Nakon što je Cedevita Olimpija ubedljivo savladala KK Partizan sa 85:69 u 4. kolu ABA lige, Novica Veličković istakao je da konačnih "-16" nije pravi odnos snaga, ali i da njegova ekipa prosto mora da igra bolje ako želi da pobeđuje u regionalnom nadmetanju.\n- Mislim da je razlika na kraju prevelika, s obzirom na to da smo u tri četvrtine bili u egalu. Imali smo neke nalete, ali nedovoljno da bi se oni pobedili na njihovom terenu. Imaju veoma dobar tim - rekao je Veličković za Blicsport.\nOn naglašava da crno-beli moraju da podignu nivo svojih nastupa:\n- Moramo da se okrenemo dalje, u ABA ligi nijedno gostovanje nije lagano. Moramo da odigramo bolje nego što obično radimo da bismo ostvarivali pobede. Oni imaju iskusan tim, dosta igrača u rotaciji, biće njih teško dobijati ovde - zaključio je najiskusniji košarkaš Partizana, koji je u Stožicama igrao nepunih šest minuta i za to vreme postigao tri poena, šutirajući 0/2 za dva, a 1/1 sa distance, uz ostvareni skok i asistenciju.\nizjava Trinkijeri nakon Partizan Ljubljana\nPogledajte još Blicsport vesti o domaćoj košarci i ABA ligi.


BiH i Crna Gora zajednički nastupaju na izgradnji pruge Nikšić-Čapljina | Trebinje Live\nBiH i Crna Gora zajednički nastupaju na izgradnji pruge Nikšić-Čapljina\nMinistar inostranih poslova BiH Zlatko Lagumdžija i predsjednik Skupštine Crne Gore Ranko Krivokapić dogovorili su juče u Sarajevu zajednički istup prema potencijalnim investitorima na projektu izgradnje pruge Nikšić-Čapljina, koji je sa ekonomskog aspekta vrlo interesantan za dvije zemlje, prenosi "Capital".\nLagumdžija i Krivokapić su ocijenili da BiH i Crna Gora imaju odlične i prijateljske odnose, da između dvije zemlje nema otvorenih pitanja, te da postoje svi preduslovi za unapređenje saradnje na svim područjima.\nLagumdžija je upoznao sagovornika o aktuelnoj situaciji u BiH "u svjetlu posljednjih događaja", sa naročitim akcentom na potrebu novog pristupa EU prema BiH, saopšteno je iz Ministarstva inostranih poslova BiH.\nKonstatovano je da dobru osnovu za produbljenje sveukupne saradnje predstavlja i ugovorni okvir koji je na zadovoljavajućem nivou, te je izraženo uvjerenje da će sporazum o granici između BiH i Crne Gore biti potpisan uskoro.\nIstaknuto je i da ekonomski odnosi trebaju imati ključnu ulogu u budućnoj bilateralnoj saradnji, naročito u oblastima energetike, transporta i turizma.\nLagumdžija i Krivokapić su pozdravili novi, ekonomski pristup Evropske komisije prema zemljama zapadnog Balkana, u čijem fokusu će biti jačanje konkurentnosti, povećanje nivoa zaposlenosti i ekonomski rast.\nTokom razgovora je ocijenjeno da je regionalna saradnja na visokom nivou, koja bi u narednoj fazi trebala rezultirati zajedničkim privrednim projektima kao što je izgradnja TAP/IAP gasovoda, za šta postoji politička podrška i izgradnja Jadransko-jonske magistrale.\nRazgovarano je i o aktivnostima Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS), ali i situaciji u Ukrajini, te je izražena zabrinutost zbog porasta političkih napetosti u ovoj zemlji i pogoršanja međunarodnih odnosa zbog toga.


29.03.2016 22:29 Dragan Ivanović\nStanković se priprema za veliki bokserski spektakl\nU Vrnjačkoj Banji ovih dana profesionalni bokser Nenad Stanković,šampion Evrope u poluteškoj kategoriji u aj bi ef verziji, priprema se za svoju 25 po redu profesionalnu borbu. Biće to veliki bokserski spektakl koji organizuje Srpska bokserska federacija i to 9 aprila ove godine u Subotici. Stanković će braniti titulu svetskog prvaka,četvorostrukog prvaka sveta i dvostrukog prvaka Evrope u...\n29.03.2016 15:47 Branko Stojkovski\nU organizaciji fudbalskog kluba i Mesne zajednice Glogonj odigrana je utakmica između veterana Glogonja i Crvene Zvezde. Pred 1000 gledalaca u kome su „delije“ napravile brazilsku atmosferu viđen je lep fudbal u kome su dominirale nekadašnje fudbalske zvezde u crveno – belom dresu i koje su za svaki fudbalski potez nagrađeni apauzom. U prvom poluvremenu gosti iz Beograda su posle lepih akcija i...\n29.03.2016 14:55 Sport-RS\nAsovi za djecu sa posebnim potrebama\nSrijeda, sportski dan, okupiće u Modriči poznate fudbalske asove. To druženje ima za cilj pomoć i podršku Dnevnom centru za djecu sa posebnim potrebama u ovom gradu. Stadion "Dr Milan Jelić" u Modriči / foto: Bojan Jakovljević Sve je počelo prije godinu dana kada je Branko Vidić - Svika, Modričanin na privremenom radu u Švajcarskoj, u razgovoru sa rukovodstvom Modriče došao na...\n29.03.2016 12:07 riverside\nI u drugoj utakmici na Riversajdu ovog proleća Tešnjar je stigao do pobede. Ovoga puta pala je ekipa Kolubare rezultatom 3:1. Odolevali su čitavo prvo poluvreme oslabljeni gosti koji su doputovali u Valjevo sa 10 igrača. Dominirao je Tešnjar čitavo prvo poluvreme ali bila je to jalova inicijativa bez konkretnih izglednih prilika ako se izuzme udarac glavom preko gola Nenada Milosavljevića već u...\n29.03.2016 11:47 Administrator\nAdemin Hadžić pred Travnik\nAdemin Hadžić je izdanak Radnikove škole fudbala, igrač sredine terena, ofanzivni vezista rođen 1996. godine. Hadžić je priključen prvom timu prije dvije sezone, a prilikom debija u Premijer ligi BiH u porazu protiv Borca od 1-2 na Gradskom stadionu, Ademin je bio strijelac utješnog gola za Plave. Ademin Hadžić - foto: FK Radnik - Prošao sam kroz cijelu omladinsku školu...


Požari u Kaliforniji | N1 BA\nPožari u Kaliforniji ne jenjavaju, stradala 21 osoba\nIzvor: Tanjug/ AP Photo/Jeff Chiu\nPožari na sjeveru savezne američke države Kalifornije ne jenjavaju, broj stradalih je povećan na 21, a zvaničnici upozoravaju da bi on mogao da se poveća pošto se više od 600 osoba vodi kao nestalo.\nNajmanje 3.500 kuća i kompanija uništeno je u natežim požarima u historiji Kalifornije koji su u nedjelju uvečer izbili sjeverno od San Franciska, a broj požara sa jučerašnjih 17 povećan je danas na 22, navodi AP.\nMasovne evakuacije i loša komunikacija prethodnih dana otežali su pronalaženje članova porodice i prijatelja, a vlasti apeluju na građane koji su se vodili kao nestali da obavijeste vlasti da su na sigurnom i upišu se u registar.\nPožar se u Sonomi proširio na 113 kvadratnih kilometara, uslijed čega su naređene evakuacije novih dijelova te oblasti.\nPoslije nešto hladnijeg vremena i slabijih vetrova, zvaničnici su naveli da se danas u tim oblastima očekuje niska vlažnost i povratak jakih vetrova, koji će otežati napore 8.000 vatrogasaca.\nTagovi: Požar , SAD , Kalifornija\nU požarima u Portugalu i Španiji poginulo najmanje 9 ljudi


BANJALUKA - Jedini način da Republika Srpska dobije novi ustav je da se postigne dogovor sa Bošnjacima, što je malo vjerovatno, ili da se sazove Ustavotvorna skupština, što je u međunarodnim okolnostima gotovo nemoguće i već osuđeno na neuspjeh, tako da će po svemu sudeći Republika Srpska još dugo čekati najviši pravni akt.\nOvo je stav stručnjaka i analitičara na najavu Milorada Dodika, predsjednika Republike Srpske, koji je u govoru prilikom proslave Dana Republike rekao da će građani RS na referendumu donijeti novi ustav koji je već dijelom napisan i u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom. Stručnjaci ističu da postoji i još jedan način donošenja Ustava RS, ali da se radi o pravnoj gimnastici i veliko bi pitanje bilo da li bi akt donesen na takav način bio prihvaćen u BiH, ali i u svijetu. Suština je u tome da prema sadašnjem Ustavu RS, o njegovoj izmjeni ili novom dokumentu ravnopravno odlučuju Narodna skupština RS i Vijeće naroda RS u kojem barem zasad, tačnije u Klubu Bošnjaka, nema volje da se promijeni bilo šta što bi ojačalo poziciju RS.\n"Nećemo biti avanturisti pa srljati u neizvjesnost. Tražićemo i čekati jedinstvo svih političkih subjekata i stranaka u RS u vezi s tim pitanjem. Referendum je naše ustavno i zakonsko pravo koje nam niko ne može oduzeti, zagarantovano poveljom UN-a koja daje pravo narodima na samoopredjeljenje, a naš narod ima to pravo", rekao je Dodik.\nOsim procedure u Narodnoj skupštini RS, novi ustav može donijeti i Ustavotvorna skupština i takvih primjera je bilo u prošlosti u mnogim državama, ali takav potez Republike Srpske osudili bi pored Bošnjaka i većina međunarodne zajednice, vjerovatno ga proglasivši secesionističkim.\n"U tom slučaju trebalo bi raspisati izbore za Ustavnopravnu skupštinu i onda glasati o dokumentu. U okviru Narodne skupštine RS nismo ništa radili po tom pitanju i zaista ne znam... Možda neki tim stručnjaka radi na tome, ali se mi nismo time bavili. Mislim da se radi o političkoj poruci i da je u ovom trenutku o tome bespredmetno raspravljati", rekao je Perica Bundalo, poslanik PDP-a i član Odbora za ustavna pitanja Narodne skupštine RS.\nKemo Čamdžija, potpredsjednik Vijeća naroda RS, kaže da o novom ustavu ravnopravno moraju odlučivati NS RS i Vijeće naroda, te da je neshvatljivo da se na drugi način to odradi.\n"Sve je moguće pa i to da se ne poštuje ni vlastiti Ustav i da se na neki drugi način to završi. Možemo naslutiti u kojem smjeru bi išle te promjene Ustava i ne mislim da bi one bile pozitivne. Mi jesmo za promjenu Ustava, ali recimo u smjeru da kao i Dom naroda u FBiH razmatramo sve zakone i sve propise ravnopravno i to bi bio jedan od naših glavnih zahtjeva", rekao je Čamdžija.\nOno o čemu se svi slažu jeste da je Republici Srpskoj neophodan novi ustav jer je postojeći sa 140 članova i više od 120 amandmana usvajanih kroz 17 ustavnih promjena zastario i ne odražava stanje na terenu. Po Ustavu RS, Sarajevo je još glavni grad, a i jedina smo zemlja u Evropi koja još ima smrtnu kaznu.\n"Trebaju ustavne promjene jer oružani sukob je završen i u posljednjih dvadesetak godina su se razvijali društveni odnosi, ali zbog odluke o konstitutivnosti naroda to je nemoguće učiniti bez saglasnosti Bošnjaka i Hrvata. To je vrlo ozbiljno pitanje i trebalo bi barem zbog budućih generacija koje će ovdje živjeti to uraditi na kvalitetan način", rekao je Krstan Simić, pravni stručnjak i bivši sudija Ustavnog suda BiH.\nCvijanović: Stvoren veliki tim koji će i…\n20.10.2018 Vijesti iz Teslića


Na graničnom prelazu Vatin, zbog afričke kuge svinja, i dalje na snazi pojačana kontrola putničkog prometa\nNa graničnom prelazu Vatin kao i svim ostalim prelazima ka susednoj Rumuniji, zbog rizika da se afrička kuga ne proširi iz Rumunije u Srbiju, godinu dana su na snazi pojačane mere kontrole unošenja proizvoda na bazi svinjskog mesa.\n- Na snazi je zabrana uvoza i tranzita svinja i proizvoda od mesa, a takođe i pojačana kontrola putničkog prometa u kojem nije dozvoljeno unošenje bilo kakvih proizvoda koji su na bazi svinjskog mesa. Striktna kontrola podrazumeva da se ne dozvoljava unošenje čak ni sendviča, koji bi putnici nosili sa sobom. Mogućnost postoji za proizvode koji su prošli termičku obradu preko 80 stepeni Celzijusa i radi se o konzerviranoj hrani. Sve drugo nije dozvoljeno da se unosi, kaže za RTV, koordinator poslova carinarnice Vršac, Jovica Nikolajev.\nS obzirom na to da se susedi Rumuni dugo već bore se sa afričkom kugom, zaraznom bolešću koja napada svinje, kao i zbog boljazni da se bolest proširi i u Srbiji, Ministarstvo poljoprivrede oformilo je Nacionalni krizni centar koji prati situaciju u Rumuniji i preduzima mere predostrožnosti.\nZbog blizine granice, srpskim stočarima prvi put preti ova opasna, zarazna bolest. Na sreću, do sada nije zabležen ni jedan slučaj zaraze, ali su stočari, sa razlogom, zabrinuti.\nMinistarstvo poljoprivrede i uprava veterine čine sve kako bi se širenje zaraze sprečilo u našoj zemlji.\nZato su obrazovana četiri regionalna krizna centra, koja svakodnevno vrše nadzor dviljih i domaćih svinja. S obzirom na to da se virus širi i kroz mesne proizvode i prerađevine uspostavljena je koordinacija sa carinskim službama i pograničnom policijom.


