkursu dobile i one organizacije i udruženja koja ne ispunjavaju elementarne uslove konkursa. Pitali smo ih zbog čega sistem bodovanja projekata nije transparentan, kao što je bio prethodnih godina. Odgovore ćemo objaviti kada, odnosno ukoliko ih dobijemo.\ndruštvo za zaštitu pticaekologijakonkursministarstvo za zaštitu životne sredine


Smernice o medijskoj pismenosti za nastavnike | Medijska pismenost\nOve smernice o medijskoj pismenosti za nastavnike su važan resurs za države članice UNESCO kao podrška njihovom radu ka postizanju ciljeva u vezi sa razvojem te oblasti.\nDokument je posebno napravljen za nastavnike kako bi podstakao uvođenje ovih tema u redovan nastavni program. Na taj način bi se pokrenuo katalitički proces koji treba da rezultira povećanjem medijske pismenosti miliona mladih ljudi.\nUNESCO je u pisanje ovih smernica uključio i radove stručnjaka iz širokog spektra oblasti kao što su mediji, komunikacione tehnologije, obrazovanje i dr.\nPublikacija je podeljena na dva dela. U prvom delu, između ostalog, nudi se i predlog nastavnog plana i programa i obrazloženje, glavnih tema. Drugi deo obuhvata detaljnije module nastavnog plana i programa.\nČlan 19. Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima kaže da Svako ima pravo na slobodu mišljenja i izražavanja, što obuhvata i pravo da ne bude uznemiravan zbog svog mišljenja, kao i pravo da traži, prima i širi obaveštenja i ideje bilo kojim sredstvima i bez obzira na granice. Medijska pismenost obučava građane veštinama potrebnim da tragaju za i uživaju u svim kirstima koja proizilaze iz ovog osnovnog ljudskog prava.\nOstvarenje ovog prava ojačano je Grinvaldskom deklaracijom iz 1982, koja prepoznaje potrebu da politički i obrazovni sistemimi promovišu "kritičko razumevanje" građana u vezi sa “fenomenom komunikacije “ i njihovo učešće u medijima (novi i stari).\nTo je dodatno ojačano Aleksandrijskom deklaracijom iz 2005, koja stavlja medijsku pismenost u temelj koncepta doživotnog učenja. Ona priznaje kako medijska i informaciona pismenost osnažuje ljudi u svim sferama života da traže, procenjuju, koriste i stvaraju informacije efikasno kako bi ostvarili lične, društvene, profesionalne i obrazovne ciljeve. To je osnovno ljudsko pravo u digitalnom svetu i promoviše društveno uključivanje svih naroda.\nMediji i drugi kanali infiormisanja (biblioteke, arhivi, internet i sl.), široko su priznati kao osnovni alatima za pomoć građanima da donose odluke na osnovu dobre infirmisanosti. Oni su takođe sredstva uz pomoć kojih društva uče o sebi, uz koja se održava javni diskurs, i gradi osećaj zajedništva. Svi kanali informisanja mogu da imaju veliki uticaj na koncept doživotnog učenja i zato građani treba da imaju osnovna znanja o tome kako funkcionišu i kako da ih koriste.\nMedijska i informaciona pismenost otelotvoruje neophodna znanja o ulogama kanala informisanja u demokratskim društvima, uslovima pod kojima oni mogu efikasno da obavlaju svoje uloge, a razvija i veštine koje omogućavaju da se procene sadržaj i usluge koje nude ti kanali. To znanje treba zauzvrat da omogući korisnicima da se povežu sa medijima na smislen način. Kritičke veštine stečene kroz razvoj medijske pismenosti mogu građanima da omoguće da kompetentno zahtevaju kvalitetne usluge medija.\nNastavnici će izvesnije da prihvate smernice o razvoju medijske pismenosti ako ga povežu sa pedagoškim strategijama koje unapređuju tradicionalne školske predmete . Podsticanje promena u obrazovnom sektoru koji će proisteći iz uvođenja medijske pismenostii njihovog uticaja na profesionalni razvoj su važni ciljevi ovog programa i kompetencija ponuđenog okvira.


Procedura proglašenja vanrednog stanja – zašto je važno?\nPočetak Aktuelno Pod lupom Transparentne donacije neophodne za fer i efikasnu pomoć u pandemiji\nDatum kreiranja: sreda, 25 mart 2020\nNema sumnje da bi većina narodnih poslanika izglasala odluku o proglašenju vanrednog stanja, da se Skupština okupila, tako da na prvi pogled nema nikakve razlike u sadašnjoj situaciji, kada su akt o proglašenju doneli zajednički predsednik države i predsednice Vlade i Narodne skupštine. Međutim, ustavna mogućnost da neko drugi proglasi vanredno stanje umesto Skupštine je ograničena na situacije kada Skupština ne može da se sastane. Ukoliko je takva mogućnost postojala a nije iskorišćena, postojala bi opasnost da neko ko smatra da je oštećen uredbama, naredbama i drugim aktima Vlade i ministara koji su doneti tokom vanrednog stanja, potražuje naknadu štete pozivajući se na to da je prekršena procedura. Zbog toga je neophodno da se već sada utvrdi da li postoje proceduralni propusti i da se oni makar naknadno otklone u meri u kojoj je to moguće.\nNi pre ni nakon proglašenja vanrednog stanja nije bilo naznaka da je predsednica Narodne skupštine pokušala da okupi narodne poslanike radi donošenja odluke o proglašenju vanrednog stanja, u skladu sa članom 200. Ustava Srbije. Isto tako, nije bilo vesti ni o tome da makar pokušano da se Skupština okupi u roku od 48 sati nakon što je ovaj akt donet. Nezvanično se tumačilo da Skupština „ne može“ da zaseda zato što je i pre proglašenja vanrednog stanja na snazi bila zabrana okupljanja više od 50 ljudi u zatvorenom prostoru. Međutim, niti je ta odluka ministra mogla da obaveže zakonodavce, niti bi ih mogla sprečiti da se okupe na otvorenom. Na internet stranici Narodne skupštine ne samo da nije bi objavljen poziv za okupljanje poslanika, već do današnjeg dana nije objaljvena ni informacija o tome da je proglašeno vanredno stanje! Transparentnost Srbija je upozorila na ovaj propust predsednicu i sekretara Narodne skupštine dopisom od 20.3.2020.\nU odgovoru Maje Gojković koji je upućen sedmoro narodnih poslanika od 23. marta 2020. po prvi put se pominje da je od predsednika države i predsednice Vlade dobila 15.3. „predlog da Narodna skupština proglasi vanredno stanje“, a da je ona predložila da odluku donesu zajednički troje funkcionera, „imajući u vidu postojeću epidemiološku situaciju i preporuku da se ne sazivaju i održavaju skupovi koji uključuju više od pedeset ljudi“. Bez obzira na to da li je procena predsednice Narodne skupštine bila ispravna ili ne, iz ovog dopisa je očigledno da okupljanje Narodne skupštine nije ni pokušano.


