Info sesije približile građanima Poziv [Mladi i mediji za demokratski razvoj] - Mingl\nInfo sesije približile građanima Poziv [Mladi i mediji za demokratski razvoj]\nBeogradska otvorena škola otvorila je Poziv za podnošenje projektnih ideja u okviru projekta Mladi i mediji za demokratski razvoj, a u cilju promocije Poziva održane su info sesije u Novom Sadu i Nišu.\nKako bi podstakla jačanje demokratske prakse u Srbiji, Beogradska otvorena škola je uz podršku Kraljevine Švedske pokrenula četvorogodišnji projekat pod nazivom Mladi i mediji za demokratski razvoj (MAY4DD), koji ima za cilj da podstakne partnerstva između medija i OCD za mlade zarad demokratizacije društva i poštovanja vladavine prava i ljudskih prava na lokalnom nivou.\nInfo sesija u Novom Sadu održana je u ponedeljak, 26. jula u prostorijama Media Info Centra, a građani/ke koji nisu mogli da nam se pridruže na info sesiji, bili su u prilici da prenos iste prate na našem zvaničnom Youtube kanalu. Prisutni građani/ke detaljnije su se upoznali sa opštim informacijama o Pozivu, ali i uslovima za prijavu, uzimajući u obzir jedan od glavnih uslova konkursa - partnerstvo između OCD za mlade i medija.\nInfo dan i druženje sa zainteresovanim predstavnicima/cama OCD za mlade i medija nastavili smo u Nišu, u Deli prostoru, u utorak, 27. jula 2021. godine. Prisutni su upoznati sa svim koracima za podnošenje online prijave, kao i neophodnom dokumentacijom za prijavu, a Beogradska otvorena škola naročito podstiče lokalne OCD i medije da se prijave za naš program finansijske i mentorske podrške.\nSvi zainteresovani građani/ke koji nisu bili u mogućnosti da nam se pridruže na održanim info sesijama, snimak istih mogu pogledati na linku ispod.\nSNIMAK INFO SESIJE MLADI I MEDIJI ZA DEMOKRATSKI RAZVOJ\nViše informacija o otvorenom Pozivu, kao i smernice za prijavu, pronađite OVDE.


RTS :: Sa kišom “isplivali“ i svi problemi sa kanalizacijom\nDruštvo Sa kišom “isplivali“ i svi problemi sa kanalizacijom\nponedeljak, 24. jun 2019, 17:49 -> 09:48\nVelika količina kiše koja pala prethodnih dana predstavlja svojevrsnu ekstremnu situaciju, kaže Goran Rodić iz Građevinske komore. Rodić je gostujući u Beogradskoj hronici rekao da bi to trebalo da služi za nauk, kako bi oni koji izvode radove to izveli tako da kanalizaciona mreža može da primi dobar deo kiše.\nGoran Rodić kaže da je idealna prilika da se sada urade šahtovi većeg kapaciteta, kako bi mogli da prime veću količinu vode.\nNa levoj obali Dunava, u Ovči, Borči, Krnjači i Kotežu, u 85 odsto slučajeva domaćinstva nisu priključena na kanalizacionu mrežu.\nPrema Rodićevim rečima, problem je nastao onda kada je rađen put prema Zrenjaninu, jer dobar deo puta je iznad kote dvorišta, tako da oni koji i žele da se priključe na kanalizacionu mrežu to ne mogu da učine.\n"Godinama se priča da taj problem opština Palilula mora da reši. Mi imamo veći problem, moramo da uradimo takozvani intercepter. Zatvaraju se svi kanalizacioni otvori u starom delu Beograda, u Novom Beogradu i Zemunu i sva fekalna kanalizacija se vuče u Veliko selo. Kad se bude projektovalo za Ovču i Borču, mora da se vidi gde će ta kanalizacija ići, da li u Dunav ili u Veliko selo", naveo je Rodić.\nNi luksuzni objekti nemaju kanalizaciju\nDodaje da je preko deset miliona kvadrata nelegalno građeno.\n"Postoje propisi, projektovanje, nadzorni organ i onaj ko daje upotrebnu dozvolu. Ako objekat nema kanalizaciju, onda ne može da se useli. Objekti koji su nelegalno građeni, a useljeni su, mora da im se obezbede voda i kanalizacija, zbog ostalih građana. Na Dedinju imate objekte koji nemaju kanalizaciju. Sad je idealna šansa da se to reši", istakao je Rodić.\nPrema njegovim rečima, onaj ko nije sproveo radove kako bi trebalo, on će i da odgovara.\n"To što je prokisao Ada Mol, to je stvar investitora da to sanira", dodaje Rodić.\nSada je, kaže, pala velika kiša, ali kapacitet kanalizacije ne odgovara trenutnom stanju.\n"Samo je malo kiše trebalo da padne da se na ulice izbaci i kišna i fekalna kanalizacija. Mora pod hitno da se urade projekti nad neuralgičnim tačkama u gradu, i da se kanalizacione mreže podese prema sadašnjim potrebama", dodao je Rodić.\nNajskuplji je ljudski život i zdrava sredina\nTo je, navodi, skupo, ali je, kaže, važniji ljudski život.\n"Znate šta sve može da se doživi posle ovoga kada se pomeša kišna i fekalna kanalizacija. To sve treba da se dezinfikuje. Prioriteti moraju da se znaju, a to je zdrava sredina. Mora da se sedne i da se daju prioriteti, a ne da čekamo da padne kiša ili da čekamo predsednika da interveniše, to mora opština da uradi. Vodovod i kanalizacija su broj jedan", istakao je Rodić.\nPrema njegovim rečima auto-put je posebna priča, ali je važna stvar i održavanje.\n"To neko mora da održava, najveći novac je u održavanju. Nekvalitetno održavanje će mnogo da nas košta. Izgubili smo ljude koji će to da rade i preduzeća. Grad mora da povede računa. Imate 400 mostova na području grada Beograda. Imate samo jednu firmu u državi koja je licenciranja za mostogradnju", naveo je Rodić.\nSeptičke jame stvaraju klizišta\nGoran Rodić dodaje da su septičke jame kapisla koja će da pokrene klizišta.\n"U Beogradu je 2.000 klizišta, a koliko je delova grada bez kanalizacije. Sada je šansa. Gradski oci moraju da odrede prioritete i da se odvoji novac da se ove stvari više ne dešavaju", rekao je Rodić.\nPrema njegovim rečima, problem je što se ne sankcioniše ono što bi trebalo.\n"Firme koje rade u Gradu to sve mora da pretresu. Zato smo tražili da se licenciraju firme, da se legitimišu, da vidimo ko su i šta su. Onda dođete u situaciju da izbijaju gejziri na ulicama. Tek će biti velike pare za ovo što se desilo, i to naše pare, pare građana", zaključio je Rodić.\n(utorak, 25. jun 2019, 10:32) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 25. jun 2019, 02:51) - anonymous [neregistrovani]\n(ponedeljak, 24. jun 2019, 21:56) - anonymous [neregistrovani]