VIDEO/ H. Clinton sa Komšićem: SAD za jedinstvenu BiH – Informer\nVIDEO/ H. Clinton sa Komšićem: SAD za jedinstvenu BiH\nAmerička državna sekretarka Hillary Clinton izjavila je, poslije susreta sa predsjedavajućim Predsjedništva BiH Željkom Komšićem, da SAD podržavaju jedinstvenu Bosne i Hercegovine i da žele da vide napredak te zemlje u sljedećoj godini.\nKako se navodi u saopštenju State Departmenta , Klintonova se sa Komšićem sastala u utorak u Washingtonu, gdje predsjedavajući Predsjedništva BiH boravi u višednevnoj posjeti.\nAmerička državna sekretarka je rekla da SAD vjeruju da će BiH u toku 2012. ostvariti napredak i da će situacija u toj zemlji ostati mirna.\nPrema navodima medija u BiH, Komšić već skoro nedjelju dana boravi u SAD, u Njujorku u Vašingtonu.\nKao moguć razlog što je primljen na tako visokom nivou, kao što je državna sekretarka Klinton, pominje se odlučivanje BiH, kojoj ovog mjeseca ističe mandate u Savjetu bezbjednosti UN, o predlogu da Palestina postane član UN.\nNa sajtu Predsjedništva BiH nema nijedne informacije o boravku Komšića u SAD.\nVIDEO/ Prnjavor: Potukli se skupštinski odbornici


15 Apr Fika – švedska kafa i kolači u KROKODILovom Centru\nNovi termin za švedsku kafu i kolače! Fika u KROKODILovom Centru\nPetak, 23. april u 17 časova\nDođite na Fiku! Spremite se da se u petak, 23. aprila u 17 časova u KROKODILovom Centru upoznate sa švedskom tradicijom ispijanja kafe. Obeležićemo prolećno poslepodne u dobrom društvu i autentičnom doživljaju Skandinavije.\nUz kolače, muziku sa voljenog švedskog pred-evrovizijskog programa Melodifestivalen i vašeg omiljenog toplog napitka, pridružite nam se u neformalnom obeležavanju prvog dana proleća. Kao počasni gost dolazi i zamenik ambasadora Švedske, Juakim Vern, koji će iz prve ruke pričati o kulturi ove skandinavske zemlje.\nVidimo se u petak, 23. aprila u 17 časova u KROKODILovom Centru na kafi i kolačima! Broj mesta je ograničen, nošenje maski u prostoru je obavezno, prijave se vrše preko email adrese office@krokodil.rs


M. D. 30. maja 2016. 14:50\nKošarkaški klub FMP iz Železnika saopštio je da će večeras samo igračima, stručnom štabu i užoj upravi Partizana biti dozvoljen ulaz na večerašnji duel u drugom meču polufinala Superlige, dok karte neće biti puštene u prodaju, što znači da neće biti gostujućih navijača.\nKako se navodi, ulaz u halu u Železniku biće omogućen samo petorici članova uprave crno-belih i to bez obezbeđenja.\nLjudi iz FMP-a su se na ovakav korak odlučili posle pogrdnog skandiranja košarkašu Filipu Čoviću i premijeru Aleksandru Vučiću u prvom polufinalnom duelu u dvorani „Aleksandar Nikolić“, zbog čega je na kratko prekidan čak tri puta.\n„Atmosfera linča, mržnje, najprizemnijih uvreda sa tribina, primitivaca, samozvanih „navijača“ Partizana kojima su već godinama izloženi pojedini igrači, pojedini članovi uprave našeg kluba. Prvi polufinalni meč prevazišao je svaku meru, koju bilo ko normalan, ko želi da prati jednu košarkašku utakmicu i uživa u sportskoj predstavi, može da shvati“, navodi se u saopštenju na sajtu kluba.\nIz Železnika poručuju da „sportsku javnost žele da poštede još jednog poniženja srpske klupske košarke, uvreda, vredanja i atmosfere u kojoj su u prvom planu nesportske stvari“.\n„Ne želimo više da učestvujemo u unapred organizovanim „predstavama“ u kojima je cilj da se narušava ljudsko dostojanstvo i integritet nekoga, ko nije njihov istomišljenik, niti da budemo akteri bilo kakvih političkih „tribina“ i kvaziopozicionih predstava, onih koji se stalno žale da su u podređenom položaju, a koji zapravo od države dobijaju i dobijali su izuzetno velika novcana sredstva, za razliku od KK FMP. FMP je proizveo na desetine reprezentativaca za ovu zemlju i niz puta bio brutalno oštećen na utakmicama sa Partizanom“.\nUtakmica između FMP Železnika i Partizana igra se večeras od 21 sat.


Najkritičnija tačka ovog popodneva je u Bulevaru Mihajla Pupina, od opštine Novi Beograd preko Brankovog mosta do Dečanske ulice - javljaju taksisti.\nUsporen saobraćaj je i preko mosta Gazela, od Novog Beograda do Plavog mosta, ali i u Bulevaru vojvode Mišića ka Banovom brdu. Gužve su i u Takovskoj u oba smera, ali i na Trgu Nikole Pašića - rekli su za "Blic" iz Beogradskog taksija i dodali da nigde nema većih zastoja ali da se na većini saobraćajnica vozi usporeno.\nNa Slaviji bez većih zastoja\nPored ovih, pojačan saobraćaj je i u Kneza Miloša od auto-puta prema centru grada, Autokomandi, Južnom bulevaru i Ustaničkoj ulici. Nešto sporije se vozi i na Pančevačkom mostu u oba smera, Surčinskoj od Ulice Ivana Ribara prema Ledinama, ali i u Ulici Jurija Gagarina.\nKako kažu taksisti, jako je malo saobraćajne policije, koja bi u ovo doba dana trebalo da reguliše saobraćaj, što bi obezbedilo brži protok vozila.\nRadovi na autoputu od Mostarske petlje do Dušanovca, povremeno ZATVARANJE brze trake\nDanas su počeli radovi na uređenju razdelne trake na autoputu kroz Beograd koji će se izvoditi do 14.30 te će sigurno biti otežanog kretanja u saobraćaju.


Naslovne strane za nedelju, 12. jun 2022. godine\nBeta 12. juna 2022. 09:55\nBeogradski dnevni listovi na naslovnim stranama današnjih izdanja podsećaju na 21. godišnjicu ubistva novinara Milana Pantića, pišu o uticaju rata u Ukrajini na Srbiju, konstituisanju Skupštine grada Beograda i drugim temama.\nPOLITIKA – Intervju sa otpravnikom poslova Ambasade Kine u Beogradu, Tienom Išuom „Srbija ima pravo da sama bira partnere“. O konstitutivnoj sednici beogradskog parlamenta: „Nikodijević ponovo predsednik skupštine“. List piše i da banke povećavaju naknade.\nALO – Intervju sa predsednikom Socijaldemokratske stranke Srbije Rasimom Ljajićem „Iz medija sam saznao da se vraćam u vladu“.\nBLIC – Pod naslovom „Svaka druga žena oseća strah na ulici“ list prenosi rezultat nacionalnog istraživanja o nasilju u javnom prostoru nad ženama i devojčicama. Ocena analitičara Miloša Nikolića „Otvoreni Balkan je naša istorijska šansa“.\nVEČERNJE NOVOSTI – Intervju s ministrom unutrašnjih poslova Aleksandrom Vulinom „Nismo ni ruska gubernija, ni protektorat EU“. O obeležavanju 21. godišnjice ubistva novinara Milana Pantića „Istina o ubistvu našeg Pantića još je zakopana“.\nKURIR – „Srbija na prvom mestu!“, list piše o razgovoru nemačkog kancelara Olafa Šolca sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem. O kupovini nekretnina u inostranstvu „Srbi kupuju stanove u Grčkoj, kvadrat jeftiniji nego u Beogradu“.\nSRPSKI TELEGRAF – List podseća na istorijske dogadjaje pre 23 godine, u specijalnom dodatku „Nepobedivi heroji Srbije“.\nOpština Osečina ostala bez struje nakon što je grom udario u dalekovod\nPljusak i grad zasuli Niš, dejstvovala Protivgradna zaštita\nU udesu kod Obrenovca povređene dve osobe\nBiblija kroz asocijacije\nČovek je svaštojed - prevara od malih nogu?\nIspred Uprave za veterinu u Beogradu održan protest za prava…\nRHMZ izdao upozorenje zbog vremenskih nepogoda i tropskih…\nAsocijacija za bezbednost motociklista: Odsustvo pažnje i…\nDruštvo novinara Vojvodine dodelilo nagrade „Zlatno…


pink.rs | Vesić: Za Krizni štab tema vakcinacija, a ne restriktivne mere\nVesić: Za Krizni štab tema vakcinacija, a ne restriktivne mere\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić izjavio je da ne očekuje da će Krizni štab danas razmatrati uvođenje restriktivnih mera već da će se razgovarati o načinima da se ubrza imunizacija protiv virusa korona i poveća broj vakcinisanih.\nVesić je rekao da je potrebno naći dodatne načine da se građani stimulišu da se vakcinišu i dodao da će na sednici Kriznog štaba predložiti da se aktivnije sprovodi kampanja za vakcinaciju mladih.\n"Mislim da danas nećemo razgovarati o restriktivnim merama, vakcinacija je prava tema. Treba da pričamo o tome kako da se učine dodatni napori da se ubrza vakcinacija i da se vakcinišu oni koji nisu", rekao je Vesić za K1 televiziju.\nNaveo je da je u Beogradu vakcinisno 23,6 odsto građana između 18 i 30 godina i da je u opštinama Vračar, Stari grad i Savski venac imunizovano skoro 40 odsto mladih.\n"To govori da je, kada se radi sa mladima, moguće ubediti ih da se vakcinišu. Mora da se sprovodi kampanja i da lekari u medijima više objašnjavaju i daju odgovare na netačne informacije na društvenim mrežama, kojima su mladi podložni", rekao je Vesić.\nKako kaže, zadovoljan je procentom od blizu 54 odsto vakcinisanih u prestonici, odnosno oko 743.000 građana koji su primili prvu dozu.\n"Potrebno je da se vakciniše još oko 70.000 građana da pređemo 60 odsto kako bi Beograd bio relativno siguran", rekao je zamenik gradonačelnika.\nDodao je da je revakcinisano oko 712.000 građana što je skoro 52 odsto.\nNa pitanje da li bi Beograd podneo još jedno zatvaranje, Vesić je kazao da u tom slučaju ponovo veliki broj građana ne bi radio, a da to onda postaje socijalni problem.\nKako kaže, uvek je insistirao da se u Begradu radi jer se, dodao je, pokazalo da zemlje koje su sprovodile restrikcije nisu imale očekivane rezultate.\n"Naš put je poštovanje mera, ubvzana vakcinacija i da se normalno živi i radi kao što je sada u Beogradu. Hoteli su nam puni, ponovo dolaze turisti i imamo prihode od toga", naveo je Vesić.\nKRIZNI ŠTAB 1. AVGUSTA DAJE PREPORUKU O TREĆOJ DOZI! Brnabić: Plašim se sledećeg talasa korone\nVesić: U Beogradu revakcinisano više od 50 odsto građana\nVESIĆ: Hvala predsedniku Vučiću za molbu Kriznom štabu da se ugostiteljski objekti otvore već u petak\nVesić: Mere u Srbiji da se određuju po regionima (FOTO)


Tag / FK Liverpul / Vesti online\nLiverpul nije umakao Sitiju za još dva boda, Čelzijev debakl\nBudući da je prvak izgubio kao gost Njukasla, vodeći "redsi" su propustili priliku da uvećaju razliku jer ih je spotakao Lester.\nGrujić hit u Nemačkoj: Ugledam se na Ronalda, Mesi najbolji\nProslava gola fudbalera Herte Marka Grujića u stilu Kristijana Ronalda, na meču protiv Šalkea (2:2) u Bundesligi, jedna je od glavnih sportskih tema u Nemačkoj poslednjih dana.\nInter, Liverpul, Barselona pa Junajted?\nFelipe Kutinjo mogao bi da se vrati ovog januara u Premijer ligu samo godinu dana nakon što je u dugo forsiranom transferu, zbog kojeg je bojkotovao treninge i obaveze na "Enfildu", na kraju i...\nKlop i Van Dajk nasledili Gvardiolu i Sanea (FOTO)\nFaraon vlada Afrikom\nLovrenov odgovor kritikama: Padneš, popraviš krunu... (FOTO)\nŠtoper Liverpula je posle brojnih kritika posle poraza od Mančester Sitija na sebi svojstven način odgovorio na Instagramu.\nGrujić za "Vesti": Ostao bih u Herti, ako se izbori Evropa\nSrpski igrač u Herti je u intervjuu za Vesti istakao želju da ostane u nemačkom klubu, ukoliko se izbori pozicija za put u evropska takmičenja.\nKlop vraća Grujića\nIgrač Liverpula na pozajmici u Herti Marko Grujić mogao bi da se vrati na Enfild.\nSane snova: Dve Sitijeve levice presudile Liverpulu (VIDEO)\nU poslednjem meču 21. kola Premijer lige, koji je privukao najveću pažnju u sezoni, engleski šampion je na svom stadionu naneo vodećem prvi poraz - 2:1.