Zaharova: SAD prebacuje odgovornost na Rusiju po pitanju Sporazuma o ofanzivnom oružju - Sputnjik Srbija\n11:57 17 Januar 2021\nZaharova: SAD prebacuje odgovornost na Rusiju po pitanju Sporazuma o ofanzivnom oružju\n10:54 10.12.2020 Preuzmite kraći link\nPortparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova smatra da se u pitanju produženja Sporazuma o ofanzivnom oružuju vidi težnja Sjedinjenih Američkih Država da na Rusiju prebace odgovornost za ćorsokak u koji je Bela kuća dovela konsultacije o ovoj temi.\nKomentarišući izjave specijalnog izaslanika američkog predsednika za kontrolu naoružanja Maršala Bilingslija, Zaharova je podsetila da je predstavnik aktuelne američke administracije negativno reagovao na zvanični ruski predlog dat još u oktobru 2018. godine da se usvoji bilateralna izjava kojom se potvrđuje neprihvatljivost nuklearnog rata u kojem ne može biti pobednika i koji se nikada ne sme pokrenuti.\nPrema njenim rečima, izgleda neobično da se, suprotno opšteprihvaćenoj diplomatskoj praksi, reakcija saopštava Rusiji dve godine kasnije preko zakasnele objave govora američkog predstavnika na ekspertskom seminaru.\n„Samo odbijanje našeg predloga od strane Sjedinjenih Američkih Država teško da može da izazove iznenađenje u svetlu namerno vođene politike Vašingtona ka snižavanju praga upotrebe nuklearnog oružja i aktivnu realizaciju vojnih programa, koji svedoče o opasnoj i apsurdnoj nameri Sjedinjenih Američkih Država da vode nuklearni rat i pobede u nuklearnim sukobima“, naglasila je Zaharova.\nVašington objasnio šta ga koči da produži sporazum o kontroli naoružanja sa Rusijom\nPortparolka je ukazala na činjenicu da se u pitanju produženja Sporazuma o strateškom ofanzivnom naoružanju takođe vidi težnja da se „na rusku stranu prebaci odgovornost za ćorsokak u koji je američka administracija dovela konsultacije o ovoj temi svojim beskrajnim pokušajima da ‘podigne lestvicu’ i iscenjka za sebe značajne jednostrane prednosti“.\nOna je podsetila da Rusija nastavlja da se zalaže za bezuslovno produženje ovog Sporazuma obliku u kome je potpisan, na petogodišnji period predviđen njegovim odredbama.\nRanije je Bilingsli izjavio da SAD ne moraju da potvrde stav o nedopustivosti nuklearnog rata, koji je sadržan u zajedničkoj američko-sovjetskoj izjavi iz 1985. godine.\nAmerika optužila Rusiju da je odustala od dogovora o START 3\nsporazum o strateškom ofanzivnom naoružanju, Marija Zaharova


30/10/2019 - Ozonpress :: internet portal\n//30 oktobra, 2019\nViše firmi bliskih SNS-u kupovalo oružje od Krušika po povlašćenim cenama\nValjevska vojna fabrika „Krušik“ prodavala je oružje po povlašćenim cenama ne samo firmi GIM, već i drugim firmama, za koje se navodi da su veoma bliske vladajućoj Srpskoj naprednoj stranci (SNS), pa i da su finansijeri te partije, navodi nedeljnik NIN u tekstu koj...\nČitaoci OzonPresa ukazali su već na problem odlaganja otpada iz naprednjačkog kafića Disktrikt, ali bez efekta. Otpad i gajbice se i dalje odlažu na trotoaru, a ne reaguju ni inspekcijske službe, iako se lokal nalazi u samom centru grada i preko puta opštine. — Džaba pišete,...\nU okviru projkta koji je podržala organizacija Partneri Srbija, koji finansiraju USAID i CFG projekat za ekonomski razvoj u februaru 2019. godine otpočeo je projekat održivosti kapaciteta Mreže inspektora Srbije. Udruženje je prepoznato kao pokretač promena kako u radu inspektora...\nMuzička škola dr Vojislav Vučković u Čačku obeležila je 55 godina uspešnog rada. Brojne nagrade učenika na domaćim i međunarodnim takmičenjima poslednjih godina svrstavaju je u red najuspešnijih škola u Srbiji. RTS, Slađana Miletić\nAko ste do sada imali dilemu da li je Srbija pravna država ili ne, evo primera na osnovu koga možete da donesete zaključak o tome. Sudska presuda, pod uslovom da je postala pravosnažna i izvršna, je obavezujuća za sve strane u postupku. I rešenje suda, je po prirodi stvari...\nParatriatlonac Lazar Filipović, koji ima značajno oštećenje vida, nedavno je osvojio treće mesto na poslednjoj ovogodišnjoj trci, čime su završili deseti na Svetskoj rang listi odnosno sedmi na kvalifikacionoj rang listi za Paraolimpijske igre u Tokiju naredne godine. Kako kaže,...\nNakon pobede na ovogodišnjoj Rokerijadi u Petrovcu na Mlavi, čačanski crossover sastav Zbedem predstavio je snimak za „Veselu pesmu“ sa live sessiona nastalog na SAE Institutu u Beogradu. Pesmu je u martu ove godine snimao Naum Simovski, za mix i master je odradio D....\nVesti iz konjičkog sporta\nKečenović ponovio trijumf u memorijalnoj trci Konjički klub „Vranac“ iz Srbobrana organizacijom drugog trkačkog dana proteklog vikenda zatvorio je sezonu nadmetanja za ovu godinu. Program je činilo devet kasačkih trka u kojima je učešće uzelo skoro devedeset grla i...