Rosa čuva srpsku tradiciju usred Njujorka - Aktuelnosti US\nin Amerika, Lifestyle, Muzika, Zabava\nZamislite kako zvukovi tradicionale srpske muzike, koju i na našim prostorima retko čujemo, odjekuju Karnegi holom, Kenedi centrom i uopšte – širom Amerike. Zvuči pomalo neverovatno, ali je ovaj poduhvat ipak pošao za rukom dvema ambicioznim i talentovanim damama – Aleksandri Dendi i Mariji Stojnić. Ove dve Srpkinje pre desetak godine stigle su u Ameriku, svaka svojim putem, ali život je hteo da se baš tu, daleko od domovine, upoznaju i spoje svoju umešnost, viziju i ljubav prema muzici. Udruženim snagama formirale su u Njujorku vokalnu grupu “ROSA”, koja neguje i čuva od zaborava muziku Srba sa različitih podneblja bivše Jugoslavije, piše “Blic Žena”.\n“Rosa” se razlikuje od svih drugih sastava ovog tipa po tome što u njoj pored dve Srpkinje, naše stare, izvorne pesme izvode i dame koje dolaze iz dijametralno različlitih kultura i govornih podneblja. Od osnivanja grupe 2014. godine kroz ovu vokalnu grupu prošle su članice iz preko 12 zemalja!\nGrupu čini ukupno sedam žena sa četiri kontinenta, pored Aleksandre i Marije, tu su i – Astrid iz Hrvatske, Šilpa iz Indije, Rakel iz Portorika, Karolina iz Argentine i Džoana iz Amerike. Fascinantna je moć muzike da spoji nespojivo i probudi želju da zavolimo i iz srca zapevamo pesmu, čak i kada nam je jezik iste i sam melos potpuno nepoznat. Pitali smo Aleksandru koliko je bilo teško članicama koje nisu sa balkanskog govornog područja da savladaju i razumeju tekst.\n“Uvek je zanimljivo pratiti kako različite članice osećaju i savladavaju ovu muziku. Astrid koja je iz Hrvatske, jezik nije nikakav problem, i kulturološki joj je ova zvučlna estetika jako bliska. Šilpa (iz Indije) jako lako savladava sve složene melizme, a mikrotonalnost, koja je svojstvena i našoj muzici, joj je utkana u DNK. Rakel (Portoriko) je pre dolaska u grupu pevala dosta traditionalne muzike iz Bugarske, tako da joj je prelazak na srpski nije teško pao. Karolina (Argentina) zbog španskog jako lako čita naš jezik, jedini izazov joj je slovo V, zvuk koji ne postoji u njenom maternjem jeziku. Džoana (SAD) se jako dobro snalazi, obzirom da engleski i srpski nisu bliski jezici, posebno kad su u pitanju vokali. Za sad joj je najteže da izrola R. Zaista sve jako posvećeno i strpljivo radimo na izgovoru, tehnici, kao i kultuloškoj pozadini i kontektstu muzike koju pevamo. Imale smo čast i priliku i da učimo od Dragane Tomić, naše cenjene i izuzetno talentovane etnomuzikološkinje”, objašnjava nam.\nOvaj vokalni sastav nastupa širom Amerike na različitim događajima, a Denda ističe da je njihov primarni cilj da neguju i čuvaju izvorne pesme od zaborava.\n“Imale smo priliku da predstavimo našu muziku na različitim događajima i koncertnim prostorima širom Amerike – od kućnih/salonskih koncerata, do raznih multi art prezentacija i eksperimentalnih instalacija, jednom od najvećih festivala balkanske muzike u Americi – Zlatne Uste (Golden Festival), kao i na mestima koja su više rezervisana za klasičnu muziku -Karnegi Hol, Kenedi Centar, Mendocino Festival u Kaliforniji. Cilj nam je da negujemo ovaj stil pevanja i muzike, edukujući pevače iz različitih zemalja, čuvajući ove pesme od zaborava i predstavljajući ovu muziku članovima naše dijaspore u Americi, ali i internacionalnoj zajednici i ljubiteljima tradicionalne muzike”.\nNa repertoaru ove grupe nalaze se pesme sa prostora istočne i jugoistočne Srbije, preko Rudnika, do Kosova, republike Srpske, kao i delova Hercegovine i Bosne.\n“Trudimo se da nam se u repertoaru nađe što više manje poznatih pesmama. To su pesme koje su najčešće ekskluzivno pevale žene. Publiku najčešće “dobijemo” pevajući ritmičnije pesme, poput Vo naše selo malovo, Gugutka guka vosoje, Oj da mi je ići u svatove, ali i melodične balade/uspavanke poput Rasti rasti moj zeleni bore ili Zaspo Janko”, kaže Aleksandra.\nZanimalo nas je i ko čini publiku “ROSA” grupe i kakve su reakcije na muziku koju izvode, posebno kada je reč o ljudima koji nisu našeg porekla.\n“Pre neki dan smo imale probu u parku, i nekoliko ljudi nam je prišlo da pitaju odakle je muzika koju pevamo, a jedna devojka nas je pitala da li je jezik na kom pevamo katalonski. Nakon koncerta, neretko nam članovi publike prilaze, deleći kako je na njih uticao nas performans, i jedan od najčešćih utisaka je bio taj da im je jako dirljivo sto se držimo za ruke dok pevamo, što se negde u tradiciji izvođenja ove muzike, podrazumeva, a njima je dosta intrigantno”, zaključuje Aleksandra.\nKao kruna karijere grupe “ROSA” nedavno je došla i nominacija za prestižnu nagradu Gremi. Naime, album njujorške džez pevačice Tane Alekse, na kom je pevao i ovaj sastav, nominovan je u kategoriji Best Jazz Vocal Album.\nIZVOR: BLIC ŽENA I FOTO: PLUS RADIO.US\nTags: aleksandra dendiBest Jazz Vocal AlbumGremi nagradegrupa rosaizvorne pesmekarnegi holmarija stojnicnew yorkNjujorkNominacijapesme iz srbijetradicionalna srpska muzika\nReal završio godinu jedva u plusu


Njen muž je iznenada umro u svojoj 31. godini, ostavivši je samu sa čak 8-oro male dece. Kada je došla sebi, shvatila je zašto se u poslednje vreme čudno ponašao u krevetu... Evo i zašto - Fokuzz\nNjen muž je iznenada umro u svojoj 31. godini, ostavivši je samu sa čak 8-oro male dece. Kada je došla sebi, shvatila je zašto se u poslednje vreme čudno ponašao u krevetu... Evo i zašto\nNakon Megan, Kloi je rekla da joj se Džejms nasmešio i rekao "samo još jedno, Kloi". Ubrzo nakon toga rođena je Majli. Međutim, Majli je rođena sa cerebralnom paralizom i bilo je neophodno da se vodi briga o njoj, zbog čega su odlučili da je njihova porodica kompletna\nLejsi i Leksi su takođe rođene sa cerebralnom paralizom, nakon čega je pokušano da se da Kloi ugradi implant kako bi se sprečila dalja trudnoća, ali nije uspela. Kloi je ponovo zatrudnela. "Džejms je rekao da nam je suđeno da imamo još beba", rekla je\nDžejms je bio opisan kao "supertata" koji je u potpunosti bio posvećen svojoj porodici. Sa osmoro dece dolazile su i obaveze, zbog čega je morao dosta da radi kako bi uspeo da plati sve račune i da prehrani porodicu\n"Vozio bi decu u školu, nakon čega bi išao na posao u kafić i opet bi ih dovozio kući", kaže Kloi. "Onda bi se igrao sa njima i čitao im pred spavanje. Imao je toliko energije"\nKloi je pokušala da mu da veštačko disanje, ali dok je hitna pomoć stigla, on je već umro. "Htela sam da plačem i vrištim, ali sam znala da treba da budem smirena", rekla je Kloi. Džejms je imao 31 godinu i bio je zdrav, zbog čega su Kloi i cela njihova porodica željno iščekivali rezultate šta je moglo da izazove njegovu smrt\nDžejms je umro od hipertenzivne bolesti srca. Kada je imao "napad" u krevetu, rekao je da najverovatnije pati od angine ili bola u grudima. Hipertenzivna bolest srca se odnosi na srčani problem koji se javlja zbog visokog krvnog pritiska koji je prisutan već duže vreme\nZbog toga je ovo vodeći uzrok bolesti i smrti od visokog krvnog pritiska. Prema "Medicini plus", ljudi mogu da obole od ovoga a da ni ne znaju, jer nemaju simptome visokog krvnog pritiska. Zbog toga bi trebalo da se proveravaju često kod lekara\nDžejmsova smrt je bila iznenadna i šokantna. Porodica i prijatelji okupili su se oko sada već 27-godišnje Kloi koja je bila razorena smrću svog muža. Ostala je udovica i samohrana majka sa osmoro dece. "U najtežim trenucima sam se pitala kako ću sve ovo da izdržim bez Džejmsa", rekla je\n"Ali kada sam pogledala u njihova mala lica, znala sam da treba to da uradim za njih i za Džejmsa". U njegovu čast, pa čak i pored tolike tuge, Kloi je odlučila da će da bude najbolji i najjači roditelj svojoj deci koliko god to može