PETROVČANI NA SAJMU TURIZMA U KRAGUJEVCU\nTuristička organizacija opštine Petrovac na Mlavi po drugi put učestvovala je na Međunarodnom sajmu turizma , koji je održan od 24. do 26. novembra u Kragujevcu. Turistička ponuda petrovačke opštine bila je izložena na štandu „Čarolija istočne Srbije“ na kome su nastupile turističke organizacije Bora, Negotina, Velikog Gradišta, Požarevca, Pirota i Petrovca.\nSajam je obišao veliki broj posetilaca a istovremeno je bio prilika i da se razmene iskustva o protekloj turističkoj sezoni. I ovog puta najviše interesovanja na našem štandu izazvala je ponuda banje Ždrelo, kao i mogućnosti za posetu manastirima Mlave i planinskim vrhovima Vukan i Ježevac.\nOsim beogradskog i novosadskog sajma turizma ovaj sajam u Kragujevcu jedna je od najznačajnijih manifestacija koje promoviše srpske destinacije, a bogata prezentacija turističkih destinacija u zemlji i inostranstvu okupila je veliki broj izlagača i posetilaca.\nOrganizatori jedne od najvećih i najposećenijih sajamskih manifestacija u Kragujevcu su Gradska turistička organizacija i Šumadija sajam.


Epidemiolog Zoran Radovanović: Muvaju s vakcinom na Torlaku, nešto tu smrdi | Borba Info\nHome/Život/Epidemiolog Zoran Radovanović: Muvaju s vakcinom na Torlaku, nešto tu smrdi\n22/10/2020\tŽivot Leave a comment\nEpidemiolog Zoran Radovanović već mesecima insistira na tome da se sazna istina o tačnom broju zaraženih i umrlih od korone.\nOvaj iskusni stručnjak započeo je novu misiju, a to je puna istina o radu Instituta Torlak i odgovor na pitanje da li je vakcina protiv gripa, čija je distribucija počela po domovima zdravlja, zaista i proizvedena na tom Institutu.\nU tekstu za list Danas on ukazuje na brojne sumnjive radnje, a u izjavi za naš portal ocenjuje da je reč o “muvanju i da tu nešto smrdi”.\nRadovanović otvoreno sumnja da je vakcina protiv gripa Instituta za virusologiju, vakcine i serume “Torlak” zapravo uvezena iz inostranstva.\n“Sertifikat o analizi može da se izbegne pod nekim izvanrednim okolnostima, ali ovo nisu takve okolnosti”, primećuje sagovornik.\n“Agencija za lekove i medicinska sredstva nije mogla da pređe preko te činjenice, to se zna. Samo radno aktivni segment stanovništva je učestvovao u testiranju, pa zato ne mogu da idu van toga”, kaže sagovornik.\nPrevious NAJNOVIJA VEST: Umro dobrovoljac koji je primio vakcinu protiv korone\nNext “Prošlo je vreme kad su o svemu odlučivale Rusija i SAD”


Ulaz u "Kafe bar 16"\nKafić je pokrenuo Centar za integraciju mladih, a planirano je da u narednih godinu dana 12 dece od 16 i 19 godina steknu praktična znanja iz ugostiteljstva.\n- Kafić je posebno mesto, jer se kroz rad deca koja su bila u Svratištu integrišu u društvo, uče na koji način mogu da rade ovaj posao i pokazuju svoje kvalitete i kapacitete onima koji će dolaziti u kafić - rekao je Marko Tošić, izvršni direktor Centra za integraciju mladih.\nTošić objašnjava da će u prvih šest meseci šestoro dece zajedno prolaziti obuku i još šestoro u drugom delu godine, kao i da će nakon završene obuke dobiti sertifikate koje će moći da koriste u pronalaženju posla.\nNakon obuke, mladi će dobiti serfitikate koje će moći da koriste pri traženju posla: Iz kafea\n- Ceo program je osmišljen tako da pokaže i drugim korisnicima Svratišta da je ovakav nastavak moguć, to je primer dobre prakse za drugu decu i način na koji pokazujemo da Centar ne prestaje da brine o njima ni kada prestanu da dolaze u Svratište - kaže Tošić.\nOtvaranje kafića pokrenuo je Centar za integraciju mladih\nPosle obuke, naveo je on, neka deca će ostati da rade u "Kafe baru 16", a Centar će u dogovoru sa drugim kafićima u Beogradu preporučiti decu i tako im pomagati u pronalaženju posla.


Luna јан 17, 2022, 3:00 по подне\nSociolog Ivan Šijaković kaže, za "Novosti", da je korona usporila odlazak stanovnika, ali da u narednom periodu, u skladu sa smirivanjem epidemiološke situacije, možemo da očekujemo da će iseljavanje u evropske zemlje i dalje rasti.\n- Ljudi ne vide nikakvu perspektivu - uzimajući u obzir političke, ekonomske, bezbednosne, kulturne i sve druge razloge, a s druge strane predstavnici vlasti ne rade ništa da bi se ovakva situacija promenila. Samo dva odsto ljudi u BiH živi dobro. Otprilike deset odsto stanovnika se solidno snalazi, a ostatak živi u neizvestosti. Procene Ujedinjenih nacija govore da će u BiH do 2050. godine živeti oko milion stanovnika, što je poražavajuće - kaže Šijaković.\nOn kaže da BiH napuštaju uglavnom mlađi i ljudi srednje dobi, i da su nikakve šanse da će se oni vratiti.\n- Oni ne žele da gube svoje vreme i svoj život ovde u neperspektivnim uslovima, gde nemaju mogućnost da nešto ozbiljnije rade. Politika je preuzela sve sfere života - ako niste u partiji ili bliski nekoj političkoj organizaciji, sva su vam vrata zatvorena. Zbog atmosfere koja vlada i straha da će se nešto desiti, ljudi odlaze - kaže Šijaković.\nDemograf Aleksandar Čavić kaže, za "Novosti", da BiH od odlaska stanovnika jedino može spasti usvajanje sistemskih planova populacione politike RS i FBiH.\n- Ukoliko to ne usvojimo, u narednom periodu doći će do velikih problema funkcionisanja društva, između ostalog u smislu nemogućnosti funkcionisanja penzionog i zdravstvenog fonda, poručuje Čavić.\nU poslednje tri godine posebno je izražen trend odlaska ljudi iz BiH. Prema podacima Unije za održivi povratak i integracije, 2019. godine iz BiH se iselilo 56.987 osoba, sledeće godine 85.000, a 2021. godine 170.000 građana.\nOZNAKE BiHCrni Bombarder PortalNajnovije Vijesti u BiHNajnovije VestiEkonomijaNAJNOVIJE DANAS


Štampani skupštinski materijal prošlost, odbornici će raditi na tabletima - Novi Sad\nŠtampani skupštinski materijal prošlost, odbornici će raditi na tabletima\n17:06:00 17.06.2017, Komentara: 0\nNovi Sad - Odbornici Skupštine grada od sada će raditi na novom elektronskom sistemu, sve materijale za rad će preuzimati na tabletima ili ličnim računarima. Tako štampani skupštinski materijali odlaze u prošlost, a zbog prelaska na sistem e-uprave biće nabavljeno i 95 novih tableta.\nPredsednik skupštine Zdravko Jelušić rekao je da je softver izradilo JKP "Informatika" i košta dva miliona dinara.\n- Za kupovinu tableta biće potrošeno još oko 2,2 miliona dinara i tender treba da bude raspisan narednih dana. Ova ulaganja doneće uštedu, jer na štampu godišnje potrošimo od četiri do šest miliona dinara. Već na jednoj od narednih sednica novinari i predstavnici drugih gradskih službi kojima su dokumenta potrebna, preuzimaće ih sa sajta Skupštine grada u elektronskom formatu i time se potpuno izbacuje papir iz sale - izjavio je Jelušić.\nOn je naveo i da je proba elektronskog rada na poslednjoj sednici pokazala da su odbornici savladali korišćenje sistema.\nJedan od stručnjaka koji su radili na izradi aplikacije, Dušan Tatić iz JKP „Informatike“, objasnio je da se njegovom implementacijom zaokružuje čitav tok elektronske dokumentacije, koji se završava sa sednicama Skupštine Grada Novog Sada.\nInače, Novi Sad je među prvim gradovima u Srbiji koji je prešao na rad sa dokumentima u elektronskom formatu.


Sloboda pristupa informacijama je conditio sine qua non demokratskog procesa i predstavlja ustavnu kategoriju koje se pojavljuje kao samostalno pravo, odnosno kao sastavni dio prava na slobodno izražavanje utvrđeno članom 10. EKLJP-a.\nOvo je osnovno demokratsko pravo građana i veoma važno sredstvo u obezbjeđivanju vladavine prava i dobrog upravljanja.\nPristup informacijama omogućuje građanima kontrolu svojih izabranih predstavnika i štiti od zloupotrebe, ali omogućuje i participaciju građana u određivanju prioriteta vlasti i veže se za koncept dobre vlade, što podrazumijeva otvorenu vladu koja funkcionira na principima efikasnosti, transparentnosti i zakonitosti.\nS ciljem osiguranja ostvarivanja koncepta dobre vlade, vladine institucije obavezne su osigurati javnost svog rada na način da pravodobno i opširno informiraju javnost o svojim aktivnostima, odgovore na potrebe građana, osiguraju pristupačnost i transparentnost.\nPravo na pristup informacijama uključuje pristup korisnika informacijama, odnosno dostupnost informacija, te pravo na daljnje širenje dostupnih informacija.\nVodič i indeks registar Agencije za antidoping kontrolu Bosne i Hercegovine za podnosioce zahtjeva


Dan online - Politika: O preporukama u ponedjeljak - 2017-10-13\nPolitika DOGOVOREN NOVI SASTANAK GRAĐANSKE OPOZICIJE\nSa prethodnog sastanka opozicije O preporukama u ponedjeljak Prema ranijem dogovoru, domaćin novog sastanka opozicionih lidera biće predsjednik SNP-a Vladimir Joković\nNovi sastanak opozicionih političkih subjekata posvećen rješavanju političke krize u Crnoj Gori biće održan u ponedjeljak. U skladu sa ranijim dogovorom, domaćin novog okupljanja opozicije biće lider Socijalističke narodne partije Vladimir Joković. Na sastanku se, osim Jokovića, očekuje učešće lidera Demokratske Crne Gore, Demosa, Građanskog pokreta URA i Socijaldemokratske partije Alekse Bečića, Miodraga Lekića, Dritana Abazovića i Ranka Krivokapića. Razgovor opozicionih lidera biće održan u sjedištu SNP-a. Kao i na prethodnom okupljanju, ni u ponedjeljak na sastanku neće biti predstavnika Demokratskog fronta i Ujedinjene Crne Gore.\nPrema saznanjima „Dana”, tema na sastanku opozicionih lidera biće preporuke posmatračke misije OEBS-ODIHR-a, odnosno potreba njihove implementacije u susret predstojećim izborima. Na neophodnost primjene svih preporuka OEBS-ODIHR-a ukazao je šef delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, ambasador Aivo Orav. On je nakon nedavne serije sastanaka sa liderima opozicionih političkih subjekata naglasio da svi akteri moraju naći rješenje da se preporuke OEBS-ODIHR-a implementiraju u izbornu regulativu. To je, kako je naglasio, neophodno, kako se rezultati narednih izbora, a to će biti predsjednički na proljeće iduće godine, ne bi dovodili u pitanje.\nPosmatračka misija OEBS-ODIHR-a je u obimnom dokumentu, objavljenom nekoliko mjeseci nakon prošlogodišnjih parlamentarnih izbora, zapažanja podijelila u 16 preporuka, od kojih su četiri prioritetne. Za posmatrače OEBS-ODIHR-a jedan od prioriteta je proaktivnija uloga Državne izborne komisije u smislu pravovremenog donošenja propisa koji se odnose na nedostatke i nedoslednosti izbornog zakona, prisustvo medija svim sesijama DIK-a kao i redovno objavljivanje svih dokumenta. U jednoj od prioritetnih preporuka navodi se i da „uslov boravišta i zakonske nadležnosti za glasanje treba izmijeniti tako da su u skladu sa Ustavom, kao i međunarodnim obavezama i dobrom praksom”. U četvrtoj prioritetnoj preporuci se navodi da bi političke partije ,,trebalo da razmotre interne mjere imenovanja žena za više pozicije u okviru stranačke strukture i povećaju vidljivost ženskih kandidata tokom izborne kampanje”.\nTri od četiri prioritetne preporuke su tehničke prirode i mogu se regulisati poslovnikom o radu DIK-a, kao i izmjenama stranačkih statuta. Izuzetak je preporuka o boravištu ili prebivalištu, gdje je potrebna izmjena zakona o registrima i prebivalištima, makar po tumačenju OEBS-ovih eksperata i nevladinih organizacija koje sa bave izbornim zakonodavstvom i izmjenama Ustava. Izbornim zakonom je definisano da svi građani stariji od 18 godina, koji imaju prebivalište u zemlji najmanje poslednja 24 mjeseca prije izbora imaju pravo da glasaju. Nasuprot tome, Ustavom je predviđen uslov prebivališta od dvije godine bez naznake o vremenu boravka. Ovakav zahtjev koji se tiče boravišta nije u skladu sa međunarodnim standardima, konstatuje OEBS u svom konačnom izvještaju. Navodi se da uslov boravišta i zakonske nadležnosti za glasanje treba izmijeniti tako da su u skladu sa Ustavom, kao i međunarodnim obavezama i dobrom praksom.\nPremijer Duško Marković nedavno je najavio da će Demokratska partija socijalista izaći sa ponudom opoziciji za početak razgovora. Nakon toga, precizirao je da DPS sa opozicijom želi da razgovara isključivo o primjeni preporuka posmatračke misije OEBS-ODIHR-a. Kako je naveo Marković, opozicija ne bi morala da prekine bojkot Skupštine, već da u parlamentu razgovaraju o preporukama međunarodnih posmatrača i usvoje ih. Iz opozicije su na takvu ponudu odgovorili da nema prekida bojkota niti bilo kakvih razgovora ukoliko Demokratska partija socijalista prethodno ne odredi datum novih parlamentarnih izbora.\nOdbili poziv u radnu grupu\nZaključkom Kolegijuma predsjednika Skupštine Crne Gore, prije nekoliko dana formirana je radna grupa za analizu preporuka OEBS-ODIHR-a. To tijelo, kako je saopšteno, treba da pripremi rješenja kojima bi se preporuke pretočile u izbornu regulativu. Opozicione partije odbile su da predlože članove radne grupe, a sa sjednice Kolegijuma saopšteno je da je ostavljena mogućnost da se i predstavnici parlamentarne manjine naknadno imenuju u sastav ovog tijela.