Kako društvene mreže utiču na depresiju kod mladih - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kako društvene mreže utiču na depresiju kod mladih\n„Ugojila sam se, moram na dijetu”, zvuči bezazleno, čak i simpatično kada to prvi put izgovori osmogodišnja Magdalena.\n1Piše: Jelena Gajić 01. decembra 2020. 13.55 Izmenjeno: 13.56\nOd tada retko pojede ceo obrok. Oduševljava se novim patikama, ali joj i one dosade već posle jednog dana.\nNeretko zaspi sa telefonom u ruci uz TikTok, a svaki pokušaj koncentracije na domaći zadatak, knjigu, pa čak i crtani film završava se bez mnogo uspeha.\nMala brbljivica sve češće postaje prilično tiha, primećuje i njena majka koja se, kako kaže, svakodnevno susreće sa Magdaleninom potrebom da čuje kako je lepa ili kako se lepo obukla.\nNada se da je sve to samo posledica odrastanja, usamljenosti i „mene niko ne razume” perioda, kao i da će joj dolazak najbolje drugarice Andrijane popraviti raspoloženje.\nIako je napolju lep dan, njih dve sede u sobi. Vrata su zatvorena. S druge strane – tišina.\n„Ne čuje se ni razgovor, ni smeh, ni svađa”, kaže pomalo zabrinuta majka jer se dešava nešto njoj nepoznato.\nRazgovor sa Andrijaninom majkom deluje umirujuće jer otkriva da im se situacije ne razlikuju mnogo, pa, kako kaže, „verovatno danas svako ima svoju Magdalenu”.\nTo saznanje, međutim, donosi samo trenutno olakšanje jer se roditelji, baš kao i njihova deca, danas suočavaju sa brojnim pitanjima i nedoumicama jer je odrastanje u digitalnom dobu iznedrilo neke potpuno nove izazove, opasnosti i probleme.\nJedna od nedoumica o kojoj se sve češće govori jeste i pitanje da li internet, društvene mreže i nove tehnologije mogu uticati na pojavu depresije kod dece i mladih i da li su Magdalenini „simptomi” dovoljan razlog za brigu.\nDigitalno detinjstvo i depresija\nSvetska zdravstvena organizacija depresiju definiše kao poremećaj mentalnog zdravlja praćen poteškoćama pojedinca da nastavi sa svojim uobičajenim aktivnostima, odnosno gubitkom interesovanja za ono u čemu je osoba prethodno uživala.\nTakođe, može doći i do gubitka energije, apetita, poremećaja spavanja, loše koncentracije, osoba može stvoriti lošu sliku o sebi i patiti od simptoma anksioznosti.\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut”, u našoj zemlji čak pet do 10 odsto dece i adolescenata ima skrivene simptome depresije, a od teškog depresivnog poremećaja pati dva odsto dece i do osam odsto adolescenata.\nIako su uzroci depresije mnogobrojni i veoma različiti, poslednjih godina se sve više istražuje uticaj društvenih mreža i interneta na pojavu ili razvoj depresije kod mladih.\nTako su istraživači Londonskog univerzitetskog koledža i Univerziteta Eseks početkom prošle godine u časopisu „EclinicalMedicine” predstavili rezultate istraživanja sprovedenog na oko 11.000 četrnaestogodišnjaka.\nOni su došli do zaključka da se simptomi depresije povezani sa korišćenjem društvenih mreža javljaju uglavnom zbog onlajn zlostavljanja koje su deca doživela na njima, ali i poremećaja sna, nezadovoljstva svojim telom i pada samopouzdanja koji se javljaju upravo pod uticajem virtuelnog sveta.\nIstraživači su utvrdili i da tinejdžerke imaju dvostruko veću šansu pojave simptoma depresije povezanih s korišćenjem društvenih mreža nego dečaci.\nDruštvene mreže stvaraju idole i uzore mladih\nInternet i društvene mreže za današnju decu i mlade predstavljaju ono što je televizija bila za generacije njihovih roditelja.\nNa digitalnim platformama kreiraju se njihove vrednosti, ideali lepote, ali i njihovi idoli i uzori.\nUpravo na ovaj aspekt ukazuje i edukatorka Nacionalnog kontakt centru za bezbednost dece na internetu pri Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Emina Beković, koja već godinama kroz predavanja upoznaje osnovce i njihove roditelje sa negativnim uticajima koje internet i društvene mreže mogu imati na decu i mlade ukoliko se ne koriste ispravno.\nJedan od njih su nerealni standardi lepote koji se promovišu u virtuelnom svetu, zbog kojih devojčice sve češće postaju nezadovoljne svojim izgledom.\n„Na društvenim mrežama su svi sređeni 24 časa dnevno i to stvara pritisak, pogotovo jer se samopouzdanje gradi na pogrešan način odmalena. Devojčicama se, na primer, uvek govori kako su lepe, kako su najlepše, princeze, umesto da se uče da budu pametne, moralne, spretne, kulturne, obrazovane. Problem je jer deci modeli nisu u kući već na ekranu, a tu je opet sve ono što potrošačko društvo servira, ali roditelji moraju to da izbalansiraju, iskontrolišu i nema dizanja ruku”, upozorava Beković.\nNaša sagovornica ukazuje na još jedan problem koji se sve češće uočava u praksi.\n„Roditelji koji nemaju svest o lošim stranama interneta decu odmalena navode da budu zavisnici od digitalnog sadržaja, ali ih prethodno ne upoznaju sa pravilnim načinima korišćenja. Putem tih šarenih slika koje se smenjuju na ekranu deca uče one osnovne stvari – ljubav, tugu, mržnju, bes. Roditelji se ne bave svojom decom, već kupuju svoj socijalni mir tako što im daju telefone, a to uopšte nije bezazleno”, objašnjava Beković i dodaje da deca ne bi trebalo da koriste društvene mreže pre 13. godine jer psihički nisu spremna za njih, pre svega za moguće negativne komentare i razne zloupotrebe.\nInternet decu čini psihički najranjivijom generacijom\nPsihološkinja i docentkinja na Filološkom fakultetu Dobrinka Kuzmanović, pozivajući se na uglednu profesorku psihologije Džin Tvenge, navodi da internet utiče na sve aspekte života današnje dece na taj način da ih čini psihički najranjivijom generacijom.\n„Po mišljenju ove autorke, učestalo korišćenje digitalnih medija doprinosi da se današnji mladi osećaju digitalno dezorijentisano, pospano, nesrećno, usamljeno, uznemireno, depresivno. Do porasta anksioznosti, depresivnosti i samoubistava došlo je u isto vreme kada i do porasta popularnosti ‘pametnih telefona’. Prema jednoj studiji, američki tinejdžeri koji koriste digitalne uređaje pet ili više sati dnevno imaju za oko 70 odsto veći rizik od suicida u odnosu na mlade koji provode manje od jednog sata dnevno ispred ekrana”, navodi Kuzmanović.