Gorčin Stojanović i Branislav Lečić o Kosovu\nStojanović: Ako igra fudbal, Kosovo postoji – FIFA je starija i važnija od UN\nVesti Autor:FoNet06. dec. 201913:37 > 13:43\nAko Kosovo igra fudbal, Kosovo postoji, izjavio je reditelj Gorčin Stojanović i dodao da je FIFA veća, važnija i starija od UN, a pritom je "blago mafijaške provenijencije".\nU serijalu FoNetovih razgovora Kosinus, Stojanović je ocenio da se Kosova mnogo i ne tiče to da li će ga Srbija priznati ili neće, jer Kosovo igra fudbal kao samostalna država.\nStojanović je istakao i da je Kosovo zamalo ušlo na Evropsko prvenstvo u fudbalu, a kako je ocenio, pre ili kasnije će ući.\n„To nije nikakva šala, ja vam ozbiljno govorim, to nije ništa smešno“, pojašnjava Stojanović i dodaje da bi članstvo u UN eventualno bila stvar prestiža, a članstvo u FIFA je stvar novca.\nStojanović je primetio i da se Kosovo Srba uopšte ne tiče, a naročito onih koji su na vlasti.\n„Kaže se lažna država Kosovo, a ja kažem lažna tema Kosvo“, konstatuje Stojanović i dodaje da u tom kontekstu ni pitanje sporazum ili zamrznuti konflikt nije tema, niti dilema.\n„Kosovo je država i više nikada neće biti u teritorijalnom sasatavu Srbije, osim ako ne dođe do nekog velikog svetskog rata, pa će se desiti i neko veliko prekomponovanje“, smatra Stojanović.\nZbog toga i ne vidi šanse za kompromis.\n„Ako je neko proglasio nezavisnost koju je priznalo tri od pet najvećih sila na svetu, a nije ga prizano Nauru, tu nema kompromisa. Kompromis je moguć samo ako dođe sa kosovske strane, a odatle neće doći“, izričit je Stojanović.\nOn je mišljenja i da razgraničenje ne postoji kao opcija i tu ideju vidi kao izmišljotinu lokalnih političara, koju „tu i tamo gurne neki beznačajni američki zvaničnik“.\nReditelj smatra da nikome ne odgovaraju ni dijalog ni međunarodna konferencija i da je to pitanje izlišno.\nOn je podsetio i da je bilo dijaloga, pa se ništa nije desilo.\n„Samo neko radikalno rešenje koje bi neka od stana donela na sto bi moglo biti osnov za rešenje. A ovo – da li će Kurti i Murti, ovaj ili onaj, ko će sa kim razgovarati, to je potpuno irelevantno“, ocenio je Stojanović.\nKada je reč o referendumu, on smatra da je to lepa demokratska institucija u Švajcarskoj, dok ga u Srbiji vidi kao priliku da uz pitanje postavljeno na određeni način dobijete odgovor kakav želite.\nPodseća i na referendum koji je održan pred bombardovanje i smatra da takvo izjašnjvanje građana u praksi nema veliku važnost.\nNa Kosovu je kao reditelj režirao i postavljao predstave, a jedan od većih utisaka mu je bilo to da je crkva Bogorodice Ljeviške u Prizrenu bila u jako lošem stanju, ali je kafić u centru, koji se zvao „Vožd“, bio pun.\nBilo mu je neobično i to što je jedna od najvažnijih institucija kulture, poput Narodnog pozorišta, smeštena u Gračanici, a ne u Kosovskoj Mitrovici, gde ima najviše Srba.\nOn primećuje da kultura na Kosovu nije u zadivljujućem stanju i ističe da je upravo kultura osnov ljudskosti i pismenosti i da bez nje ne postoji ni priča o Srbima na Kosovu.\n„Ako Srbi na Kosovu budu zavisili od mafijaškog novca, neće dobro proći. Ako Srbi na Kosovu, kompromisno ili beskompromisno, na ovaj ili onaj način, budu ostvarili svoj kulturni identitet u punom kapacitetu, onda možda ima neke nade“, konstatovao je Stojanović.\n„Ja volim da verujem da je ovo drugo po sredi, ali me je, nažalost, stvarnost uveravala da tako nije“, zaključio je Stojanović.\nLečić: To je ipak oteta teritorija, to je naše\nGlumac Branislav Lečić je, s druge strane, za FoNet izjavio da su njemu strane ideje o predaji ili poklanjanju Kosova, jer to, kako je ocenio, može da implicira i neke druge, jako opasne događaje za Srbiju, po nacionalni identitet, kao i teritoriju.\nLečić je ukazao da se „nacionalni identitet ruši svakim čupanjem nečeg što je naše i tako se ukida samopoštovanje“.\n„To se može odraziti na teritorijalnom nivou, da neke druge teritorije opet klimavo doživljavamo ili da neki koji žive na njima žele da se odvoje“, smatra Lečić.\nIpak, on se zalaže za sporazum po pitanju Kosova i mišljenja je da ćutanje ne donosi ništa, već samo može da odloži rešavanje problema, zakomplikuje i oteža stvar.\n„Treba učiniti maksimum, sve ono što je do nas da uvek imamo prostora za razgovor i dogovor“, poručio je Lečić i dodao da je kada je reč o Kosovu potrebna i pragmatičnost.\nOn je ukazao i da je potrebno uvažiti činjenicu da su Albanci odavno na Kosovu, „da su već formirali neku svoju zasebnu priču i državu i da su u nekim delovima sveta i priznati, i to možda važnijem delu sveta“.\nLečić podržava kompromis, ali istovremeno smatra i da dogovor ima svoje granice preko kojih se ne može preći.\n„Srpski živalj mora biti zaštićen i zbrinut, na prvom mestu. Takođe, kulturna dobra, crkve i manastiri, sve ono što je naše vlasništvo treba zaštititi“, poručuje Lečić i podseća da su svi građani u to generacijski ulagali određen novac.\nOcenio je i da je teško da će biti nešto od razgraničenja i da je to ideja koja očiglednio ne funkcioniše.\n„U svakoj podeli i posle svake crte, uvek će ostati jedan deo naroda koji će živeti na onoj drugoj strani“, konstatovao je Lečić.\nKaže da je pre svega za dijalog kojim bi trebalo da se definiše dogovor koji će se sprovesti u delo i biti obavezujući za obe strane.\n„Ipak, ako to ne bude išlo, ili ako bude velike muke i opstrukcije, svakako da bi trebalo da se održi jedna velika konferencija na na međunarodnom nivou koja bi trebalo da uključi sve faktore tako da se ni jedna ni druga strana ne osete poniženo, uskraćeno ili zapostavljeno“, smatra Lečić.\nPrema njegovom mišljenju, članstvo Kosova u UN je pitanje koje na red možda treba da dođe u budućnosti, kao i da je sada preuranjeno pokretati tu temu, jer bi to samo stvorilo još veće neprijateljstvo i umajilo šansu za sporazum.\n„Mora pre toga mnogo uslova da se ispuni, da se zadovolji i srpska strana, pa može i da se razgovara o tome“, ocenio je Lečić.\n„Kada političatri nisu u stanju da reše komplikovane stvari oni onda pitaju narod“, tako objašnjava ideju referenduma.\nIpak, u ovom slučaju nije protiv njegovog raspisivanja, ukoliko se za to bude ukazala prilika i ako bi na njemu bilo postavljeno pitanje koje ne bi dirigovalo odgovor, već bi nas suštinski zapitalo kako mislimo da rešimo našu budućnost.\nIstiče da Kosovo doživljava duboko, duhovno i duševno i da mu nimalo ne prija to što se sa njim desilo.\n„U nekim drugim okolnostima ne bismo morali da o tim stvarima razgovaramo i da se dogovoramo, zato što je to ipak oteta teritorija, to je naše“, konstatovao je Lečić.\nIpak, ističe da treba prihvatiti činjenicu da tamo žive Albanci i zadržati pametan i racionalni pogled na stvarnost.\n„Ja bih bio najsretniji kada bi se i Makedonija i Albanija i Srbija sa Kosovom zajedno, istovremeno priključile Evropskoj uniji, time bi se mnogo omekšali i ublažili svi konflikti koji postoje sa albanskim narodom“, zaključio je Lečić.\nBranislav LečićGorčin StojanovićKosovorazgraničenje