R. Srpska potpisuje ugovor sa Rusima, gde će im se gas isporučivati direktno, bez posrednika! (MAPA) | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / R. Srpska potpisuje ugovor sa Rusima, gde će im se gas isporučivati direktno, bez posrednika! (MAPA)\nR. Srpska potpisuje ugovor sa Rusima, gde će im se gas isporučivati direktno, bez posrednika! (MAPA)\n25. februara 2015.\tTEMA DANA 1 Comment\nU narednih desetak dana u Sankt Peterburgu bi trebalo da bude potpisan ugovor na osnovu kog će se gas iz Rusije u Republiku Srpsku isporučivati direktno, to jest bez posrednika, pišu mediji u Republici Srpskoj. Vest o ruskom gasu nisu potvrdili u rukovodstvu RS, ali se ona podudara sa najavama zvaničnika s kraja prošle godine.\nNaime, po povratku rukovodstva iz Rusije, gde su u septembru prošle godine boravili, rečeno je da je u Moskvi razgovarano o projektu gasifikacije, što, kako su tada naveli, podrazumeva direktno snabdevanje gasom.\nDa se može očekivati potpisivanje ugovora sa Rusima, potvrdio je Slobodan Puhalac, direktor kompanije „Gas-res”, koji kaže da je nakon potpisivanja osnovnih uslova u septembru parafiran detaljni ugovor čije se zvanično potpisivanje očekuje u narednih desetak dana.\nOsim veće bezbednosti kada je u pitanju dotok gasa, po oceni ekonomskih analitičara, najmanje su još tri aspekta važna za Republiku Srpsku kada je reč o direktnoj nabavci gasa. Prvi se odnosi na znatna dugovanja BiH za gas, pa isporuka kompaniji „BH gas” u svakom trenutku može biti zaustavljena.\n„Drugi aspekt je to što u RS postoji kompanija „Gas-res”, koja, očito, sada želi da se bavi tim poslom. I treći, svakako, jeste cena, koja eventualno može biti nešto povoljnija, mada kada je energija u pitanju, nema ljubavi”, kaže Zoran Pavlović, ekonomski analitičar, i objašnjava kako sav gas koji dolazi u BiH stiže istom trasom, kroz Srbiju.\nU Privrednoj komori RS su ranije rekli da bi direktna isporuka gasa bila višestruko korisna za Republiku Srpsku.\nI u preduzeću „Gas-res” kažu da imaju indirektne poruke o nastavku ovog energetskog projekta, priznajući da ipak nemaju neposredna saznanja. Oprezniji je ministar industrije, energetike i rudarstva RS Petar Đokić, koji je rekao da RS još nije bila u prilici da razgovara o priključivanju Srpske na „Turski tok” i dodao da su to za sada samo mogućnosti koje se pojavljuju.\n„Mi ćemo pratiti ono što će na tom planu uraditi Srbija. Ne gubimo nadu da će se ’Južni tok’ vratiti na neki drugi način”, rekao je Đokić.\nKako pišu mediji u RS, sve je izvesnija gradnja gasovoda kojim bi se ruski gas dopremao južnom rutom do zapadne Evrope, izbegavajući Ukrajinu. Oni navode kako je tokom nedavnog boravka u Budimpešti ruski predsednik Vladimir Putin nagovestio da bi alternativni pravac išao prema Turskoj, zaobilazeći Bugarsku, a u Evropu bi stizao preko Srbije i Mađarske.\nKako je medijima potvrđeno, i Republika Srpska bi bila priključena na ovu trasu, budući da Srpska nikada nije prekidala komunikaciju sa ruskim „Gaspromom”. I u Predstavništvu Republike Srpske u Moskvi kažu da su upoznati sa novom idejom i da se vode pregovori Moskve i Brisela o ovoj temi. Potvrđuju da bi, ako dođe do realizacije projekta, trasa novog gasovoda jednim delom pratila rutu predviđenu za „Južni tok”. I to u delu kroz Crno more, ali bi, umesto u Varni u Bugarskoj, završila na tursko-grčkoj granici.\n„Ta trasa bi išla preko Grčke i Makedonije, na jug Srbije pa na sever. Naravno, i Republika Srpska bi bila na toj trasi”, rekao je Duško Perović, šef predstavništva Republike Srpske u Moskvi.\nPredviđeno je, prenose mediji, da se do Turske polože četiri cevi gasovoda, od kojih će samo jednom dolaziti gas za potrebe Turske. Preostale tri cevi koristiće se za gas čije je krajnje odredište Evropa. Isti obim transporta bio je planiran i za „Južni tok,” jedina razlika je u trasi, koja sada, navodno, zaobilazi Bugarsku.\nNešto je pesimističniji direktor Nacionalnog instituta za energetiku iz Moskve Sergej Pravosudov, koji je rekao da ideja postoji, ali da je pitanje ko će finansirati izgradnju.\n„Evropa ne želi da investira sa ’Gaspromom’, ali bi vrlo rado da kontroliše gasovod”, kaže Pravosudov.\nPrevious NEMATE POSAO? Evo koja zanimanja će se najviše tražiti u 2015. godini!\nNext IPAK NIJE ŠTETNA: 5 razloga da češće koristite svinjsku mast u ishrani..!


Radio România Internaţional/ Vesti/ Vesti 11.06.2019\nNa plenarnoj sednici Senat u Bukureštu odbio je u utorak pokretanje odgovornosti protiv rumunskog ministra inostranih poslova Teodora Meleškanua, koje je pokrenula opozicija PNL, USR i PMP. Političke rasprave i predlog imaju kao glavnu temu pitanja vezana za glasanje u dijaposri koja su nastala na izborima od 26 maja. U tekstu pokretanja odgovornosti ali i u plenumu autori su kazali da je Teodor Meleškanu bio na čelu Ministarstva inostranih poslova i da je organizovao izbore za Evropski parlament i referendum o pravosuđu u inostranstvu ,,na neodgovoran način''. U ponedeljak, Teodor Meleškanu se ponovo izvinuo Rumunima u dijaspori koji nisu mogli da glasaju na izborima od 26 maja, ali i dalje tvrdi da je Ministarstvo inostranih poslova ispunilo svoje obaveze predviđene zakonom. On je kazao da će se u narednom periodu organizovati konsultacije u sedištima ambasada gde su se pojavili problemi u vezi sa glasanjem da bi se utvrdilo ko je kriv za nastalu situaciju ali i šta se može učiniti ubuduće kako bi se izbegavale takve situacije.\nPredsednik rumunskog Senata Kalin Popesku-Taričeanu učiniće u sredu i četvrtak zvaničnu posetu Francuskoj na poziv svog kolege Žerarda Laršera. Poseta je demarš parlamentarne diplomatije u cilju produbljivanja i diverzifikacije političkog dijaloga i jačanja posebnog karaktera tradicionalnog prijateljstva sa ovom zemljom, navodi se u saopštenju za štampu. U isto vreme, Kalin Popesku-Taričeanu će učestvovati, od četvrtka do subote, u Parizu, na 20. sastanku Udruženja senata u Evropi.\nRumunija, u svojstvu strateškog partnera Republike Moldavije, smatra da u jednoj demokrastkoj državi, volja naroda koja je izražena putem glasanja i koja proističe iz sastava Parlamenta je jedina koja osigurava legitiman politički proces, zasnovan na dijalogu, javlja u utorak Minsitarstvo inostranih poslova. Rumunija ponavlja svoj apel na smirenost i suzdržanost i naglašava potrebu poštovanja principa vladavine prava i osiguranja miroljubive i inkluzivne tranzicije za izlazak iz krize, kaže se u saopštenju Ministarstva inostranih poslova.\nGeneralno tužilaštvo Republike Moldavije otvorilo je dosje o mogućem finansiranju Socijalističke partije predsednika Igora Dodona od strane Ruske Federacije. S druge strane, Dodon je najavio da je ukinuo uredbu koju je Pavel Filip potpisao o raspuštanju parlamenta i organizovanju privremenih parlamentarnih izbora 6. septembra. Ustavni sud je 9. juna suspendovao Dodona sa funkcije šefa države i imenovao premijera Pavela Filipa za privremenog predsjednika. Demokratska stranka, kontroverznog biznismena Vlada Plahotniuka, smatra da je legalna vlada ona na čijem se čelu nalazi Filip, dok vlada koju predvodi Maja Sandu odvija svoju aktivnost u sedištu Parlamenta. U ponedjeljak je održan prvi sastanak vlade koji je vodila proevropska Maia Sandu koja je postavljena u funkciji uz podršku socijalista, uprkos činjenici da su sudije Ustavnog suda poništile postvaljanje novog kabineta. Sandu je uveravala da će njena vlada biti u stanju da deblokira spoljno finansiranje, posebno iz EU. Venecijanska komisija je potvrdila da je primila zahtev generalnog sekretara Saveta Evrope Thorbjorna Jaglanda da da hitno mišljenje o najnovijim odlukama Ustavnog suda Republike Moldove, uključujući i uslove za raspuštanje parlamenta iz Kišinjeva. Mišljenje će biti usvojeno na plenarnoj sednici od 21. juna.\nPredsednik Rumunije, Klaus Johanis potpisao je u utorak dekret o imenovanju novoizabrane ministarke pravde, Ane Birčal, kao vršioca dužnosti potpredsednika vlade za implementaciju strateških partnerstava Rumunije. Premijerka Viorika Dančila saopštila je u utorak da je ovaj predlog uputila šefu države. Prošle nedelje, predsednik je odbio imenovanje senatora Socijaldemokratske partije, Titusa Korlaceana na ovu funkciju. On je rekao da je Korlacean loše organizovao glasanje u dijaspori kada je bio ministar inostranih poslova, a mnogi rumunski državljani iz inostranstva nisu mogli da glasaju na predsedničkim izborima 2014. godine.


Muškarac pao sa 6. sprata zgrade i poginuo: Devojka uhapšena dok je vrištala pored njegovog leša - TopVesti.rs\nKORONA JE SAMO POČETAK, KATASTROFE TEK DOLAZE! Noam Čomski upozorava na UŽAS koji nas tek čeka ako ne naučimo lekciju!\nAustrija: Dnevna stopa širenja pala ispod četiri odsto\nPOMOĆ U DOBA KORONE: Ko sve i kako može da dobije novac od američke vlade, kompletno uputstvo s aplikacijama\nAustrija: Problem je dugo ležanje na intenzivnoj nezi\nCovIDIOT, reč kojom mediji stavljaj na stub srama neodgovorne\nNOAM ČOMSKI JE ČOVEVEČANSTVU POSLAO PORUKU U DOBA KORONE: Ovo pažljivo pogledajte!\nMuškarac pao sa 6. sprata zgrade i poginuo: Devojka uhapšena dok je vrištala pored njegovog leša\nJedna žena (28) uhapšena je u Londonu zbog sumnje da je počinila ubistvo nakon što je jedan muškarac (33) pao sa šestog sprada zgrade u Severnom Finčliju, saopštila je policija, piše BBC. Kako piše "Dejli mejl", reč je o državljaninu Srbije koji je živeo u stanu u londonskom delu Severni Finčli. pixabay.com Foto: Ilustarcija Do tragedije je došlo juče,\nMisteriozna smrt srpskog državljanina u Londonu: Pao sa 6. sprata, uhapšena devojka\nMuškarac (33), državljanin Srbije, stradao je pri padu sa šestog sprata jedne zgrade u Londonu, a za njegovo ubistvo je osumnjičena devojka Muškarac (33), državljanin Srbije, stradao je pri padu sa šestog sprata jedne zgrade u Londonu, a za njegovo ubistvo je, prema pisanju britanskih medija, osumnjičena devojka (28) i ona je uhapšena. Da li je i uhapšena\nSrbin stradao u Londonu, ubila ga devojka?\nLONDON - Muškarac (33), državljanin Srbije, stradao je pri padu sa šestog sprata jedne zgrade u Londonu, prenosi "Blic", a za njegovo ubistvo je, prema pisanju britanskih medija, osumnjičena devojka (28) i ona je uhapšena. Da li je i uhapšena devojka državljanka Srbije nije za sada poznato. Prema saznanjima "Dejli mejla", žena je viđena kako plače\nU Londonu stradao srpski državljanin\nBEOGRAD - Muškarac (33), državljanin Srbije, stradao je pri padu sa šestog sprata jedne zgrade u Londonu, prenosi "Blic", a za njegovo ubistvo je, prema pisanju britanskih medija, osumnjičena devojka (28) i ona je uhapšena. Da li je i uhapšena devojka državljanka Srbije nije za sada poznato. Foto pixabay.com, ilustracija BEOGRAD - Muškarac (33), državljanin\nSRPSKI DRŽAVLJANIN (33) STRADAO U LONDONU: Pao sa šestog sprata zgrade, za ubistvo osumnjičena devojka (28)!\nLONDON/BEOGRAD - Muškarac (33), državljanin Srbije, stradao je pri padu sa šestog sprata jedne zgrade u Londonu, a za njegovo ubistvo je, prema pisanju britanskih medija, osumnjičena devojka (28) i ona je uhapšena. Da li je i uhapšena devojka državljanka Srbije nije za sada poznato. Prema saznanjima "Dejli mejla", žena je viđena kako plače i vrišti\nJedna žena (28) uhapšena je u Londonu zbog sumnje da je počinila ubistvo nakon što je jedan muškarac (33) pao sa šestog sprada zgrade u Severnom Finčliju , saopštila je policija, piše BBC. Kako piše "Dejli mejl", reč je o državljaninu jedne zemlje Istočne Evrope koji je živeo u stanu u londonskom delu Severni Finčli. Do tragedije je došlo juče, a muškarac\nFoto: str / EPA; Muškarac (33), državljanin Srbije, stradao je pri padu sa šestog sprata jedne zgrade u Londonu, saznaje "Blic", a za njegovo ubistvo je, prema pisanju britanskih medija, osumnjičena devojka (28) i ona je uhapšena. Da li je i uhapšena devojka državljanka nije za sada poznato. Prema saznanjima " Dejli mejla ", žena je viđena kako plače\nNovosti | pre mesec dana\nMuškarac (33), državljanin Srbije, stradao je pri padu sa šestog sprata jedne zgrade u Londonu, a za njegovo ubistvo je osumnjičena devojka Policija je pozvala svedoke da jave ako bilo šta znaju o ovom slučaju. (Blic.rs)\nZa njegovo ubistvo je, prema pisanju britanskih medija, osumnjičena devojka (28) i ona je uhapšena. Da li je i uhapšena devojka državljanka Srbije nije za sada poznato. "U ŠOKU SAM ŠTO JE DEJAN UHAPŠEN, ON ČAK NIJE NI PUŠAČ" Oglasila se sestra poznatog SRPSKOG KUVARA "U ŠOKU SAM ŠTO JE DEJAN UHAPŠEN, ON ČAK NIJE NI PUŠAČ" Oglasila se sestra poznatog\nMediji: Srpski državljanin poginuo u Londonu, smrt se tretira kao neobjašnjiva\nMuškarac (33), državljanin Srbije, stradao je pri padu sa šestog sprata jedne zgrade u Londonu, saznaje Blic. Detectives from the North West Command Unit are investigating after the death of man in North Finchley Read More on this: https://t.co/PPY9zWw96N . UK News In Pictures News #BREAKING #LONDON #NorthLondon #UKNIP pic.twitter.com/v8BovwpYZD —\nBolnica u Škotskoj za obolele od korona virusa dobila ime po bolničarki koja je lečila Srbe u Prvom svetskom ratu