\nOna, međutim, napominje da treba razmotriti i stanovište prema kojem prekomerno korišćenje digitalnih uređaja nije nužno uzrok već simptom sve većih problema na polju mentalnog zdravlja mladih.\n„Upravo oni mladi koji imaju probleme sa mentalnim zdravljem češće pribegavaju problematičnom korišćenju digitalnih uređaja. Istraživanja u kojima se isti ispitanici prate tokom dužeg perioda vremena svedoče o tome da devojčice sa depresivnim simptomima češće koriste društvene mreže nego one koje ranije nisu ispoljavale ovakve simptome. U okviru često citirane studije koju su sproveli Orben i Przibilski, autori koji se danas najčešće spominju kao zastupnici ovog drugog stanovišta, dobijen je nalaz da korišćenje digitalnih uređaja objašnjava samo 0,4 odsto blagostanja adolescenata. Oni smatraju da digitalna tehnologija verovatno ima stvarne efekte, ali su oni praktično zanemarljivi”, kaže Kuzmanović.\nOna navodi i da strogo ograničavanje vremena ispred ekrana ne mora nužno doprineti smanjenju problematičnog korišćenja interneta, već može produbiti jaz u digitalnim veštinama koji bi imao dugoročne negativne posledice na psihosocijalno funkcionisanje mladih u digitalnom svetu.\nDigitalne platforme mogu i da pomognu\nDečiji psihijatar i profesorka Medicinskog fakulteta Milica Pejović Milovančević ističe da upravo zbog velikog uticaja društvenih mreža na mlade mnogo više treba raditi na tome da nam one postanu prijatelji i da se ti kanali iskoriste za pozitivno delovanje.\nOna ističe da uprkos tome što više od 90 odsto mladih ima bar jedan profil na nekoj društvenoj mreži i što one pružaju fantastičan potencijal za komunikaciju sa njima, u našoj zemlji su i dalje neiskorišćen resurs.\n„Mi kao društvo kasnimo. U svetu postoje fenomenalni primeri, australijski, britanski, nemački modeli. Deca koja imaju neke probleme mogu putem društvenih mreža na vrlo bezbedan način da se obrate stručnjacima za pomoć, postoji i takozvano ‘vršnjačko posredovanje’ gde sa svojim vršnjacima koji su obučeni mogu da porazgovaraju, dobiju neke smernice, pa i sa psiholozima, čak i psihijatrima. Veliki je prostor za promovisanje zdravih stilova života, stalni podsetnici da šetaju, druže se, pročitaju knjigu, saveti za organizaciju vremena, informacije gde da se jave ako primete neke simptome. Nadam se da će se u narednom periodu to i kod nas pojaviti”, kaže Pejović Milovančević.\nNaša sagovornica zato naglašava da je važno da društvene mreže postanu prijatelji mladih jer im je danas nemoguće zabraniti njihovo korišćenje.\n„Mislim da je optuživanje društvenih mreža za nešto stranputica kojom ne treba da idemo, već treba da govorimo o njihovom zdravom korišćenju. To je način njihove socijalizacije”, zaključuje Pejović Milovančević.\nKada roditelji treba da se zabrinu\nDobar odnos sa roditeljima je ključan za normalan razvoj dece. Oscilacije u njemu su normalne, ali roditelji moraju da razumeju i prate svoju decu, kao i da prepoznaju ukoliko sa njima nešto nije u redu. „Svaki adolescent se menja, ali ako krene da se zatvara, da zapušta higijenu, ako promeni navike, nema noćni ritam spavanja ili spava po dva-tri sata dnevno, to je veliki alarm. Ako su prisutne nagle promene ponašanja, izražena agresivnost prema njima, prema braći i sestrama, naglo popuštanje u školi, roditelj će to prvi da uoči i tada mora da pokaže zabrinutost, da pronađe način da razgovara sa detetom, a ukoliko ono neće sa njim da razgovara – onda da pronađe nekog sa kim hoće. Adolescent koji ima problem na kraju će tražiti pomoć i mislim da je roditelj tu prvi”, objašnjava Pejović Milovančević.\nOvaj tekst nastao je u okviru projekta „Odrastanje u digitalnom dobu – generacija koju još nismo razumeli”, koji sprovodi Centar za profesionalizaciju medija i medijsku pismenost (CEPROM), a koji je sufinansiran iz budžeta Republike Srbije – Ministarstva kulture i informisanja. Stavovi izneti u podržanom medijskom projektu nužno ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstva.\nCEPROM, Deca, depresija, Digitalizacija, Društvene mreže, Instagram, Mladi, Odrastanje, Roditelji, TikTok\n01. decembra 2020. u 14.02\nDeca danasnjice potpuno su oducena da misle, razmisljaju, resavaju probleme i bave se bilo cim konstruktivnim.\nCveta gubljenje vremena na Internetu, jer se on ne koristi da se nesto nauci vec da se „bleji“, slanjem ispraznih poruka preko drustvenih mreza, sirenjem i komentarisanjem potpuno nevaznih fotografija drugih, kao i zeljom za posedovanjem materijalnih nevaznih predmeta.\nSunovrat intelekta je ono sto danas mladi ljudi rade na drustvenim mrezama, pa ako ih to cini depresivnim, sami su to izabrali.\nDrustvene mreze ne sluze NICEMU sto je korisno ili pametno jer na njima razmene ideja i diskusije edukativnog karaktera ne postoje.


ISTRAGA O OBARANjU AVIONA: Crna kutija u Donjecku\nISTRAGA O OBARANjU AVIONA: Crna kutija u Donjecku\n20 jula 2014\nProruske snage u istočnoj Ukrajini danas su saopštile da su došle do predmeta koji liče na crne kutije iz oborenog malezijskog aviona i da su spremni da ih predaju međunarodnom istražiteljima.\n„Delovi aviona koji liče na crne kutije otkriveni su na mestu udesa“, rekao je premijer samoproklamovane Donjecke narodne republike Aleksander Borodaj, prenosi AFP.\nOn je dodao da će ti predmeti biti predati „međunarodnim ekspertima ako dođu“.\nAgencija Rojters prenela je takođe da je jedan od vođa proruskih snaga rekao da su oni pronašli objekte nalik na crne kutije koje su odnete u Donjeck.\nDrugi zvaničnik proruskih snaga Sergej Kavtaradze kazao je da su nađena dva takva objekta, preneo je Rojters.\nUkrajinska vlada i proruske snage postigli su preliminarni sporazum o uklanjanju tela sa mesta gde se u četvrtak uveče srušio malezijski avion sa 298 putnika i članova posade, izjavio je visoki ukrajinski zvaničnik.