Grafičar pobedom započeo pripreme u Antaliji\nFudbaleri koji nose dres našeg razvojnog tima Grafičara, pružili su sjajnu partiju na prvom meču u Antaliji i trijumfovali u meču sa ukrajinskim Lvivom. Pitanje pobednika rešile su novajlije Uroš Milovanović golom u 30. minutu i Dimitrije Pobulić koji je pogodio direktno iz kornera u 65. minutu.\nGrafičar – Lviv 2:0 (1:0)\nStrelci: Milovanović u 30. i Pobulić u 65. minutu.\nGrafičar: Čupić, Mladenović, Nikolić, Odada (Mrkela), Eraković, Stojić, Stanojev (Pantović), Fićović, Milovanović, Pobulić (Marong), Cvetković (Džugurdić).\nU prvoj od četiri provere koliko će fudbaleri Grafičara imati dok su na pripremama u Antaliji, izabranici Milije Žižića ostvarili su pobedu i savladali ukrajinskog prvoligaša, ekipu Lviva (2:0).\nVeć na samom startu meča, fudbaleri Grafičara nametnuli su svoju igru i kontrolisano stvarali prilike pred golom Lviva. Prvi pogodak delo je Uroša Milovanovića, napadača rođenog 2000. godine koji je jesenji deo sezone proveo u omladincima Crvene zvezde. Centrirao je Nikolić iz ugla u 30. minutu, a Milovanović je bio koncentrisan i poslao loptu u mrežu. Imao je priliku i Cvetković da udvostruči prednost, ali je krilnom napadaču nedostajalo malo sreće da postigne pogodak.\nIpak, trenutak utakmica je majstorija Pobulića iz 65. minuta kada je direktno iz kornera pogodio mrežu Ukrajinaca i izmamio gromoglasne aplauzne svih prisutnih na tribinama. Istakao se i Čupić koji je u 78. minutu odbranio jedanaesterac i još jednom pokazao da je jedan od najtalentovanijih mladih golmana u državi. Mogli su Milovanović i Pobulić još jednom da se upišu u strelce, međutim, susret je završen rezultatom 2:0.\nPromena u odnosu na jesenji deo sezone je taj da je tim sa kapitenskom trakom na ruci predvodio Strahinja Eraković, koji je u toj ulozi zamenio novog prvotimca Crvene zvezde- Željka Gavrića.


Na vojnim vežbama u Belorusiji poginula dva ruska vojnika - 12.11.2021, Sputnik Srbija\nDva ruska vojnika poginula su tokom vojnih vežbi prilikom izvođenja desanta sa padobranom, saopštilo je rusko Ministarstvo odbrane. 12.11.2021, Sputnik Srbija\nKako se navodi, do tragedije je došlo kada su pripadnici ruskih vazdušno-desantnih snaga izvršavale nalet na nepoznatu teritoriju u blizini beloruskog grada Grodno.Precizira se i da je reč o instruktorima padobranstva koji su imali ogromno iskustvo u skokovima, međutim, zbog silnog naleta vetra su se padobrani zamrsili, te je jedan pokušao da spase obojicu otvorivši pomoćni padobran.Zbog nedovoljne visine pomoćni padobran nije uspeo da se otvori na vreme te su oba vojnika zadobili teške povrede prilikom prizemljenja.Ekipe su momentalno izašle na teren i prebacile ih u obližnju bolnicu, međutim, doktori nisu uspeli da im spasu živote.Ministarstvo odbrane navodi i da je pokrenuta istraga kako bi se utvrdili svi uzroci nesreće.\nrusija, rusija – vojska i naoružanje, rusija – hronika, vojska i naoružanje, vojne vežbe\nDva ruska vojnika poginula su tokom vojnih vežbi prilikom izvođenja desanta sa padobranom, saopštilo je rusko Ministarstvo odbrane.\nKako se navodi, do tragedije je došlo kada su pripadnici ruskih vazdušno-desantnih snaga izvršavale nalet na nepoznatu teritoriju u blizini beloruskog grada Grodno.\nPrecizira se i da je reč o instruktorima padobranstva koji su imali ogromno iskustvo u skokovima, međutim, zbog silnog naleta vetra su se padobrani zamrsili, te je jedan pokušao da spase obojicu otvorivši pomoćni padobran.\nZbog nedovoljne visine pomoćni padobran nije uspeo da se otvori na vreme te su oba vojnika zadobili teške povrede prilikom prizemljenja.\nEkipe su momentalno izašle na teren i prebacile ih u obližnju bolnicu, međutim, doktori nisu uspeli da im spasu živote.\nMinistarstvo odbrane navodi i da je pokrenuta istraga kako bi se utvrdili svi uzroci nesreće.