Turska će zatražiti da Rusija dâ objašnjenje NATO-u - 01.02.2016, Sputnik Srbija\nPremijer Turske Ahmet Davutoglu poručio je svom Ministarstvu inostranih poslova da zatraži od Rusije da objasni generalnom sekretaru NATO-a Jensu Stoltenbergu... 01.02.2016, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, turska, ahmet davutoglu, nato\n11:11 01.02.2016 (Osveženo: 12:14 01.02.2016)\n„Važno je da u prvi plan izađe NATO, jer je bilo koje kršenje vazdušnog prostora Turske zapravo kršenje vazdušnog prostora Alijanse“, rekao je on.\nDavutoglu je podsetio da je i NATO potvrdio da je ruski avion narušio vazdušni prostor Turske, i dodao da takav stav Alijanse raduje Ankaru.\nPrema njegovim rečima, incident se dogodio u blizini mesta Mare i Džarablus, gde pripadnici Slobodne sirijske armije uz podršku međunarodne koalicije predvođene SAD sprovode aktivnu borbu protiv terorista DAEŠ-a.\n„Prisustvo Rusije u tom delu zemlje predstavlja veliki rizik, međutim jasno je da na taj način Moskva pokušava da pokaže svoj uticaj na celokupni vazdušni prostor Sirije“, doda je on.\n30 Januar 2016, 21:51\nDavutoglu takođe smatra da je cilj aktuelne političko-vojne doktrine Moskve da se proširi njen uticaj u svetu, koji je izgubila početkom devedesetih godina prošlog veka. On je optužio ruske vlasti da na ovaj način pokušavaju da se suprotstave turskom pogledu na regionalnu integraciju.\nKremlj: Nije bilo narušavanja turskog vazdušnog prostora\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov potvrdio je informacije ruskog Ministarstva odbrane, izjavivši da do kršenja vazdušnog prostora Turske nije došlo.\n„Mi polazimo od informacija koje je objavilo Ministarstvo odbrane. Podsećam da su oni rekli da nikakav ruski avion nije narušio turski vazdušni prostor“, rekao je Peskov.\nI ambasada Rusije u Turskoj saopštila je da zvanična Ankara nije uputila ambasadi nikakvu informaciju o navodnom kršenju vazdušnog prostora.


četvrtak, 1. april 2021. 20:16h\nSednica Skupštine Grada Pančeva zakazana je za petak, 2. april s početkom u 10 časova. Na dnevnom redu, pred odbornicima, naći će se 136 tačaka, od kojih je među važnijima Predlog odluke o izmenama Odluke o budžetu grada Pančeva za 2021. godinu.\nNa dnevnom redu Skupštine su i Predlog odluke o izradi Plana razvoja grada Pančeva 2022-2028 i Predlog odluke o izradi Plana detaljne regulacije za područje Severne industrijsko- poslovno-proizvodne zone 3 u Pančevu.\nRazmatraće se i Izveštaj o radu Komunalne milicije Gradske uprave grada Pančeva za 2020. godinu i Predlog Godišnjeg plana rada za 2021. godinu, kao i izveštaji o radu Ustanova kulture s teritorije Pančeva i naseljenih mesta, kao i izmene planova i programa poslovanja za ovu godinu javno-komunalnih preduzeća u Pančevu.\nOd kadrovskih rešenja biće reči o imenovanju direktora Doma omladine Pančevo, Narodnog muzeja, Doma kulture „Mladost“ u Glogonju, kao i članova upravnih i nadzornih odbora više ustanova i ustanova kulture s teritorije Pančeva.


Tanjug 6. marta 2021. 17:31\nOBRENOVAC – Kroz projekat „Čistija Srbija“ Obrenovac će dobiti novih 90 km kanalizacione mreže i dva postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, najavio je danas u Obrenovcu zamenik gradonacelnika Goran Vesić.\nOn je zajedno za ministrom građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislavom Momirović obišao Šabacki put gde će se graditi novi kanalizacioni sistem za Obrenovac.\nIstakao je da je ovaj projekat važan za Srbiju i za Beograd i ukazao da nema pomoći vlade koja je obezbedila sredstva ne bi tako brzo mogli da završimo projekat izgradnje kanalizacije u Obrenovcu.\n„Ova fabrika koji ćemo graditi za preradu otpadnih voda jedna je od pet koju imamo na teritoriji Beograda. Najveća je u Velikom Selu, a u toku je faza izgradnje u vrednosti 271 miliona evra i očekujemo da u septembru počnu radovi. Čim počne izgradnja fabrike u Velikom Selu počećemo da radimo projektovanje za drugu fazu u vrednosti između 400 i 700 miliona evra u zavisnosti koju tehnologiju budemo koristili. Kada završimo drugu fazu tada će 1,5 milion ljudi imati rešen problem kanalizacije“, naveo je Vesić.\nPored toga, kroz projekat „Čistija Srbija“, čeka nas izgradnja fabrike u Ostružnici, a zavrsili smo projektovanje fabrike za preradu otpadnih voda u Batajnici na čemu radi EBRD, ali i izgradnja fabrike u Grockoj.\n„Ono što je važno da građani znaju da sva kanalizacija iz Beograda ide direktno u Savu i Dunav, a imamo oko 100 direktnih ispusta kanalizacije u ove reke, dok godišnje u njih sipamo fekalija zapremine 60.000 olimpijskih bazena“, kaže Vesić.\nDodaje da to ne radi više nijedan grad u Evropi, ali da konačno imamo pomoć države, a predsednik Aleksandar Vučić želi da se bavi ovim problemom i obezbedio je dovoljno sredstava da u Srbiji počne da se rešava problem kanalizacije.\nVesić podseća da su od 2014. godine do danas Grad Beograd i Opština Obrenovac uradili su oko 27 km kanalizacione mreže na teritoriji ove opštine.\nPredsednik Opštine Obrenovac Miroslav Čučković je kazao, da su napravili veliki iskorak na izgradnji infrastrukture, brze saobraćajnice ka Beogradu, završetak kanalizacije u Zvečkoj i na Mladosti.\n„U planu je kompletan Barič i Mislođin, ali i dve fabrike za prečišćavanje otpadnih voda. Vrednost ovih investicije je četiri godišnja budzeta opštine Obrenovac“, navodi Čučković.\nDodao je da će sve ono što je obećano građanima biti urađeno brže nego što je planirano.\n„Predsednik Vučić je obezbedio više od tri milijarde evra za celu Srbiju, a time je i Obrenocvac rešio problem. Što se tiče Beograda raspisana su dva tendera vodovod Grabovac-Vukićevica koji će doći do Uba banjanskin putem i suštinski ćemo završiti kompletno povezivanje Obrenovca na vodovod. Raspisan je tender i za izgradnju kanalizacije u naselju Belo polje“, rekao je on.


Vlast teško pušta poluge uticaja na medije – Matrica slobode medija\nVlast teško pušta poluge uticaja na medije\nPosted on December 13, 2016 by Teodora\nBeograd, 13. decembar 2016. godine-\nZapaženo je i da se mediji sve više okreću državnom finansiranju, a organi vlasti teško puštaju poluge uticaja na medije. Država vrlo rado koristi taj mehanizam za nedozvoljen uticaj i ima čitav dijapazon transparentnog i manje transparentnog uticaja na medije, ukratko je siže panela „Državno reklamiranje, pravne i praktične posledice na medijske i novinarske slobode u regionu“, na kome su učestvovali medijski predstavnici iz Srbije, Hrvatske, Makedonije, BiH i Kosova.\nUsvojene su i smernice i preporuke delovanja u budućnosti, kako bi se stanje koliko-toliko poboljšalo, sa posebnim akcentom na finansiranje medija tokom izbora, odnosno oglašavanja političkih partija u izbornim kampanjama, jer je taj vid finaniranja medija najmanje transparentan.\nNadležne institucije moraju da insistiraju na transparentnosti tokova novca, a nužno je da se one ojačaju kao i medijska regulatorna tela.\nDRŽAVA KAŽNJAVA „NEPOSLUŠNE“ MEDIJE: Reklamne kampanje koje se finasiraju iz budžeta ne bi smele da utiču na medije, ali očigledno je da država ima paralelan sistem finansiranja kojim kažnjava „neposlušne“ medije. Kao rešenje predlaže se centralizovana nabavka PR usluga.\nTakođe, nužno je da smanjiti diskrecionu moć nosilaca vlasti prilikom sufinansiranja medija, odnosno onemogućiti prekrajanje odluka medijskih komisija. To zahteva razlikovanje podsticanja medijskog pluralizma od prikrivene propagande i nezavisnu evaluaciju projekata, efekata potrošenog novca – šta su građani platili preko budžeta, a šta dobili.\nPanelisti smatraju nužnim i uticanje na medije da povećaju transparentnost i kažu iz kojih izvora im dolaze prihodi.\nUčesnici panela su konstatovali da država ima širok dijapazon instrumenata uticaja na medije, a to je najčešće preko oglašavanja, odnosno raspodele novca. Glavni su: javne nabavke, javni konkursi, ugovori sa medijskim kućama, reklamiranje iz javnih preduzeća, finansiranje javnih servisa. Posredno, sve – izuzev finansiranja javnih sesrvisa – obavljaju reklamne agencije, koje su svojevrsni filter dotoka novca.\nZa četiri godine na troškove javnog obaveštavanja na reprezentativnom uzorku od 124 državna organa, fonda, javna preduzeća, privredna društva sa većinskim džavnim kapitalom, organa lokalne samouprave u Srbiji je potrošeno više od 60,9 miliona evra. Najviše sredstava potrošila su privredna društva s većinskim državnim kapitalom i javna preduzeća. Nešto manje od trećine rashoda čine troškovi oglašavanja u sredstvima javnog informisanja i troškovi za sponzorstva i donacije.\nPrema dostupnim podacima u Srbiji ima 1.500 medija i praktično ne postoji način da toliki broj medija preživi godinu, a količina opredeljenog novca za sufinasiranje medijskih sadržaja kroz projekte iz budžeta nije dovoljna za finansiranje polovine. Takođe, ukazano je da su u Srbiji izbori redovni način finansiranja medija.\nREKLAMIRANJE I PLURALIZAM: Snežana Trpevska iz Makedonije smatra nužnim jasno razgraničenje između državnog reklamiranja i podsticanja medijskog pluralizma, pošto u postojećim ulovima “vlada korumpira privatne medije”.\nU Crnoj Gori, kako je saopšteno, 116 javnih preduzeća nije dostavilo podatke koliko novca izdvaja za medije. Prilikom oglašavanja organa javnog sektora u crnogorskim medijima nema jasnih i konzistentnih kriterijuma raspodele, a dodela sredstava vrši na bazi slobodne procene funkcionera, vrlo često putem neposrednih sporazuma i bez poštovanja procedura propisanih Zakonom o javnim nabavkama. Na ovaj problem su skrenuli pažnju i iz Evropske komisije u Izveštaju o Crnoj Gori za 2015. godinu. Imajući u vidu sve ove probleme zatražene su izmene medijskih zakona, između ostalog i izmene Zakona o medijima.\nTim izmenama je, kako su istakli, potrebno osigurati transparentno oglašavanje državnih institucija, lokalnih samouprava i svih organizacija koje se finansiraju delimično ili potpuno iz budžeta u štampanim i elektronskim medijima. U tom pravcu, predloženi amandmani daju okvir koji obezbeđuje jednake šanse za sve medije, a ograničava diskreciona prava starešina državnih i lokalnih organa da usmeravaju značajna finansijska sredstva prema medijima bez jasnih kriterijuma i procedura.\nVlada Bosne i Hercegovine predviđa budžetski fond na različitim nivoima za finansiranje i javnih i privatnih medija. Ipak, ne postoje jasna pravila na bazi kojih državni organi treba da raspodele budžet između ovih medija. To potvrđuje netransparentnost takve politike i kriteriuma i ovo vodi do nejednakog finansiranja. Takođe, država medijima dodeljuje nepovratne novčane izdatke, bez jasno definiranih kriterijuma ili javnih tendera na koje bi se mediji javljali, ukazali su učesnici iz BiH.\nKosovo je potrošilo 15 miliona evra 2015. godine na oglašavanje, a javna preduzeća su glavni izvor prihoda oglašavanja.\n← Previous Previous post: Izveštaj REM koji „ne postoji“ pokazuje favorizovanje SNS-a\nNext → Next post: Političari i tajkuni kontrolišu medije kroz budžetsko finansiranje i oglašavanje