\nZamenik ukrajinskog premijera Volodimir Grojsman izjavio je da će, prema preliminarnom sporazumu, ukrajinskim hitnim službama i međunarodnim posmatračima biti dozvoljeno da uklone tela i prebace ih na bezbedno mesto.\nOn, međutim, nije rekao o kom mestu se radi, već je samo kazao da su, do sada, sa mesta nesreće uklonjena 192 tela.\nKERI: MOSKVA DALA RAKETNI SISTEM PRORUSKIM SNAGAMA\nAmerički državni sekretar Džon Keri rekao je danas da je raketni sistem kojim je oboren malezijski avion na istoku Ukrajine, Moskva dala proruskim snagama.\n„Prilično je jasno da je taj sistem prebačen iz Rusije u ruke separatista“, rekao je Keri za američku televiziju Si-En-En i dodao da je za obaranje aviona korišćen sofisticirani raketni sistem SA-11.\n„Pouzdano znamo da Ukrajina nema nigde takav sistem u blizini mesta gde je oboren avion. Tako da to očigledno ukazuje na počinioce, separatiste“, dodao je on.\nBORODAJ: INFORMATIVNI RAT PROTIV DONjECKE NARODNE REPUBLIKE\nU vezi sa navodima da proruske snage ne dozvoljavaju posmatračima OEBS-a da priđu mestu nesreće, premijer samoproglašene Donjecke Narodne Republike Aleksander Borodaj je u intervju radiju „Eho Moskve“ rekao da je „to je samo jedan deo informacionog rata protiv nas“.\nOn je dodao da se na mestu nesreće u protekla tri dana nalazi 14 posmatrača OEBS-a, prenosi Itar tass.\nBorodaj je objasnio da je prvog dana dolaska posmatrača bilo restrikcija u pogledu njihovog kretanja, pravdajući se da je „reč o prostoj činjenici“ da su proruske snage odgovorne za bezbednost posmatrača u zoni za koju je naveo da se nalazi na „nišanu ukrajinskih automata“.\n„Mesto nesreće je veoma veliko i prostire se na više od 10 kvadratnih metara“, rekao je Borodaj i dodao da sada posmatrači OEBS-a rade u gradu Torez gde se od subote dopremaju tela nastradalih\nEU UVELA NOVE SANKCIJE RUSIJI\nOBJAVLJEN DOSAD NEVIĐEN SNIMAK ODMAZDE: Evo kako Iranci bombarduju američku bazu (VIDEO)


Sastanak ministara vanjskih poslova zapadnog Balkana u Sarajevu\nSastanak ministara vanjskih poslova zapadnog Balkana (WB6) i Ministarske konferencije Fonda za zapadni Balkan (WBF) bit će održan danas u Sarajevu, a domaćin je Ministarstvo vanjskih poslova Bosne i Hercegovine.\nTeme ministarskog sastanka su Strategija za „vjerodostojnu perspektivu proširenja i jačanje angažmana Evropske unije sa zapadnim Balkanom“, Implementacija rezultata Samita u Trstu i priprema za Samit o zapadnom Balkanu u Londonu.\nMinistar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak održat će uvodno izlaganje na sastanku kojem će prisustvovati ministri vanjskih poslova WB6, zamjenica premijera i ministrica vanjskih poslova Republike Bugarske Ekatarina Zaharieva, glavni direktor direkcije Evropske komisije za susjedstvo i pregovore o proširenju Christian Danielsson, državni ministar za Evropu i Ameriku u Ministarstvu vanjskih poslova Velike Britanije Alan Duncan, zamjenica izvršnog direktora za Evropu i Centralnu Aziju i direktorica za zapadnu Evropu, zapadni Balkan i Tursku u Evropskoj službi za vanjske poslove (EEAS) Angelina Eichhorst i generalni sekretar Vijeća za regionalnu saradnju Goran Svilanović.\nNakon sastanka će biti upriličena konferencija za medije na kojoj će se obratiti ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak, zamjenica premijera i ministrica vanjskih poslova Republike Bugarske Ekatarina Zaharieva i glavni direktor direkcije Evropske komisije za susjedstvo i pregovore o proširenju Christian Danielsson.\nNakon uvodne riječi ministra vanjskih poslova BiH Igora Crnatka, bit će predstavljen izvještaj o aktivnostima Fonda za zapadni Balkan koji će predstaviti izvršni direktor Gjergj Murra s posebnim naglaskom na završeni prvi krug evaluacije na predložene projekte te će biti razmjena mišljenja o mogućem povećanju godišnjih doprinosa, saopćeno je iz Ministarstva vanjskih poslova BiH.\nAktivisti Mreže mladih Novi Grad očistili ogradu crkve u Sarajevu


pink.rs | VUČIĆ RAZGOVARAO SA PUTINOM: Srbija će uz pomoć stručnjaka iz Rusije izgraditi postrojenja i samostalno proizvoditi vakcine!\nIzvor: Pink.rs, Foto: Tanjug AP/Mikhail Klimentyev, Sputnik, Kremlin Pool ||\nOvom prilikom predsednik Vučić je zahvalio predsedniku Putinu za podršku u borbi protiv koronavirusa, a posebno za isporuku vakcine Sputnik V, jer je doprinela tome da naša zemlja prednjači u vakcinaciji stanovništva. Predsednik Vučić je zamolio predsednika Putina da pomogne da što pre dobijemo dodatne količine ruske vakcine, kako bi što više građana Srbije u najskorijem periodu primilo pouzdanu zaštitu od korona virusa. On je, takođe, naglasio da će Srbija, uz pomoć stručnjaka iz Rusije, izgraditi postrojenja i samostalno proizvoditi vakcine.\nDvojica državnika su, u dugom prijateljskom razgovoru, razmotrili čitav spektar tema koje pokrivaju oblasti bilateralne saradnje, kao i regionalne i međunarodne situacije.\nPredsednik Vučić i predsednik Putin su konstatovali da su Srbija i Rusija i u proteklom periodu, obeleženom teškoćama koje je doneo korona virus, potvrdile visok stepen međusobnog razumevanja i prijateljstva. Predsednik Vučić je izrazio zahvalnost predsedniku Putinu na poruci koju je ministar Lavrov pročitao u Hramu Svetog Save.\nPredsednik Vučić je potvrdio da Srbija namerava da dalje razvija strateške odnose sa Rusijom i konstatovao da su mogućnosti za ekonomsku saradnju mnogo veće od iskorišćenih. On je, stoga, rekao da posebnu pažnju treba usmeriti na povećanje robne razmene, završetak tekućih i pokretanje novih zajedničkih energetskih i infrastrukturnih projekata i dalje jačanje saradnje u oblasti tehnološkog razvoja i inovacija, kao i vojno-tehničke saradnje. Predsednik Putin je, s tim u vezi, istakao značaj rada Međuvladine mešovite komisije za saradnju.\nPredsednik Vučić je naglasio važnost gasovoda Balkanski tok, koji doprinosi energetskoj stabilnosti Srbije.