15.februar - Međunarodni dan dece obolele od malignih bolesti - Svet Medicine\nNa inicijativu Udruženja roditelja dece obolele od raka, uz podršku Ministarstva zdravlja Republike Srbije i Instituta za javno zdravlje Srbije, 15. februar, Međunarodni dan dece obolele od malignih bolesti, od ove godine je u našoj zemlji postao deo nacionalnog Kalendara javnog zdravlja. Narednih godina biće obeležavan u cilju edukovanja stanovništva da rana dijagnoza, nega i lečenje obezbeđuju deci oboleloj od malignih bolesti veću šansu za ozdravljenje i preživljavanje. Slogan pod kojim se obeležava ovaj dan je „Rano otkrivanje… veća šansa”.\nSvake godine u svetu više od 160.000 dece oboli od raka, a oko 90.000 umre od te bolesti. Uprkos toj činjenici, petogodišnje preživljavanje i u razvijenim zemljama dostiže 80%. Nažalost, u svetu, maligne bolesti su posle povreda i dalje drugi po učestalosti uzrok smrtnosti kod dece. U nerazvijenim zemljama preživljavanje je daleko manje i iznosi 20% ili čak i 10% u najsiromašnijim zemljama, gde je teško obezbediti kvalitetan pristup ranoj dijagnozi, nezi i lečenju.\nOd malignih bolesti u Srbiji godišnje oboli oko 350 dece uzrasta od 0 do 19 godina. Kao i u većini zemalja, i u Srbiji je registrovan porast incidencije (novoobolelih) od malignih tumora, ali i smanjenje stopa mortaliteta (umiranja). Prognoza malignih bolesti u dečijem uzrastu zavisi od stadijuma bolesti, a naša zemlja po učestalosti obolevanja od malignih bolesti kod dece ne odskače od drugih zemalja u regionu.\nU cilju ranog otkrivanja oboljenja, pored organizovanog sistematskog nadzora nad zdravljem (kroz preventivne i kontrolne preglede u periodu od rođenja, pa do kraja redovnog školovanja koji se realizuju u domovima zdravlja), važno je roditeljima i deci pružiti adekvatnu informaciju da prepoznaju rane znake (upozorenja) bolesti, kao što su određene promene i uporni simptomi i da je neophodno potražiti što pre medicinsku pomoć.\nIzvor: Zvanična internet prezentacija Ministarstva zdravlja – www.zdravlje.gov.rs


Grupa demonstanata i vandala preti da Pančevu i svim građanima oduzme ono čime se naš grad ponosio, a to je politička kultura. Javnost je svedok da se odbornička grupa Srpske napredne stranke u ovom , ali i prošlom mandatu, bez obzira na političku pripadnost prema opoziciji odnosila demokratski, sa poštovanjem i uvažavanjem.\nMeđutim, sve ima svoje granice. Nećemo dozvoliti da Pančevci i lokalne institucije budu taoci šačice demonstranata, preletača i klasičnih interesdžija koji imaju samo jedan cilj - povratak na vlast i dalje razaranje Srbije i Pančeva. U njihovo vreme nestalo je preko 12 fabrika u Pančevu, a preko 7 hiljada radnika ostalo je bez posla.\nSpoj nespojivih, koji čine fašista i Ljotićevac Boško Obradović, tajkuni Dragan Đilas i Vuk Jeremić, preletačica Marinika Tepić, Zoran Lutovac i okupljeni u ovom protivprirodnom Savezu koje jedino vezuje mržnja prema Aleksandru Vučiću, nasiljem pokušavaju da se vrate na vlast.\nOdbornička grupa SNS u Skupštini Grada Pančeva.


Newsletter: Ljajić u Rubinu za osam miliona evra\nLjajić u Rubinu za osam miliona evra\niz Partizana ide u Rusiju\nNakon eliminacije iz Evrope u Partizanu je počela prodaja igrača. Pošto je Mančester Junajted odustao od angažovanja fudbalera Partizana Adema Ljajića ostali evropski klubovi nisu sedeli skrštenih ruku.\nNajbrži i najkonkretniji sa osam miliona evra bio je šampion Rusije i učesnik ovogodišnje Lige šampiona Rubin iz Kazanja pa će mladi reprezentativac Srbije već od januara postati novi član ruskog tima. U želji da se što bolje pripreme za naredno izdanje elitnog evropskog takmičenja čelnici ruskog kluba su se odlučili da u svoj tim dovedu jednu od najvećih nada srpskog i svetskog fudbala.\nInače, dočekali su igrači i navijači Partizana da posle 12 utakmica u takmičenju po grupama Lige Evrope osete radost pobede, a prvi bodovi osvojeni su protiv osvajača ovog klupa – Šahtjora iz Donjecka. Crno-beli su se oprostili od međunarodne scene kao poslednjeplasirana ekipa u grupi J, ali su za nijansu popravili moral pred odlazak na zimsku pauzu.\nGoran Stevanović, šef stručnog štaba Partizan, sumirao je utiske o učešću u Ligi Evrope i tvrdi da nema za čim da žali.


Vesti online / Srpski informativni portal / Modelom nemačkog poslovanja do radnog iskustva\nInicijativa „Modelom nemačkog poslovanja do radnog iskustva“ Nemačko-srpske privredne komore i Univerziteta u Beogradu namenjena je studentima završnih godina osnovnih i master studija Univerziteta u Beogradu koji žele da steknu prva radna iskustva i na taj način poboljšaju svoje šanse na tržištu rada.\nPredsednik Nemačko-srpske privredne komore Ronald Zeliger na redovnom susretu AHK HR radne grupe, kome je prisustvovalo oko 50 HR menadžera u najvećim nemačkim kompanijama, govorio je o mogućnostima unapređenja programa stručnih praksi u nemačkim kompanijama koje posluju u Srbiji.\nTom prilikom saopštio je da će Komora i Univerzitet u Beogradu tokom ove godine omogućiti online platformu na kojoj će članovi AHK Srbije, ali i druge kompanije sa nemačkim kapitalom koje nisu članovi, redovno objavljivati otvorene pozicije za praksu u njihovim preduzećima.\n- Stručna praksa bi trebalo da bude sastavni deo nastavnog procesa na osnovnim i master studijama svih fakulteta u cilju povezivanja teorijskog i praktičnog znanja. Nije retkost da kandidati sa radnim iskustvom u traženoj oblasti dobijaju posao pre onih koji su možda i kvalifikovaniji za posao - ali samo na papiru - istakao je predsednik AHK-a i naglasio da neretko poslodavac, čak i ako u tom trenutku nije planirao da zapošljava nove radnike, zaposli kandidata koji se tokom prakse pokazao kao kvalitetan i vredan.\nRektorka Univerziteta u Beogradu Ivanka Popović istakla je da je potpisivanje Sporazuma o saradnji veoma značajno za Univerzitet i da će posredstvom svojih komunikacijskih kanala informisati studente o portalu Nemačko-srpske privredne komore i mogućnostima praktikantskog staža.\n- Univerzitet u Beogradu želi da omogući svojim studentima da steknu profesionalno iskustvo u uspešnim firmama u Srbiji koje posluju po vodećim međunarodnim standardima. Smatramo da je to izuzetno korisno za sve strane, i za studente i za kompanije, al i za visokoškolske ustanove koje treba da teže podizanju nivoa javno-privatnog partnerstva - zaključila je rektorka.\nPrimer saradnje fakulteta i kompanija Tehnološko-metalurški fakultet u Beogradu ima dugu saradnju sa kompanijom Hemofarm u domenu stvaranja visokokvalifikovanih kadrova.\nZahvaljujući zalaganju bivših studenata koji sada rade u Hemofarmu, dopunjeni su nastavni programi 10 predmeta na smeru farmaceutskog inženjerstva, a učinjeni su i značajni pomaci u domenu praktičnog rada studenata kao, na primer, kroz podršku opremanju farmaceutske čiste sobe.\nOva kompanija ima dobru saradnju i sa drugim stručnim fakultetima u zemlji.