Audicija za nove „Sanjalice“ - Grad Prokuplje\nDečiji hor „Sanjalice“ prokupačkog Doma kulture poziva svu zainteresovanu decu od 5 do 15 godina da dođu na audiciju ukoliko vole da pevaju i postanu njegovi članovi.\nAudicija se održava sutra 24. i prekosutra 25. oktobra od 17 do 19 časova u bioskopu „Toplica“.\n„Sanjalice“ su dečiji gradski hor u kome se neguje lepo pevanje,a za isto to pevanje se gotovo uvek dobiju i visoke nagrade. U njemu se,kako kažu sadašnji članovi, neguje i drugarstvo,zahvaljujući kome se opet sve lepo vežba i uči.\n-Probe su ono što volimo,jer na njima se pored toga što učimo da pevamo i puno družimo. A onda na takmičenjima,kao uigran tim,budemo uvek među najboljima,poručili su članovi „Sanjalica“ svojim drugarima,pozivajući ih na ovaj način da dođu i postanu deo ove raspevane i vesele muzičke ekipe.\nJedan od poslednjih uspeha ovog hora jeste druga nagrada na Međunarodnom festivalu horova u Herceg Novom. Talentovani članovi „Sanjalica“ su uvek deo značajnijih manifestacija u našem gradu,a na Festivalu dečujeg stvaralaštva „Fedes“ su neko bez koga ova manifestacija,ne bi bila ono što jeste,prepoznatljiva,maštovita i uspešna.


Raspala se ukrajinska vladajuća koalicija - 24.03.2016, Sputnik Srbija\nPredsednik Vrhovne rade Ukrajine Vladimir Grojsman potvrdio je da posle izlaska Radikalne partije iz parlamentarne većine koalicija ima manje od 226 glasova i... 24.03.2016, Sputnik Srbija\nRaspad raspadnute "države" !\npolitika, vesti, ukrajina, arsenij jacenjuk, oleg ljaško, vrhovna rada, batkivščina, narodni front, samopomoć\n„Od pet partija u koaliciji tri su izašle iz nje. Dobili smo opozive potpisa od partija Samopomoć, Baktivščina i sada treba da stignu i potpisi od svih članova Radikalne partije. To će značiti da će, de fakto i de jure, u koaliciji biti manje od 226 glasova i samo dve partije“, izjavio je Grojsman na konferenciji za novinare u četvrtak.\nRanije je zamenik šefa partije „Narodni front“, poslanica Viktorija Sjumar, saopštila da je vladajuća koalicija u Vrhovnoj radi prestala da postoji pošto su poslanici „Radikalne partije“ zvanično opozvali svoje potpise iz koalicionog sporazuma.\nBez „Radikalne partije“ koalicija gubi parlamentarnu većinu.\nUkrajina: ministarka finansija i predsednik Vrhovne rade kandidati za premijera\n„Na ovaj način danas tamo ima manje od 226 potpisa i učesnici savetovanja su se složili da ima velikih sumnji u vezi sa postojanjem koalicije“, rekla je Sjumarova posle savetovanja lidera ukrajinskih parlamentarnih partija.\nRanije je saopšteno da su iz koalicije izašle partije „Samopomoć“ i „Batkivščina“.\nAko poslanici ne obrazuju novu koaliciju nakon 30 dana, predsednik može da raspusti Radu i da zakaže prevremene parlamentarne izbore.\nPredsednik „Radikalne partije“ Oleg Ljaško se ranije obratio svim liderima parlamentarnih partija sa predlogom da počnu konsultacije o formiranju nove koalicije, sa novim sporazumom.\nParlamentarna kriza u Ukrajini je nastala nakon neuspešnog glasanja o nepoverenju Vladi Ukrajine premijera Arsenija Jacenjuka, koji je na čelu „Narodnog fronta“.\n24 Mart 2016, 22:14\n24 Mart 2016, 23:41


FK Sarajevo /Marinović: Lazić na izlaznim vratima, trenutno ništa od pojačanja / Radio Sarajevo\nFoto: Dž. Kriještorac/Radiosarajevo.ba/Sa okupljanja igrača FK Sarajevo\n13. 01. 2020. u 12:28:00 Radiosarajevo.ba\n“U narednom periodu razgovarat ćemo o pojačanjima. U januaru je teško doći do pojačanja, a moramo u vidu imati i broj stranaca. Vidjet ćemo kakva je situacija i sa odlascima, tako da ćemo u narednih nekoliko dana znati više”, kazao je Marinović.\n“On je u pregovorima s klubom oko svog statusa, te bi i to trebali brzo riješiti", dodao je Marinović.


Disciplina popustila i povećala broj zaraženih - BIGportal.ba\n28 Aprila, 2020 28 Aprila, 2020 01642\nZa vrijeme proteklih vaskršnjih praznika popustila je disciplina građana što je dovelo do povećanja broja lica koja su pozitivna na virus korona ali i građana koja imaju akutne respiratorne infekcije, rekla je direktorica Doma zdravlja Nevena Todorović.\n–U Banjaluci u protekla 24 sata imam povećan broj pacijanata sa akutnim respiratornim infekcijam, a to je 46. Ako posmatramo prosjek pozitivnih lica na virus korona u ovoj i u prošloj sedmici zaključujemo da je prosjek pozitivnih lica prošle bio šest a u ovoj ide i do deset. Ovo nam sve ukazuje da su se građani za vaskršnje praznike okupljali u većem broju što je dovelo do povećanja broja lica koja su pozitivna na virus korona ali i lica koja imaju akutne respiratorne infekcije – objasnila je ona nakon današnje sjednice graskog Štaba za vanredne situacije.\nNaglasila je da nova opasnost po zdravlje građana može doći u narednom periodu.\n–Ublažavanjem mjera i početkom rada privrednih subjekata doći će do većeg broj socijalnih kontakata čim će se povećati mogućnost za širenje virusa. Upravo zbog toga u narednom periodu je važno da i dalje poštujemo fizičku distancu od drugih osoba, da se ne okupljamo u većim grupama, posebno ne u zatvorenom prostoru te da nosimo zaštitne maske i rukavice – istakla je ona.\nNapomenula je da samo sa odgovornim ponašanjem možemo zaštititi sebe i svoje prodice te sradnike i prijatelje.\n–Zato apelujem na građane da se strpe još malo i da provode preporuke nadležnih institucija i da se ponašamo rigoroznije nego prethodnih dana – navela je Todorović.\nPrema informacijama iz ove ustanove u Banjaluci je 367 lica pozitivno na virus korona, u kućnoj izolaciji je 524 građana a pod nadzorom 4.426.


I dok Skupština Srbije nastavilja raspravu o amandmanima na Predlog budžeta za 2017. godinu koja traje više od nedelju dana, ekonomisti i analitičari se slažu da predlog donosi poboljšanje javnim finansijama, ali upozoravaju na činjenicu da novi parlamentarni izbori mogu da ugroze i odlože na neko vreme ekonomske reforme. Sve više se od političara u Srbiji, koji su na vlasti jubilarnih 100 dana, čuje da bi zajedno sa predsedničkim, u aprilu sledeće godine, mogli da se raspišu i parlamentarni izbori. Za deficit u visini od 1.7 odsto koji je omogućen znatnim uštedama i povećanjem nameta, odlaganje ekonomskih reformi i skupi izbori uvek su potencijalna opasnost.\n"Potrebno je još najmanje tri godine, odnosno ceo mandat Vlade za potpuno uređenje javnih finansija," rekao je predsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović dodajući da je stanje u javnom sektoru još uvek nezadovoljavajuće.\nPredloženim budžetom su predviđeni ukupni prihodi u iznosu od 1.092 milijarde dinara i ukupni rashodi od 1.161 milijardi dinara, sa deficitom od 1,7 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP). Analitičari se slažu da postoji nekoliko faktora koji mogu da destabilizuju najavljenu fiskalnu projekciju, a neki od njih su spoljni šokovi, kao rast cena nafte i gasa, koji lančano prouzrokuju inflatorne pritiske, raspisivanje izbora što povlači velika sredstva iz budžeta, a samim tim odlaže reformu javnih državnih preduzeća, reformu državne uprave ili racionalizacija broja zapislenih. I najavljeno povećanje plata i penzija mogu da ugroze budžet, a pitanje je da li će dobra naplata poreza iz ove godine nastaviti trend i sledeće.\n"Javni dug je još uvek veoma visok tako da bi svaki eventualni spoljni šok mogao da dovede do recesije u Srbiji. Nama je potrebno da svedemo deficit u kasi na veoma nizak nivo kako bi sprečili da neki neočekivani dogadjaji dovedu do rasta javnog duga," rekao je Petrović na konferenciji za medije.\nDug države od oko 74 odsto BDP-a je izuzetno visok i opasan, a relativno nizak deficit za sledeću godinu, u iznosu od 69 milijardi dinara, će dovesti do umanjenja javnog duga u odnosu na BDP za oko 1,1 procentni poen.\n"U 2017 i 2018. godini dospevaju tranše ranije emitovanih euroobveznica, ali dug jedne zemlje je stalno aktivan i zemlja se stalno zadužuje i vraća ranija zaduženja. Srbija sem Euroobveznica ima stalnu emisiju i otplatu obveznica u Evrima i Dinarima na domaćem tržištu, a tu su i međudržavni kreditni aranžmani koji takodje ulaze u javni dug zemlje," objašnjava Dejan Šoškić, bivši guverner Narodne banke Srbije i profesor na Ekonomskom fakultetu.\nProblem koji se više od decenije javlja su neuspešna javna i državna preduzeća koja predstavljaju ogroman budžetski trošak, ali i budući budžetski rizik.\nČlan Fiskalnog saveta Vladimir Vučković kaže da godinama prate stanje u ovim preduzećima i upozoravaju na rizike.\n"Ova 2016. nije donela povoljan zaokret u poslovanju javnih preduzeća. U ovoj godini to je bio direktan budžetski trošak od 20 milijardi dinara. Unapred pripremljeni planovi reorganizacije nisu doneli gotovo nikakav napredak, ili nisu usvojeni ili se čak ni ne primenjuju," ističe Vučković.\nKako kaže, zabrinjava što i kada dobijete neki usvojeni plan, nema pridržavanja tog plana.\n"Kao da ne postoji spremnost da se neka od tih problematičnih preduzeća puste da idu u stečaj. Ne treba bežati od toga da su neka od tih preduzeća ekononski mrtva," zaključio je on.\nVučkovic kaže i da se prema podacima vidi da EPS i dalje toleriše neplaćanje struje, što se vidi na primeru RTB Bora koji duguje za struju.\nOn je naveo da postoji opasnost da država nastavi da preuzima dugove državnih preduzeća koji bi u narednoj godini mogli da narastu do 300 miliona evra.\n"Postoje i komercijalni dugovi tih preduzeća, pa Galenika ima 70 miliona evra i Vlada može doći u iskušenje da prilikom prodaje preuzme taj dug kao što je uradila i za Jat. Za rudnik Resavicu je izdvojen novac za zatvaranje nekih rudnika, a postoje naznake da će se deo iskoristiti za isplatu plata," rekao je Vučković.\nProšle godine očekivanje bilo da će BDP u ovoj godini rasti oko 1,5% do 1,8%, a verovatno je da će konačni rast BDP u 2016. biti iznad 2,5%. Ove godine su pored većeg rasta BDP od planiranog, ostvareni i veći neporeski prihodi (prodaja licence za 4G operatere, i veće uplate dividendi javnih preduzeća), i nešto bolja naplata poreza od plana.\n"Da, naplata poreza jeste efikasnija i mislim da je to posledica prinudne naplate, visokih kamatnih stopa za kašnjenje u naplati, ali i rasta BDPa više od plana za ovu godinu," objašnjava Šoškić.\nPremijer Aleksandar Vučić je najavio i stopu rasta BDP od 4 odsto za sledeću godinu, ali su ekonomisti skeptični po ovom pitanju.\n"Tako nešto zanteva bitno unapređenje institucionalnog ambijenta i strukturne reforme i u tome, po oceni MMF i Evropske Komisije, Srbija nema zadovoljavajuće rezultate," kaže Šoškić.\nOn je dodao da zvanične prognoze MMF ukazuju da je stopa privrednog rasta Srbije u ovoj godini na začelju u regionu Jugoistočne Evrope, a istu prognozu daju i za narednu godinu, tj. da će i naredne 2017. godine Srbija imati najnižu stopu privrednog rasta među zemljama koje su van EU, a nalaze se na jugoistoku Evrope.\nZa sledeću godinu nisu planirane velike privatizacije i prodaje, ali analitičari kažu da je beogradski aerodrom odavno u pripremi za stavljanje pod koncesiju što bi odatno napunilo budžet za sledeću godinu. To je potvrdio i premijer Aleksandar Vučić izjavivši da Vlada Srbije razmišlja o davanju beogradskog aerodroma “Nikola Tesla” u koncesiju na 25 godina, što bi donelo oko 350-400 miliona evra ođednom i godišnje po deset-11 miliona evra.\n"To zavisi od raspoloženja Vlade i trnutnih tržišnih prilika. Treba imati u vidu da svaka prodaja državne imovine u uslovima slabog institucionalnog okruženja i bez dovoljno strukturnih reformi u zemlji, po pravilu, donosi manje novca. Drugim rečima, imovinu je moguće prodati po manjoj ceni ako država nije dobro uređena i refromisana. To je, između ostalog, deo direktnih troškova odlaganja strukturnih reformi", rekao je Šoškić za Glas Amerike.