\nRazmatrajući sa predsednikom Putinom regionalnu situaciju, predsednik Vučić je zahvalio na nepokolebljivoj ličnoj podršci predsednika Putina teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije, kao i na aktivnoj podršci ruske države po pitanju Kosova i Metohije. „Rusija razume naše napore da obezbedimo mir i stabilnost u regionu i spremnost Srbije za dijalog i kompromis kao jedini način za rešavanje otvorenih pitanja“, rekao je predsednik Vučić.\nUSKORO RAZGOVOR VUČIĆA I PUTINA: Glavna tema VAKCINE protiv koronavirusa\nLavrov i Vučić nakon sastanka u VILI MIR: Srbija SAMOSTALNO ODLUČUJE, ostajemo VOJNO NEUTRALNI! Sa Rusijom nastavljamo borbu protiv falsifikovanja ist\nVUČIĆ RAZGOVARAO SA BORISOVIM: Balkanski tok IZUZETAN USPEH dve bratske države! Premijer Bugarske saopštio važnu vest za građane Srbije\nVučić razgovarao telefonom sa Njegovim veličanstvom kraljem Bahreina Hamadom bin Isom Al Kalifom\nVučić sa Bocan - Harčenom i o rezultatima ruskih stručnjaka u borbi protiv KOVID-19 i ruskoj vakcini


RAZGOVORI ĆE SE VODITI NA VIŠE FRONTOVA! Koje će sve projekte Srbija predložti DFC? - Informer Ad\n07:34 >> 07:44 Politika 0\nSrpski zvaničnici razgovaraće danas i sutra sa delegacijom američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije, DFC, o infrastrukturnim i drugim projektima koje bi mogao da finansira taj američki fond, dok bi razgovor predsednika Aleksandra Vučića sa Ričardom Grenelom i izvšnim direktorom DFC Adamom Bolerom, najavljen za danas, mogao da obuhvati i širi spektar tema, vezanih za odnose SAD i Srbije\nVUČIĆ I TRAMP OČI U OČI TAČNO U 17 ČASOVA! Potvrđeno vreme susreta srpskog i američkog predsednika! sledeća vest\nGlavni povod za posetu američkih partnera i zvaničnika je otvaranje regionalne kancelarije DFC u Beogradu, preko koje će projekti biti realizovani, a najavljeni su i detaljni razgovori o nastavku finansiranja glavnog projekta predviđenog sporazumom iz Vašingtona - autoputa Niš - Merdare - Priština.\nMeđutim, razgovori će se od danas voditi na "više frontova", biće uključeno viće ministarstava i Privredna komora Srbije, a na stolu će biti sve što je početkom septembra dogovoreno u Beloj kući, kada se predsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao sa predsednikom SAD Donaldom Trampom i njegovim najbližim saradnicima.\nPrema informacijama Tanjuga, predlozi projekata sa kojima će izaći Beograd tiču se pre svega izgradnje puteva i pruga koji će povezati Beograd i Prištinu.\nSamo projekti koji se tiču infrastrukture vredni su 3,7 milijardi evra, kažu za Tanjug u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nTo su projekti za gradnju autoputa Niš - Merdare - Priština u dužini od 100 kilmetara, autoput Bujanovac - Končulj - Gnjilane - Štrpce od 78 kilometara, zatim brzu saobraćajnicu Raška - Jarinje - Kosovska Mitrovica od 61 kilometar, kao i obnovu puta Ribariće - Brnjak - Zubin Potok u dužini od 28 kilometara.\nProcenjuje se da će za te projekte u putnoj infrastrukturi biti potrebno između 2,18 i 2,73 milijardi evra.\nGrenel sa delegacijom DFC stigao u Beograd\nU prvoj fazi će se raditi izgradnja poluprofila autoputa, i cena izgradnje od Niša do Merdara će iznositi oko 648 miliona evra i to prvo deonica od Niša do Pločnika čija je vednost 255 miliona evra, a zatim druga deonica od Pločnika do Merdara iznosu od 393 mil evra.\nAko bude autoput ekonomski isplativ po broju vozila gradiće se put profil autoputa.\nZa prvu deonici od Niša do Pločnika već je obezbeđen zajam EIB - a od 100 miliona evra, kao i grant od 40,6 miliona evra iz Investicionog okvira za Zapadni Balkana (WBIF). Takođe, zajam od 85 miliona evra Evropske banke za obnovu i razvoj tek treba da bude popisan, a ostatak će biti finansiran iz budžeta Srbije.\nAuto put Niš-Merdare-Priština je deo osnovne indikativne transportne mreže EU. Koridor 10 i ovaj autoput će se povezati kod Niša i omogućiti izlazak Srbije na albanske luke na Jadranskom moru i bolje povezati 500.000 ljudi.\nKada je reč o železničkom povezivanju sa Prištinom već su u toku pripremne projektne aktivnosti sa kineskim partnerima (CRBC) za gradnju brze pruge Beograd - Niš u dužini od 240 km koja vredi oko 2,1 milijardu evra.\nPostojeća železnička trasa na relaciji Beograd-Lapovo-Niš-Doljevac-Kuršumlija-Priština ukupne je dužine 388 km.\nSaobraćaj se trenutno odvija do Merdara pošto je tunel na samoj administrativnoj liniji urušen u NATO bombardovanju. Od izlaza iz ovog tunela kod Merdara do Prištine nedostaje oko 36 km pruge, koja je fizički uklonjena sa trase.\nBeograd i Priština su se, inače, sporazumom iz Vašingtona obavezali da će primenjivati sporazume o autoputu i pruzi od Beograda do Prištine, koji su potpisani 14. februara ove godine, kao i zajedničku studiju o izvodljivosti o opcijama za povezivanje železničke infrastrukture Beograd-Priština sa lukom na Jadranskom moru. Dogovoreno je takođe da će na realizaciji tih projekata sarađivati sa DFC - om i američkom Eksim bankom.\nSporazumom je predviđeno i obezbeđivanje novca za finansiranje kredita za mala i srednja preduzeća, među kojima će biti i ona za razvoj ženskog preduzetništva.\nSporazum je obuhvatio i regionalnu inicijativu srpskog predsednika, tzv. Mini-šengen, kojoj je Priština ranije odbijala da se priključi, kao i ranije najavljeno otvaranje direktne aviolinije između Beograda i Prištine.\nDIREKTOR DFC ADAM BELER OBJAVIO SJAJNU VEST: Posle istorijskog sporazuma u Vašingtonu 21. septembra otvaramo kancelariju u Beogradu i otpočinjemo projekte!\nTema razgovora tokom posete DFC-a biće i saradnja sa američkim Ministarstvom energetike na izradi studije izvodljivosti za potrebe zajedničkog iskorišćavanja akumulacije Gazivode, kao i diversifikacija snabdevanje energentima.\nGrenel i predstavnici DFC sinoć doputovali u Beograd\nSpecijalni savetnik predsednika SAD Ričard Grenel i delegacija američke Razvojne finansijske korporacije, DFC, doputovali su u ponedeljak uveče u Beograd, u dvodnevnu posetu, tokom koje će razmotriti sa srpskim partnerima i zvaničnicima projekte koje će delom finansirati taj američki fond, a dogovoreni su sporazumom iz Vašingtona.\nGrenel i predstavnici DFC sleteli su oko 21.40 sati na beogradski aerodrom "Nikola Tesla", gde ih je sačekala premijerka Ana Brnabić, kao i američki ambasador u Srbiji Entoni Godfri.\nGrenel će se, zajedno sa izvršnim direktorom DFC Adamom Bolerom, danas sastati sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i premijerkom Anom Brnabić.\nPredstavnici dve delegacije nakon sastanka potpisaće Zajedničku izjavu, a zatim se obratiti medijima.\nVisoka delegacija DFC imaće u naredna dva dana sastanke sa predstavnicima Privredne komore Srbije i ministarstvima finansija i saobraćaja, građevinarstva i infrastrukture.\nSrbija Aleksandar Vučić SAD Sastanak razvoj DFC američki fond za razvoj