Novosti - Karate klub WINNER\nBravo za dječaka Arslana iz Tuzle : Puštao kosu da bi je poklonio djeci oboljeloj od raka\nArslan Dizdarević iz Tuzle bi nam u ovom teškom vremenu kad čovjek čovjeka ne poznaje , možda mogao biti i pravi primjer da ljudsko još umrlo nije.Sigurno su mu u tome za primjer i njegovi roditelji, mama Lejla Ferhatbegović-Dizdarević i otac Amir.Arslan Dizdarević je učenik šestog razreda katoličke š...\nArslan Dizdarević izabran za najperspektivnijeg sportistu Tuzlanskog kantona\nProteklog vikenda u organizaciji sportskog lista BH Tempo održana je manifestacija Izbor sportiste Tuzlanskog kantona. Član Karate kluba "Winner" iz Tuzle Arslan Dizdarević je u jakoj konkurenciji izabran za najperspektivnijeg sportistu Tuzlanskog kantona.Napominjemo da je Arslan osvajač mnog...\nKarate klub "Winner" Tuzla započeo je upis članova svih uzrasnih kategorija u disciplinama: škola karate, sportski karate, rekreativni karate i samoodbrana za žene. Treninge vode iskusni takmičari i osvajači mnogobrojnih medalja: Mirsada Suljkanović, Lejla Ferhatbegović Dizdarević, Mirnes Ferhatbeg...\nProteklog vikenda Karate klub "Winner" Tuzla održao je polaganje za učenička zvanja. Polaganje je održano u sali OŠ "Slavinovići" Tuzla gdje je kao i uobičajeno sve proteklo u svečanoj atmosferi i prekrasnom druženju. Na polaganju su bile prisutne sve grupe sa područja Grada Tuzla u kojiam radi i djeluje klu...\nTuzla će u subotu, na Dan državnosti Bosne i Hercegovine biti pravo sjedište karatea, centar borilačkih zbivanja i mjesto koje će okupiti nekoliko stotina karatista iz naše zemlje i regiona. Karate klub “Winner” iz Tuzle će se ove godine po prvi put okušati kao domaćin jednog ovakvog takmičenja, kojeg su nazva...


Biblioteka Klinton: CIA bila šokirana pasivnošću Miloševića tokom "Oluje" - B a l k a n o i d\nHome » »Unlabelled » Biblioteka Klinton: CIA bila šokirana pasivnošću Miloševića tokom "Oluje"\nBiblioteka Klinton: CIA bila šokirana pasivnošću Miloševića tokom "Oluje"\nAmerička Centralna obaveštajna agencija (CIA) je, kako prenose hrvatski mediji, bila otvoreno iznenađena izostankom bilo kakve reakcije zvaničnog Beograda za vreme hrvatske vojne akcije “Oluja”, navodi se u delu dokumenata biblioteke “Klinton” i američke tajne službe sa kojih je skinuta oznaka tajnosti, a čije objavljivanje je najavljeno za početak oktobra.\nU delu dokumentacije, koja se delimično bavi i Hrvatskom, navodi se da CIA nije mogla da veruje da je izostala reakcija nekadašnjeg srpskog predsednika Slobodana Miloševića i njegovih saradnika za vreme hrvatske vojne akcije “Oluja”.\nAmerikanci su, kako prenose hrvatski mediji,očekivali mnogo burniju reakciju zvaničnog Beograda.\nCIA je, ukazuje se, konstatovala da je tadašnji hrvatski predsednik Franjo Tuđman postao tvrdoglav nakon pobede u “Oluji” i da je “besramno” američkim diplomatama izneo svoju viziju za budućnost regiona po principu podele BiH između Hrvatske i Srbije.\nTuđman je, procenjivala je CIA, verovatno takvo rešenje problema video kao dugoročni proces koji će neizbežno dovesti do uključivanja bosanskih Hrvata u teritoriju “velike Hrvatske, dok bi “krnja” bosansko-muslimanska država u najboljem slučaju bila hrvatski protektorat.\nU analizi CIA se navodi i da je tadašnji, ratni predsednik BiH Alija Izetbegović, kako se navodi, verovatno s pravom strahovao da će Hrvatska pokušati da zadrži kontrolu nad osvojenim teritorijama u Bosni.\nIz do sada objavljenih dokumenata se zaključuje i da su SAD bile neodlučne po pitanju priznanja samostalnosti bivših jugoslovenskih država jer su strahovale kakve bi reakcije to moglo imati na terenu.\n“Odluka Nemačke i drugih zemalja Evropske zajednice da priznaju nezavisnosti jugoslovenskih republika će verovatno izazvati Srbe i Hrvate (u BiH) da srpska i hrvatska područja priključe Srbiji i Hrvatskoj. Ovo bi moglo izazvati lanac nasilja dok lokalne grupe budu nastojale da spreče ili posese aneksiju tih područja”, navodi se u delu jednog od već objavljenih dokumenata.\nZanimljivo je, ističe se, kako je CIA tražila i scenario prema kojem bi se mogao izbeći sukob većih razmera. Amerikanci su, naime, smatrali kako kontrolu nad stanjem u BiH u tom trenutku treba da uzme umerena struja, koja će kasnije, kroz pregovore podeliti BiH i stvoriti većinske hrvatske i srpske teritorije koje bi se, možda, priključili Hrvatskoj i Srbiji.\nPrenet je i izveštaj CIA-e pod brojem R 70-14 1OCT2013 od 11. septembra 1995. godine pod nazivom "Hrvatska vizija Bosne" u kojem stoji:\n“Budući da je Hrvatska u avgustu uspešno vratila Krajinu, njeni lideri smatraju da moraju imati aktivniji angažman za postizanje mira u Bosni. Zapažen je napredak u saradnji sa Sarajevom. U Splitu je 22. jula 1995. potpisana Deklaracija što je osnov za hrvatske vojne intervencije u Bosni. Ministar spoljnih poslova (Ejup) Ganić rekao je američkim diplomatima da će zajedničkim vojnim operacijama u Bosni proširiti teritoriju pod kontrolom Federacije na oko 60 posto, što će predstavljati osnovu za dogovore oko Federacije za pregovaračkim stolom. Takve operacije su privremeno na čekanju zbog mirovnih pregovora”, navode hrvatski mediji