Istog dana, nakon što je Amelie Lens zatvorila EXIT festival uz antologijsku himnu "Firestarter" u čast preminulog pevača grupe "The Prodigy", Keitha Flinta, objavljen je već i zvanični festivalski "aftermovie" koji najavljuje i jubilarno 20. festivalsko izdanje, koje će označiti početak nove ere festivala, pod nazivom EXIT 2.0.\nFilm je zabeležio i mnoge neočekivane situacije, i kadrove izvođača u njihovim najemotivnijim reakcijama na svetski čuvenu EXIT publiku tokom fantastičnih nastupa koje su mnogi od njih uvrstili među najbolje u karijeri.\nSvi koji podele ovaj aftermovie do 20. jula sa obaveznim #ExitMovie2019 heštegom, mogu da osvoje prve ulaznice za veliku proslavu 20. rođendana EXIT festivala 2020 godine.\nKratki film koji objedinjuje neke od najboljih trenutaka na po mnogima i najboljem izdanju EXIT-a do sada, sniman je u punoj 4k tehnologiji sa čak tri filmske kamere i dva drona sa filmskom optikom.\nNa filmu je radio EXIT-ov audio-video tim sa više od 20 ljudi, a snimanje, montaža i postprodukcija rađeni su tokom celog festivala po unapred definisanom planu u kojem se pažnja obraćala na svaki detalj i u tesnom vremenskom rasporedu bez previše mogućnosti da se nešto ponavlja.\nDevetnaesti EXIT festival održan je od 4. do 7. jula na Petrovaradinskoj tvrđavi u Novom Sadu, okupivši gotovo 200.000 ljudi iz preko devedeset zemalja širom sveta, uz rekord posete koji je bio oboren već na samom startu sa preko 56.000 ljudi.\nImpresije euforične festivalske publike, ali i fantastičnih izvođača kao što su The Cure, Greta Van Fleet, The Chainsmokers, Dimitri Vegas & Like Mike, Skepta, Carl Cox, Solomun, Amelie Lens, Paul Kalkbrenner, Tom Walker, IAMDDB, Charlotte De Witte, Maceo Plex, Lee Buridge, Peggy Gou, Jeff Mills, Tale of Us, Chase&Status RTRN II Jungle, Desiigner, Whitechapel, The Selecter, Lost Frequencies, Boris Brejcha, Dax J i stotine drugih.\nexit festival film Novi Sad petrovaradinska tvrđava video


Nagrada od 5 miliona američkih dolara za hapšenje ruskih hakera - CERTRS.org\nMinistarstvo pravde SAD-a objavilo je identitete dva ruska hakera, koje SAD tereti za krađu preko 100 miliona američkih dolara. Riječ je o hakerima pod imenima Maksim Yakubets i Igor Turashev koje SAD tereti za distribuciju malvera pod imenom Dridex. Za informacije koje mogu dovesti do hapšenja ovih hakera Ministarstvo pravde je ponudilo rekordnu nagradu od 5 miliona američkih dolara.\nYakubets je navodno na čelu organizovane kriminalne grupe pod nazivom Evil Corp. Pored optužbi za plasiranje Dridex malvera, SAD tereti Yakubets-a i za plasiranje bankarskog malvera pod nazivom Zeus. Zeus je korišćen u više kampanja, a procjenjuje se da je šteta koju je ovaj malver nanio iznosi preko 70 miliona američkih dolara.\nYakubets i saradnici počeli su 2009. godine masovnu kampanju u kojima su inficirali desetine hiljada računara u različitim kompanijama, bankama i nevladinim organizacijama. Sa ovih računara sa krali podatke kao što su lozinke i brojevi računa, što im je omogućilo pristup aplikacijama za internet bankarstvo.\nIdentitet ovih hakera otkrio je FBI u saradnji sa ekvivalentnom agencijom iz UK pod nazivom NCA (National Crime Agency). NCA je 2014. godine pokrenula istragu protiv grupe koja je distribuirala Dridex malver. NCA je takođe pomogao FBI da tokom gašenja Dridex infrastrukture uhapsi i hakera koji se bavio distribucijiom Dridex-a pod imenom Andrey Ghinkul.\nFBI i NCA tvrde da je njihova istraga pokazala da je Yakubets pružao usluge i ruskoj vladi tako što je krao povjerljiva dokumenta sa servera širom svijeta.\nObjavljeno je ažuriranje za WordPress →


NBS | Društvena odgovornost Narodne banke Srbije\nO Narodnoj banci Srbije | Društvena odgovornost\nDruštvena odgovornost Narodne banke Srbije\nDruštvena odgovornost podrazumeva vođenje brige o uticaju sopstvenog poslovanja na zajednicu i njene resurse. Jedan od ključnih resursa za instituciju kakva je Narodna banka Srbije jeste poverenje građana. Ono se gradi kontinuiranim i otvorenim dijalogom između zainteresovanih strana i iskrenom posvećenošću razumevanju problema i potreba najšire zajednice. Svojim brojnim aktivnostima na različitim poljima društvenog života, Narodna banka Srbije nastoji da taj dijalog proširuje i unapređuje.\nUvođenjem funkcije zaštite korisnika finansijskih usluga 2007. godine, Narodna banka Srbije imala je cilj da unapredi aktivnosti na jačanju fer odnosa finansijskih institucija prema korisnicima finansijskih usluga i negovanje dobre poslovne prakse, kao i da, u okviru svojih ovlašćenja, obezbedi zaštitu njihovih prava i interesa. Da bi se realizovao taj cilj, osnovne aktivnosti Sektora za zaštitu korisnika finansijskih usluga usmerene su na informisanje o finansijskim proizvodima i uslugama i pružanje odgovora korisnicima putem Informativnog centra (besplatnim pozivom na broj 0800 111 110), kao i na razmatranje prigovora korisnika finansijskih usluga i sprovođenje postupka posredovanja (medijacije) radi pokušaja mirnog rešenja spornog odnosa. Pored toga, Sektor za zaštitu korisnika finansijskih usluga edukuje i informiše javnost u vezi s različitim finansijskim proizvodima i uslugama, sličnostima i razlikama među njima. Shodno tome, osnovan je sajt tvojnovac.nbs.rs namenjen građanima, tj. onima koji žele da saznaju nešto više o finansijskim proizvodima, njihovom konceptu i rizicima koje ti proizvodi nose. Da bi informacije bile dostupnije građanima širom Srbije, Narodna banka Srbije je otvorila kancelarije za finansijsku edukaciju građana u svojim filijalama u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu i Užicu. Štampanjem i distribucijom edukativnih brošura i lifleta, kao i javnim medijskim nastupima, Narodna banka Srbije informiše javnost ne samo o finansijskim proizvodima i uslugama već i o drugim aktivnostima iz svoje nadležnosti.\nOrganizovanjem i održavanjem tribina u mestima i gradovima širom Srbije Narodna banka Srbije doprinosi ostvarivanju neposredne komunikacije sa svim zainteresovanim građanima i na taj način unapređuje informisanje javnosti.\nKao nacionalna institucija i aktivan partner u edukaciji najšire javnosti, Narodna banka Srbije je omogućila da se i domaća i inostrana javnost upozna sa specifičnim aspektom naše kulturne baštine, koji čine novac ali i poruke koje on emituje putem svojih likovnih rešenja, tako i samo zdanje Banke, jedno od najlepših ostvarenja u Beogradu u XIX veku. Svesna svoje uloge i značaja u društvu, Narodna banka Srbije je otvorila Centar za posetioce, koji sprovodi izložbene i edukativne aktivnosti s ciljem da se građani, posebno mlade generacije, upoznaju sa ulogom centralne banke i raznim aspektima novca. Oslanjajući se na tradiciju, ali i gledajući u budućnost,Centar za posetioce, pored osnovnih izložbenih aktivnosti obogaćenih interaktivnim sadržajima, filmovima, predavanjima i didaktičkim materijalom za ciljane grupe posetilaca, sprovodi i posebne programe za učenike osnovnih i srednjih škola i studente, koji se sastoje iz predavanja, kvizova, radionica i turnira u edukativnim igrama.\nNarodna banka Srbije je i aktivan učesnik kulturnih manifestacija kao što su „Međunarodni dan Frankofonije” „Svetska nedelja novca”, „Dani Beograda”, „Noć muzeja”, „Dani evropske baštine” i „Svetska nedelja štednje”. Takođe, Narodna banka Srbije organizuje manifestaciju „Dan otvorenih vrata” i ustupa izložbeni prostor hola zgrade na Slaviji za organizaciju manifestacija različitog kulturnog i društvenog sadržaja.\nCentar za posetioce je dobitnik godišnje nagrade Nacionalnog komiteta Međunarodnog saveta muzeja (ICOM) za projekat godine u 2007. godini, s obrazloženjem da „osnivanje Centra za posetioce i njegove aktivnosti predstavljaju jedinstven muzeološki projekat u našoj sredini, koji može da posluži kao primer drugim značajnim državnim institucijama”.\nU oblasti društvene odgovornosti, Narodna banka Srbije je usmerena na promovisanje i realizaciju aktivnosti kojima ostvaruje pozitivan uticaj na radno i društveno okruženje, uz što masovnije uključivanje zaposlenih.\nZaposleni u Narodnoj banci Srbije akcenat stavljaju na pomoć socijalno ugroženim kategorijama stanovništva i deci sa invaliditetom. Pored organizovanja i učestvovanja u humanitarnim akcijama za pomoć ovim ciljnim grupama, više puta godišnje organizuju se i volonterske akcije u kojoj zaposleni svojim radom doprinose rešavanju određenog društvenog problema.\nTokom prethodnih godina saradnja je uspostavljena s centrima, školama i udruženjima za decu i omladinu s različitim vidovima invaliditeta. Ta saradnja ogleda se u održavanju tradicionalnih prodajnih izložbi ukrasnih i upotrebnih predmeta koje su korisnici tih ustanova izradili. Izložbe se održavaju dva puta godišnje, pred uskršnje i novogodišnje praznike, u sedištu i Filijali u Novom Sadu.\nU saradnji s humanitarnim organizacijama, tokom godine organizuju se akcije prikupljanja hrane, školskog pribora i polovne garderobe u sedištu i filijalama Narodne banke Srbije. Na taj način razvijaju se i lokalna partnerstva sa organizacijama iz Niša, Užica, Kragujevca i Novog Sada. Takođe, za korisnike domova za decu sa invaliditetom i decu bez roditeljskog staranja, zaposleni u Narodnoj banci Srbije tradicionalno pripremaju novogodišnje paketiće.\nZaposleni u Narodnoj banci Srbije vode računa i o zaštiti životne sredine. Od aprila 2008. godine u sedištu je započeto s praksom odvajanja i prikupljanja papira, pet ambalaže i mešanog otpada. U toku 2011. godine i zaposleni u filijalama počeli su da sortiraju otpad. Takođe, zahvaljujući različitim merama koje se primenjuju, svakodnevno se ostvaruje ušteda u potrošnji papira.\nDodeljivanje donacija utvrđeno je Odlukom o obrazovanju komisije za razmatranje zahteva za dodelu donacija i humanitarne pomoći i o utvrđivanju uslova, načina i kriterijuma za dodelu donacija i humanitarne pomoći. Na osnovu te odluke, novčana sredstva za donacije i humanitarnu pomoć, odnosno osnovna sredstva, nematerijalna ulaganja i inventar koji su trajno stavljeni van upotrebe, u skladu sa aktom o utvrđivanju kriterijuma tehničke i tehnološke dotrajalosti sredstava u Narodnoj banci Srbije, mogu se odobriti, odnosno donirati pravnim licima, jedinicama lokalne samouprave, obrazovnim i kulturnim ustanovama i ustanovama socijalne i zdravstvene zaštite, kao i neprofitnim organizacijama, odnosno udruženjima, humanitarnim organizacijama i drugim ustanovama.\nOdgovoran odnos prema zaposlenima\nPolazište svih aktivnosti Narodne banke Srbije jesu ljudi koji u njoj rade, pa je, samim tim, odgovorna politika zapošljavanja preduslov uspešnog funkcionisanja institucije u svim oblastima. Radi postizanja veće motivisanosti, kompetentnosti, profesionalnosti i efikasnosti svojih zaposlenih, Banka pruža različite mogućnosti stručnog usavršavanja, kao što su završetak studija i prekvalifikacija, postdiplomske studije, seminari u zemlji i inostranstvu, sticanje međunarodno priznatih certifikata, kao i kursevi stranih jezika.