30.12.2021. / 14:10\nBANJALUKA – Na farmi Kosić u Pervanu kod Banjaluke prve dane zime provode radno i bez odmora jer treba obezbijediti hranu za krave i telad, te skladištiti i pripremiti mlijeko za prodaju. Dragana Kosić sa suprugom, i nekoliko radnika koje povremeno angažuju, uzgaja stoku i obrađuje zemlju, a posao koji vodi tokom godina je unaprijedila uz pomoć podsticaja za poljoprivrednu proizvodnju.\nFoto: Dragana Kosić / autor Goran Šurlan\n„Imamo sada 25 krava, nekoliko bikova, teladi, a ostavljamo žensku telad za priplod. Proizvedemo oko 11 hiljada litara mlijeka mjesečno i prodajemo ga otkupljivaču, firmi ‘Mlijekoprodukt’. Uzgajamo kukuruz, zob, pšenicu, pravimo silažu za vlastite potrebe“, priča Dragana Kosić.\nPoljoprivredom se počela baviti u drugoj polovini devedesetih godina kada je napustila posao trgovkinje, a firma u kojoj je radio njen suprug propala u procesu privatizacije. Imali su prvo bikove, ali su ozbiljnije počeli raditi 2013. godine kada je Dragana Kosić registrovala poljoprivredno gazdinstvo.\n„Imamo svoj dinar, podmirimo osnovne potrebe, ne gledamo hoće li nam ko šta dati. Izmirujemo obaveze, prijavljena sam i uplaćujem staž i doprinos za penziju, suprug mi je zdravstveno osiguran. On nije prijavljen kao radnik jer su velike obaveze, ne možemo sve pokriti, treba kupiti koncetrat, naftu, puno je izdataka“, priča ova poljoprivrednica.\nKao vlasnica poljoprivrednog gazdinstva, Dragana Kosić je prošle godine imala prednost prilikom dobijanja podsticaja Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Vlade Republike Srpske. Prema dodatnim kriterijima koje je Ministarstvo propisalo, žene na selu mogu u ostvarivanju prava na podsticaje za kapitalna ulaganja, kao što su oprema, objekti, mehanizacija, zasadi, navodnjavanje i drugo, dobiti 30 odsto povrata, a favorizovane su i sa dodatnih 10 bodova u ocjeni aplikacija.\nTo je pomoglo da farma Dragane Kosić postane bogatija za traktor, koji im je, kako ističe, bio potreban da brže i efikasnije obrađuju zemlju, ali i za druge poslove na farmi.\nPodsticaj je ostvaren na način da su Kosići kupili traktor koji im je bio neophodan i platili su ga 80 hiljada maraka, a Ministarstvo im je dalo 23.550 KM nakon što im je dostavljena potrebna dokumentacija i fakture. Iako im nije bilo jednostavno unaprijed platiti cijeli iznos, veoma im je značajan povrat koji su dobili jer u poljoprivredi „svaki dinar znači“.\n„To nam je značajna pomoć, traktor nam treba jer sijemo samo kukuruza oko 200 dunuma, imamo priključke i dva traktora, koja smo već imali, nisu nam bila dovoljna da sve stignemo jer se gubi vrijeme na stavljanje priključaka. Imamo miks prikolicu, silo kombajn, plugove, berač, cisternu… Bez toga ne možemo raditi. Obrađujemo oko 50 hektara zemlje, oko 25 hektara je naša zemlja, a ostalo uzimamo u zakup“, navodi Dragana Kosić.\nNjen suprug Mitar dodaje da godinama sve poskupljuje, pogotovo u posljednjih godinu dana, a da cijena mlijeka ostaje ista te da dobijaju i podsticaj u vidu premije za mlijeko.\n„Da nije toga ne bi bilo isplativo prodavati mlijeko, to nas drži na nuli ili minimalnoj zaradi, plus jedan ili dva feninga po litru. Teladi i bikove prodajemo žive, ima kupaca, ali neće da plaćaju PDV, koji mi plaćamo“, dodaje Mitar Kosić.\nOd ovog poljoprivrednog gazdinstva indirektno živi, ima prihode ili pomoć u obradi zemlje najmanje pet porodica iz sela, čije članove povremeno angažuju kada je sezona i čiju zemlju uzimaju u zakup, pričaju Kosići, dok pokazuju silažu, kuruzanu, štale i druge pomoćne objekte na farmi.\n„Po potrebi tražimo ljude da rade na dnevnicu, kad je silaža nekada imamo po desetak radnika, a kada su drugi poslovi imamo tri porodice, koje takođe imaju gazdinstva, pa se međusobno pomažemo, kada se ore, freza, sve zajedno radimo“, pričaju Kosići.\nFarma Kosić je od Ministarstva prošle godine dobila i podsticaj za oplodnju junica u iznosu od 600 KM, kao i više od 800 KM na ime regresiranog goriva. Za ovu godinu imaće i oko 550 KM subvencije za nabavku cisterne „prskalice“ za kukuruze jer im je ona koju su imali bila stara, često se kvarila, te su odlučili da kupe novu.\nŽene imaju prednost za kapitalne investicije\nOd ukupnog broja registrovanih poljoprivrednih gazdinstava u 2015. godini, žene su bile nositeljke gazdinstva u 14 odsto slučajeva, dok se 2020. godine taj procenat povećao na 22,7 odsto, kažu u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske. Za žene nositeljke poljoprivrednih gazdinstava u 2020. godini dodijeljen je podsticaj u iznosu od pet miliona maraka ili šest odsto ukupnih podsticaja.\nU Ministarstvu ističu da je ranije postojala posebna podrška za podsticaj žena u poljoprivredi i da je za nabavku opreme davano oko pet odsto više novca ako je žena nositeljka ili vlasnica poljoprivrednog gazdinstva, a da se u posljednje tri godine prešlo na drugi model.\n„Urađen je poseban Pravilnik o uslovima i načinu ostvarivanja novčanih podsticaja za kapitalne investicije u poljoprivrednoj proizvodnji, raspiše se javni poziv i definisane su mjere da žene nosioci gazdinstva kod bodovanja i kreiranja rang liste dobiju 10 bodova više u odnosu na gazdinstva gdje su vlasnici muškarci. Samim tim žene idu u sami vrh rang liste i imaju veći prioritet da ostvare podsticajna sredstva“, objasnila je Drena Đukić, viša stručna saradnica za zadrugarstvo i savjetodavstvo u Ministarstvu.