Istraživanje /Januar je mjesec otkaza, evo i zašto / Radio Sarajevo\nIstraživanje / Januar je mjesec otkaza, evo i zašto\n19. 01. 2022. u 23:24:00 Radiosarajevo.ba\nJanuar je doba kada ljudi sebi postavljaju nove ciljeve i traže promjene. Posao je velika stavka u životu, pa je to prva stvar koju mnogi odluče da promijene.\nU prosjeku jedan od pet ljudi traži novi posao u novoj godini. Šta to ima u januaru što tjera ljude da razmisle o trenutnom radnom mjestu? Stručnjaci za zapošljavanje i poslodavci otkrili su šta misle o tome zašto ljudi takve odluke donose baš u ovom mjesecu.\nNova godina, novi ja – prastara rečenica kojom se ljudi vode na početku godine i planiraju velike promjene. Stiven Hamfriz, direktor jedne kompanije ispričao je da želja za novim ciljevima tjera ljude da traže novi posao.\n"Januar je doba kada ljudi sami sebi postavljaju nove ciljeve i traže promjene. Posao je velika stavka u životu, pa je to prva stvar koju odluče da promijene", rekao je Hamfriz.\nNick Kirk, glavni direktor druge kompanije za zapošljavanje kaže da ljudi traže svjež početak.\n"U januaru se povećava broj prijava za posao jer su ljudi inspirisani za promjene. Zanimljivo je da je sredina januara najpopularnije vrijeme za prijavu, a utorak najčešći dan" dodao je.\nFill Vestcot, direktor odjeljenja za zapošljavanje jedne kompanije vjeruje kako je upravo januar mjesec kada se ljudi “probude” od događaja iz decembra.\n"Obično se drastične promjene u vezama događaju u decembru, a onda u januaru ljudi krenu da traže novi posao kao još jednu promjenu u životu. Na primjer, početkom decembra događa se najviše raskida, ali ostatak je popularan za vjeridbe", kaže.\nU januaru se takođe događa najviše razvoda brakova i to već u prvoj nedjelji. Bilo da ste ostavljeni ili da ostavljate, tražićete i novi posao u želji za novim početkom.\nVrijeme provedeno sa porodicom i prijateljima motiviše i podstiče ljude da donesu neke velike odluke početkom godine i promijene perspektivu za neke stvari. Fill vjeruje da oni koji su bili tokom cijele godine nesrećni postavljaju sebi pitanje da li treba da se vrate na posao.\n"Period u kom su ljudi odvojeni od posla za praznike i provode ga s porodicom i prijateljima je ključan za posao", govori Fill.\nJanuar je obično vrijeme za povišice i unapređenja na poslu. Dakle, zaposleni koji misle da neće dobiti nijedno od navedenog dobijaju motivaciju da traže novi posao. Maggie Old, direktorka jedne kompanije saglasna je sa tvrdnjom da je januar veliki mjesec u kalendarima firmi.\n"Mnoge firme planiraju takođe velike poslovne promjene u novoj godini, a neki zaposleni ne vide sebe u tome, pa se odlučuju na otkaz", rekla je Old, prenosi Blic.\nTagovi: januar otkaz\nZanimljivo / Sat u kom ste rođeni otkriva karakter\n... / Učiteljica aktivna antivakserka dobila otkaz jer se odbijala testirati ili cijepiti


CIK POZVAO STRANKE Rok za podnošenje finansijskih izvještaja 15. januar - Srpskainfo\nStranke i nezavisni kandidati koji su učestvovali na proteklim lokalnim izborima dužni su da do 15. januara podnesu finansijski izvještaj za period od dana podnošenja prijave za ovjeru za izbore do dana ovjere rezultata izbora.\nSaopšteno je ovo iz Centralne izborne komisije (CIK) BiH.\nPolitičke stranke postizborni finansijski izvještaj podnose elektronski putem aplikacije FI CIK BiH, dok potvrdu o podnesenom finansijskom izvještaju i obrasce odštampane u PDF formatu iz ove aplikacije dostavljaju CIK i u čvrstoj kopiji.\nPostizborni finansijski izvještaj za političke stranke obuhvata period od prvog juna do 15. decembra 2020. godine.\nObrasci finansijskog izvještaja za nezavisne kandidate su dostupni na internet stranici CIK www.izbori.ba.\nPolitika CIK BiHfinansijski izvještajlokalni izbori 2020stranke