Rešen problem sa izlivanjem voda - uzrok je ljudski nemar\nRešen problem sa izlivanjem voda – uzrok je ljudski nemar\nGrađevinske i ekipe na održavanju kanalizacione mreže JKP „Vodovoda i kanalizacije“ u toku današnjeg dana rešile su problem sa izlivanjem voda iz kanalizacione mreže u delu ulica Begejski red i Jovana Popovića, koji se javljao u prethodnom periodu tokom obilnijih padavina.\nRadovi su počeli u 8 časova, zbog čega je došlo do zatvaranja saobraćaja u neposrednom okruženju raskrsnice.\nZahvaljujući efikasnošću ekipa na terenu, zahtevni radovi su završeni do 11 časova, nakon čega je omogućeno i redovno kretanje motornih vozila na toj deonici.\n-Do zagušenja kanalizacione mreže, zbog kojeg je i dolazilo do izlivanja voda tokom obilnijih padavina, prouzorkovano je neadekvatnim korišćenjem mreže, odnosno ljudskim nemarom. Na žalost, kanalizacionu mrežu pojedini građani koriste za odlaganje i komunalnog i čvrstog građevinskog otpada, zbog čega dolazi do stvaranja takozvanih „čepova“, koji prouzrokuju zagušenja, kažu u JKP „Vododvod i kanalizacija“.\nTaloženje čvrstog građevinskog otpada (šljunka i peska) je i u ovom slučaju stvorilo zagušenje, a „čep“ u vidu betonskog zida je uklonjen. Nakon toga je kanalizaciona mreža očišćena od preostalih nataloženih naslaga komunalnog i građevinskog materijala, čime je u potpunosti saniran problem.\n-Ovom prilikom apelujemo na građane da kanalizacionu mrežu koriste samo i isključivo za ispuštanje otpadnih voda, da u istu ne ubacuju komunalni i građevinskiotpad, niti na nju priključuju odvode atmosferskih voda – kišnice. Pravilnim korišćenjem kanalizacione mreže izbegavaju se zagušenja, problemi sa izlivanjem voda iz iste koji mogu prouzrokovati štetu i kod korisnika i na javnim dobrima, a i štede se značajni materijalni resursi koje snosi naše preduzeće, a koji se utroše tokom otklanjanja posledica zagušenja, kaže ukovodilac Službe informisanja i poslovnih komunikacija „JKP „Vodovod i kanalizacija“, Siniša Gajin.\nTagovi jkp vodovod i kanalizacijakanalizaciona mrežaVesti Zrenjaninzrenjanin


Faktor | Porodice dviju žrtava genocida u Srebrenici otkazale saglasnost za ukop ove godine u Potočarima\n03.06.2020. / 16:15\nPorodice dviju žrtava genocida u Srebrenici, čiji posmrtni ostaci su 11. jula trebali biti ukopani na kolektivnoj dženazi u Memorijalnom centru Potočari, otkazale su saglasnost za njihov ukop budući da članovi koji se nalaze u inostranstvu nisu sigurni da li će ove godine moći prisustvovati dženazi zbog situacije s koronavirusaom.\nOvu informaciju potvrdila nam je Emza Fazlić, glasnogovornica Instituta za nestale osobe BiH.\n- Porodice 11 žrtava genocida u Srebrenici identifikovanih u Komemorativnom centru u Tuzli ranije su dale saglasnost za njihov ukop na kolektivnoj dženazi 11. jula ove godine. Međutim, zbog situacije s koronavirusom dvije porodice su zasad otkazale, tako da trenutno imamo saglasnost za ukop posmrtnih ostataka devet žrtava, ali taj broj nije konačan. Sljedeće sedmice porodicama su zakazane identifikacije posmrtnih ostataka još tri žrtve, te očekujemo da će i oni dati saglasnost za ukop ove godine – kazala je Fazlić.\nDodala je kako porodice još imaju vremena da o tome odluče.\n- Još je sve u fazi odlučivanja s obzirom na virus COVID-19 i mnogo toga se mora uzeti u obzir budući da veliki broj porodica žrtava živi u inostranstvu, ali još ima vremena. Ono što je sigurno jeste da će se 25. godišnjica obilježiti i da će biti održana komemoracija, ostalo je još u procesu odlučivanja - istakla je.\nFazlić je dodala kako se u Komemorativnom centru u Tuzli nalaze posmrtni ostaci još 39 žrtava genocida čiji je identitet utvrđen, ali porodice još nisu smogle snage za njihov ukop uglavnom zbog nekompletnosti skeleta, kao i 99 žrtava za koje je stigao DNK nalaz o njihovom idenetitetu, ali porodice još nisu pristupile i onom zvaničnom dijelu identifikacije.\nINO BiHgenocidukopPotočarigenocid u Srebrenicižrtve genocidaInstitut za nestale osobe BiHidentifikacijaposmrtni ostaci11. juli


Poslednji svedok odbrane ispitan je u petak, 28. januara, a kako navodi sud, sudsko veće će u dogledno vreme odlučiti o daljnim koracima.\nRočište koje je bilo zakazano za 4. februar je otkazano.\nObojica optuženih se nalaze u pritvoru u Hagu.\nGucati i Haradinaj su se na početku suđenja 7. oktobra izjasili da nisu krivi, a predstavnik Specijalizovanog tužilaštva Kosova (STK) je potom izneo uvodnu reč i predstavio detalje optužnice.\nPodaci koje su objavili su zaštićeni kao tajni u skladu Zakonom o Specijalizovanim većima Kosova, koji je izglasla kosovska skupština.\n29.06.2022 Kosovska vlada uspostavlja reciprocitet sa Srbijom za lične karte i registarske tablice (996)


Poređenje sa drugim ljudima – realna slika ili iskrivljeno ogledalo? - Dnevni list Danas\nPočetna » Život » Poređenje sa drugim ljudima – realna slika ili iskrivljeno ogledalo?\nPoređenje sa drugima za mnoge od nas je bilo sastavni deo odrastanja. Poredili su nas najčešće na našu štetu, u formi kritike i odbacivanja.\n0Piše: Kristina Pota Radulović 17. decembra 2017. 15.00\nFotografija: Andreas P. @Unsplash\nNa taj način su nam konstantno slali poruku da nismo dovoljno dobri i da nas zbog toga ne prihvataju.\nTeorija socijalnog poređenja\nTeorija socijalnog poređenja zasniva se na pretpostavci da ljudi imaju poriv da procenjuju svoje mišljenje i sposobnosti. U nedostatku objektivnih načina merenja, ljudi procenjuju svoje mišljenje i sposobnosti poređenjem sa mišljenjem i sposobnostima drugih. Autor ove teorije je socijalni psiholog Leon Festinger (1954). Prema ovoj teoriji, poredeći se sa drugima u različitim oblastima (intelekt, fizički izgled i sposobnosti, uspeh u sticanju prijatelja i pronalaženje emotivnog partnera, uspeh u materiji kojom se bavimo) pokušavamo da saznamo kakvi smo, gde smo u odnosu na druge i koliko vredimo.\nKako postignuće jedne osobe govori o bilo kom drugom osim o osobi koja je to postigla? Šta tuđi uspeh ili neuspeh govori o nama? Kada radimo iste stvari, da li ih radimo na isti način?\nDa li ćemo uopšte da se poredimo, i ako da – sa kim, zavisi od naših potreba, našeg pogleda na svet i našeg stava prema poređenju. Dok jedni nemaju potrebu da se porede sa bilo kim, drugi to rade svakodnevno i ulažu mnogo energije u to. Porede sebe sa drugima ili sa sobom iz prethodnih životnih perioda ili situacija. Isto tako, međusobno porede i druge ljude i na osnovu toga formiraju mišljenje i donose zaključke.\nSa kim se poredimo i šta je merilo uspeha\nKada sebe poredimo sa nekim, polazimo od pretpostavke da smo u nečemu slični, bilo da se bavimo istim poslom ili da smo imali istu početnu poziciju. Na taj način druge ljude pretvaramo u naše merilo uspeha ili neuspeha: ako je taj neko prema našim kriterijumima postigao više od nas u disciplini u kojoj se poredimo, onda mi nismo uspeli, a ako je postigao manje, onda smo uspešni.\nKako postignuće jedne osobe govori o bilo kom drugom osim o osobi koja je to postigla? Šta tuđi uspeh ili neuspeh govori o nama? Kada radimo iste stvari, da li ih radimo na isti način? Ovo su neka od pitanja koja mogu da nam pomognu da sagledamo fenomen poređenja sa drugim ljudima u širem kontekstu.\nPoredimo se sa ljudima sa kojima smo ista generacija; sa kojima idemo u isti razred, zajedno studiramo ili radimo; sa kojima pripadamo istoj struci, branši ili određenoj grupi koja deli zajednička interesovanja. Jedni se porede sa članovima svoje uže ili šire porodice, drugi sa prijateljima i poznanicima, treći sa javnim ličnostima koje čak i ne poznaju. Neki biraju da se porede samo sa najuspešnijima u branši kojoj pripadaju i sve ostalo smatraju za neuspeh.\n„Nisi dovoljno dobar takav kakav si“ i „Ne budi onaj koji jesi, budi neko drugi“ su poruke koje u detinjstvu dobijamo kada nas porede sa drugima. One su izuzetno štetne jer smo kao mali nezaštićeni i izloženi, a one nas lišavaju pripadnosti i sigurnosti i uče da ne zaslužujemo ljubav iz razloga što nam nešto fali.\nČest okidač za poređenje su okupljanja sa povodom, poput proslava i obeležavanja raznih godišnjica (godišnjica mature, diplomiranja, zajedničkog rada). Predmet poređenja može da bude pozicija u društvu i moć koju posedujemo, uspeh u materiji kojom se bavimo, zarađeni novac i materijalizacija istog, porodični status i fizički izgled. Zato se neki od nas i vrate sa tih proslava zamišljeni i neraspoloženi, sa pomešanim osećanjima: „Da, lepo je to što smo se ponovo videli i okupili, ali… “.\nOsnovna mana ovakvog poređenja je nedostatak pravih informacija, a često i zanemarivanje konteksta. Sa drugim ljudima se poredimo na osnovu veoma malog broja informacija, koje se uglavnom svode na naš utisak da je neko nešto postigao. Ostatak nadgrađujemo svojim projekcijama kojih uglavnom nismo svesni i pretpostavkama koje najčešće ne proveravamo. Na taj način se poredimo sa sopstvenim kreacijama koje postoje samo u našoj glavi, ali ne i u realnosti. Ono što previđamo je da je uspeh kombinacija više faktora u različitom međusobnom odnosu – lične karakteristike, početna pozicija, društveno okruženje, vreme i okolnosti. Jedna od ključnih činjenica koju zanemarujemo kada se poredimo sa drugima, je da na neke faktore ne možemo da utičemo.\nPoređenje tokom odrastanja i poruke koje smo dobili\nPoređenje sa drugim ljudima za mnoge od nas je bilo sastavni deo odrastanja. Deo odraslih pored kojih smo odrastali poredili su nas sa drugima najčešće na našu štetu, u formi kritike i odbacivanja. Na taj način su nam konstantno slali poruku da nismo dovoljno dobri i da nas zbog toga ne prihvataju. Osim, ako ne postanemo kao oni sa kojima su nas poredili – u tom slučaju bismo bili prihvaćeni ili bismo bar imali šansu da se kvalifikujemo za njihovo prihvatanje, pošto se trudimo da zadovoljimo njihove zahteve.\nDeca koja su odrastala u atmosferi poređenja sa drugim ljudima, mogu da prihvate poređenje kao odnos prema sebi i drugima; da sada, kao odrasli ljudi, i sebe i druge tretiraju na isti način kako su njih tretirali dok su bili mali.\n„Nisi dovoljno dobar takav kakav si“ i „Ne budi onaj koji jesi, budi neko drugi“ su poruke koje dobijamo kada nas porede sa drugima. Ove poruke najčešće dobijamo u detinjstvu, a to je period kada nemamo dovoljno razvijenu svest i veštine da se odbranimo od njih. Zato su i izuzetno štetne jer smo nezaštićeni i izloženi, a one nas lišavaju pripadnosti i sigurnosti i uče da ne zaslužujemo ljubav iz razloga što nam nešto fali. Ono što je naročito štetno u vezi ovih poruka je to što ih najčešće dobijamo od odraslih pored kojih odrastamo i koji su zaduženi da brinu o nama. Dobijamo ih na mestima i u kontekstima koji bi trebalo da budu naša sigurna baza za odrastanje.\nSvako dete različito reaguje na poruke koje dobija u detinjstvu. Neka deca, koja su odrastala u atmosferi poređenja sa drugim ljudima, mogu da prihvate poređenje kao odnos prema sebi i drugima; da sada, kao odrasli ljudi, i sebe i druge tretiraju na isti način kako su njih tretirali dok su bili mali. Druga deca, koja su zadržala svoje zdrave mehanizme odbacivanja – gađenje i otpor i koristila ih kao reakciju na poređenje, mogu da odbiju poređenje kao način komunikacije sa drugima.\nPromena se neće desiti putem prisilnih pokušaja da se neko promeni i bude ono što nije, već naprotiv – kada neko dozvoli sebi da bude ono što jeste, potpuno investiran u svoju aktuelnu poziciju.\nPoređenje često predstavlja pokušaj prisilne promene koji ne daje rezultate. O tome govori i paradoksalna teorija promene Arnolda Beisera (1970). Prema ovoj teoriji, promena se neće desiti putem prisilnih pokušaja da se neko promeni i bude ono što nije, već naprotiv – kada neko dozvoli sebi da bude ono što jeste, potpuno investiran u svoju aktuelnu poziciju. Paradoksalna teorija promene obeležila je veliki deo rada Frica Perlsa, osnivača Geštalt terapije, i sastavni je deo prakse Geštalt terapije.\nUkoliko dozvolimo da budemo ono što jesmo, dajemo sebi priliku da „živimo“ svoju prirodu i da budemo u miru sa sobom. Jedino prihvatanjem sebe možemo da budemo ono što jesmo i da istinski prihvatimo i druge ljude. U atmosferi prihvatanja, podrške i ljubavi, potreba za poređenjem sa drugima nestaje.