\nFoto: Dio Pravilnika\nDodala je da je da su te mjere dale rezultat, te da je ranije bilo manje žena kao nositeljki poljoprivrednog gazdinstva, a da ih danas ima oko 20 odsto u odnosu na ukupan broj gazdinstava.\n„Nismo još zadovoljni na kojem je to nivou, ali smo optimistični da će taj trend rasta biti nastavljen i u idućem periodu“, navodi Đukić i dodaje da se iz Budžeta Republike Srpske izdvajaju sredstva za poljoprivredne podsticaje svake godine.\n„Pored podsticaja, dajemo i sredstva za poslovne aktivnosti udruženja žena i zadruga. Ti podsticaji su u prosjeku prošle godine bili 10 hiljada, a ove oko šest hiljada maraka. U okviru te mjere imamo takođe pogodnost za žene jer prilikom kapitalnih investicija poljoprivrednice moraju kupiti ono što im treba, pa tek onda dobiju sredstva, ali kod udruženja žena prihvatamo da daju predračun i da dobiju sredstva koja onda investiraju. Na taj način lakše sve finansiraju“, rekla je Đukić.\nNova mjera je i da poljoprivrednici i poljoprivrednice koji dobiju dijete, dobijaju i jednokratnu pomoć Ministarstva od 500 KM po djetetu.\nRodno odgovorno budžetiranje počelo 2010. godine\nU Ministarstvu ističu i da je uvođenje rodno odgovornog budžetiranja u politiku razvoja poljoprivrede i ruralnih područja u RS-u počelo usvajanjem Strateškog plana ruralnog razvoja RS 2010. godine, a kasnije i Akcionog plana za unapređenje položaja žena na selu kao jedinstvenog primjera u to vrijeme u regionu.\n„Svjesni smo činjenice da je za opstanak sela i seoskih domaćinstava od ključnog značaja da žene ostanu na selima i da se bave poljoprivrednom proizvodnjom, te smo strateškim mjerama podržali preduzetništvo žena na selu“, navode u Ministarstvu.\nOd 2010. godine su realizovali četiri projekta na unapređenju preduzetništva kojeg vode žene, podržali osnivanje i razvoj poslovnih aktivnosti za 16 udruženja žena, proveli projekat Škole zadrugarstva, pomogli osnivanje i unapređenje poslovnih aktivnosti za pet poljoprivrednih zadruga koje su osnovale žene na selu.\n„Posredstvom savjetodavne službe proveli smo stručne obuke, posebno dizajnirane i organizovane za žene na selu, ukupno 65 obuka u periodu [od 2010. do sada], a kojima su prisustvovale 1.302 žene iz ruralnih područja. Realizovali smo projekat rodno odgovornog budžetiranja na regionalnom nivou i osnovali mrežu podrške za žene na selu na nivou dvije regije i pokrenuli inicijativu za niz rodno odgovornih akcija na regionalnom i lokalnom nivou od kojih se mnoge odnose na unapređenje tržišne prepoznatljivosti proizvoda žena sa sela“, istakli su u Ministarstvu.\nNeophodno je povećati rodno odgovorno budžetiranje\nPredsjednica Upravnog odbora organizacije „Udružene žene“, Nada Golubović, kaže da na nivou BiH, entiteta i lokalnih zajednica uglavnom nema programskih budžeta ili se budžetom nešto planira, ali se to ne potroši za te namjene.\n„Rodno odgovorni budžeti znače koliko je sredstava namijenjeno za specifične potrebe žena, odnosno muškaraca. Naši budžeti definitivno nisu dovoljno rodno odgovorni i u tom smislu je neophodno poboljšanje. Na nivou RS-a i lokalnih zajednica postoji podrška za preduzetnice, međutim daje se mnogo manje ženama nego muškarcima. Razlog je i taj što su vlasnici gazdinstava većinom muškarci, a podsticaji se ne daju ženama ako nisu vlasnice, iako postoje neke lokalne zajednice gdje daju podsticaj ako žena iznajmi zemljište, ali to je daleko od toga da imamo budžete koji su rodno odgovorni i koji potpuno zadovoljavaju potrebe žena“, rekla je Golubović.\nIstiče da Ministarstvo porodice, omladine i sporta RS-a finansira sigurne kuće za žene žrtve nasilja, ali da su, naprimjer, izdvajanja za sport višestruko veća za muškarce nego za žene.\nPoljoprivreda i stočarstvo težak su posao, ali porodica Kosić ističe da od njega mogu da žive, kao i da im u svemu pomažu dva sina, koja s porodicama žive i rade u Banjaluci.\n„Borimo se i radimo koliko možemo, teško je, pogotovo kad je sezona radova u polju, sve teže nalazimo radnike, ali stižemo, uzajamno se pomažemo s komšijama i prijateljima, zaradimo da podmirimo svoje potrebe, obaveze prema državi i da platimo kredite uz pomoć kojih smo kupili dio mašina, a podsticaji su nam pomogli da sve lakše prebrodimo“, poručuje Dragana Kosić.\nTagovi: farma kosićpodsticaj žena


Vlada formirala Radnu grupu za bezbednost novinara – Studio B\nVlada formirala Radnu grupu za bezbednost novinara Tanjug\nObjavljeno: 10.12.2020. 18:22 Izmenjeno: 11.12.2020. 11:52\nVlada Srbije formirala je Radnu grupe za bezbednost i zaštitu novinara i radne grupe za praćenje sprovođenja Akcionog plana za primenu Strategije razvoja sistema javnog informisanja u zemlji za period 2020-2025. godine\nKako se navodi u saopštenju sa današnje sednice Vlade, dosadašnji rad Stalne radne grupe za bezbednost novinara, koja je pratila postupanje tužilaštva u slučajevima izvršenja krivičnih dela uperenih protiv novinara, ukazao je na potrebu da se rad na ovom problemu institucionalizuje kako bi se efikasnije reagovalo u slučaju napada na novinare i pratile sve radnje i aktivnosti preduzete u cilju zaštite njihove bezbednosti.\nNa današnjoj sednici usvojen je i Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Srbije i Japana o otklanjanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i sprečavanju poreske evazije i izbegavanja, koji je preduslov za buduća ulaganja japanskih investitora u privredu Srbije i za podsticanje ekonomske bilateralne saradnje.\nČlanovi vlade usvojili su i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o kinematografskoj koprodukciji između vlada Srbije i Francuske, što će domaćoj filmskoj industriji omogućiti da dobije značajnija finansijska sredstva i postigne bolje pozicioniranje na evropskom i svetskom nivou, dodaje se u saopštenju.