CRTA :Istraživanje javnog mnjenja: Demokratija na margini rata - CRTA\nAktuelnosti / 30.05.2022.\nIstraživanje je sprovedeno mesec dana nakon dana glasanja na aprilskim izborima 2022. godine i nešto manje od tri meseca nakon početka invazije Rusije na Ukrajinu. U ovom kontekstu, postojala je potreba da se ispitaju stavovi o nedavno održanim izborima i prema demokratiji, kao i spoljnopolitički stavovi, posebno o perspektivi evropskih integracija i odnosima Srbije prema Rusiji i ratu u Ukrajini.\nStanovnici Srbije još uvek se u najvećoj meri informišu putem televizije, ali od izbijanja rata u Ukrajini poraslo je informisanje putem internet portala, za koje najviše ispitanika navodi da imaju prioritet kada žele da dođu do pouzdanih informacija. Poverenje prema medijima nije se promenilo, nešto više od polovine građana veruje isključivo provladinim medijima. Tokom poslednjih godinu i po dana, povećava se udeo ispitanika koji inkliniraju partijama u vlasti i partijama u opoziciji, dok se smanjuje broj građana kojima nisu bliske ni jedne ni druge partije. Gotovo polovina ispitanika smatra da se Srbija kreće u dobrom pravcu, dok nešto manje od trećine misli suprotno.\nNešto više od polovine ispitanika se slaže da je demokratija najbolji politički sistem za Srbiju. U odnosu na februar, kada su pozitivni stavovi prema demokratiji bili na vrhuncu, oni su smanjeni, ali su ostali veći nego u odnosu na 2020. i početak 2021. Istovremeno je primetan trend jačanja autoritarnih stavova u ovom periodu, prvi put veći procenat ispitanika smatra da je za Srbiju bolje da ima jednog jakog lidera koga bi svi slušali, nego što misli da je demokratski sistem najbolji. Kada bi morali da biraju između dva sistema, gotovo polovina izabrala bi sistem sa jakim liderom, a nešto manje demokratski sistem.\nGotovo polovina ispitanika zadovoljna je rezultatima nedavno održanih izbora, a nešto više od četvrtine nije zadovoljno. Ispitanici su podeljeni oko toga da li je tokom izbornog dana u aprilu bilo krađe, dve petine misli da jeste, isto toliko i da nije, dok je u februaru oko polovine građana mislilo da je na prethodnim izborima bilo krađe glasova. Većina ispitanika, četiri petine, odgovorilo je da na njih, ili na nekog iz njihovog okruženja, nije vršen izborni pritisak, dok je isti procenat ispitanika odgovorilo da im se to desilo, kao što je odgovorio i u februaru za prethodne izbore. Desetina građana Srbije navela je da su aktivisti partija u vlasti bili ti koji su vršili pritisak.\nGotovo polovina ispitanika misli da birački spisak ne sadrži tačne podatke, veći deo njih zbog toga što se biračkim spiskom manipuliše u izborne svrhe, a manji misli da su razlozi administrativne prirode. Sa druge strane, oko dve petine ispitanika deli stav da birački spisak sadrži ažurirane i tačne podatke. Polovina ispitanika navodi da bi proveru biračkog spiska, ukoliko bi do nje došlo, trebalo da sprovede država i nezavisne organizacije, dok bi najmanji deo ispitanika poverio proveru biračkog spiska političkim strankama.\nNakon skoka pozitivnih stavova o pristupanju EU krajem 2021. godine, zabeležen je najveći udeo negativnih stavova prema EU i najmanje ravnodušnih ispitanika od 2020. godine. U ovom istraživanju preko trećine ispitanika bi se zabrinulo ukoliko bi došlo do pristupanja Srbije EU, dok bi nešto ispod trećine bilo ravnodušno, a najmanje ispitanika bi se obradovalo. Većina građana Srbije misli da EU integracije u većoj meri zavise od Evropske unije nego od Srbije, dok manji deo misli da od Srbije više zavisi da li će ući u EU. Nešto ispod polovine ispitanika smatra da Srbija ekonomski najviše zavisi od saradnje sa Evropskom unijom, tek onda sa Rusijom i Kinom. Velika većina, preko tri četvrtine stanovnika Srbije, putovalo je u zemlje EU.\nMeđutim, nešto više od polovine ispitanika navelo je da im uopšte ne bi bio problem ako bi se vratile vize za putovanja u EU. Nešto manje od tri meseca od početka invazije Rusije na Ukrajinu, istovremeno sa smanjenjem pozitivnih stavova o pristupanju EU, najviše ispitanika, dve petine, obradovalo bi se ukoliko bi došlo do odustajanja od EU i formiranja saveza sa Rusijom, dok bi se oko četvrtine ispitanika zabrinulo i isto toliko bilo ravnodušno. Od 2020. ovo je najveći procenat ispitanika koji imaju pozitivan stav prema savezu sa Rusijom, ali i najveći procenat negativnih, uz najmanje ravnodušnih, što ukazuje na polarizaciju stavova.\nUbedljiva većina ispitanika, tri četvrtine, ne slaže sa stavom da EU tretira Srbiju kao ravnopravnog partnera, sa tim se slaže tek svaki deseti ispitanik. Sa druge strane, mnogo veći procenat građana Srbije, dve petine, smatra da se Rusija ophodi prema Srbiji kao prema ravnopravnom partneru. Isti broj ispitanika bi očekivali da imaju obezbeđenu zdravstvenu sigurnost i da bi im bila garantovana sloboda u Rusiji, kao i u EU, dok više ispitanika smatra da bi se pre u Rusiji osećali dobrodošlim, i jednakim sa drugim građanima, nego u EU.\nIspitanici u velikoj meri, preko četiri petine, prate dešavanja u Ukrajini. Dve trećine svih ispitanika bi, kada bi morali da se opredele, rekli da im je bliža ruska pozicija u sukobu, a tek oko jedne desetine da im je bliža ukrajinska. Ispitanici u velikoj meri smatraju da su ruska opravdanja rata tačna – gotovo tri četvrtine misli da je Rusija bila izazvana na sukob zbog namere NATO-a da se širi na istok, samo desetina ne misli tako, a više od polovine da je sprečavala genocid u Donbasu, sa čim se ne slaže petina građana.\nIspitanici su podeljeni oko tvrdnje da Rusija ima nameru da denacifikuje Ukrajinu, dok se oko polovine ne slaže sa stavom da je Putin izjednačio slučaj Donbasa sa Kosovom i time ugrozio srpske interese na Kosovu. Dve petine ispitanika misli da bi potencijalno članstvo Finske u NATO ugrozilo bezbednost Rusije i da Rusija ima pravo da to spreči, dok trećina misli da Finska ima pravo da se učlani u NATO da bi se zaštitila od ruske invazije.\nKada je reč o poziciji Srbije prema ratu u Ukrajini, polovina ispitanika misli da Srbija treba da ostane neutralna, nešto ispod trećine građana da Srbija ne treba da uvodi sankcije Rusiji, čak i po cenu odustajanja od EU, dok svaki deseti ispitanik misli da Srbija treba da uskladi svoju spoljnu politiku sa EU i uvede sankcije Rusiji. Preko dve trećine ispitanika očekuje da bi za Srbiju bio veći problem ukoliko Rusija onemogući dotok gasa Srbiji, nego ukoliko to učini EU. Sličan procenat građana misli da bi za Srbiju bio veći problem ukoliko EU uvede vize Srbiji, nego ukoliko bi to uradila Rusija. Preko polovine ispitanika misli da bi za Srbiju bio veći problem ukoliko bi firme iz EU napustile Srbiju, nego ukoliko bi to uradile ruske firme.\nCelokupno istraživanje dostupno je ovde.


TV Most - Junker: Vratili smo Evropu u Uniju\nPredsednik Evropske komisije Žan Klod Junker u svom godišnjem govoru o stanju Unije kaže da je EU poslednjih godina povratila poverenje u sebe. Junker je pozvao EU da zemljama Zapadnog Balkana pruži kredibilnu perspektivu članstva.\n"Vratili smo Evropu u Uniju i Uniju u Evropu", pručio je Junker pred poslanicima Evropskog parlamenta u Strazburu.\nJunker je rekao da "vetar ponovo duva u jedra Evrope" i da taj kontinent postaje ujedinjeniji dok dobija na ekonomskom zamajcu posle odluke Britanije da istupi iz tog bloka.\n"Sve to me navodi da verujem da je vetar ponovo u jedrima Evrope", rekao je Junker u govoru održanom u Evropskom parlamentu u Strazburu.\nNaveo je pet oblasti na kojima će se Evropska komisija fokusirati u preostalih 16 meseci svog mandata: jačanje trgovinskog programa EU, nova industrijska strategija, borba protiv klimatskih promena, rad na pitanju migracija.\n"Vreme je da postavimo kurs za budućnost", poručio je predsednik Evropske komisije i pozvao sve u EU da nastave razgovore o različitim scenarijima za budućnost Evropske unije, ali i da pređu na konkretna dela.\nJunker je pozvao EU da zemljama Zapadnog Balkana pruži kredibilnu perspektivu članstva i dodao da će u budućnosti EU imati više od 27 zemalja članica.\n"Ukoliko želimo stabilnije susedstvo moramo ponuditi kredibilnu perspektivu proširenja zamljama Zapadnog Balkana. Tokom ovog mandata Evropske komsije i Evropskog parlamenta neće biti novog proširenja jer uslovi za prijem nisu ispunjeni. Ali u budućnosti EU će imati više od 27 zemalja članica", poručio je Junker pred posalnicima Evropskog parlamenta u Strazburu.\nDodao je da je vladavina prava u slučaju svih zemalja koje se nalaze u procesu pristupanja "prioritet i fokus u pristupnim pregovorima".\n"To iskuljučuje prijem Turske u bliskoj budćnosti", zaključio je Junker tokom svog govora o stanju Unije.


DRUŽENJE UZ ROK MUZIKU – ВОЈВОЂАНСКE\nDRUŽENJE UZ ROK MUZIKU\nZjaja 12/01/2020\tOpština Pećinci\nMoto klub „Ortodoks“ iz Šimanovaca, na najlepši način započeo je zvanične aktivnosti u 2020. godini – uz druženje. U sali Doma kulture u Šimanovcima, pod pokroviteljstvom Sportskog saveza „Razvoj sportova“, sinoć je održan moto skup, a bili su prisutni ljubitelji motocikala iz dvadesetak klubova iz Srbije, Republike Srpske, Slovenije i Mađarske.\nPored brojnih bajkera i gostiju, moto žurci prisustvovali su i Zoran Vojkić, zamenik predsednika opštine Pećinci, Tomislav Ćirković, direktor JS „Sportski centar“ i Aleksandar Mandić, predsednik Saveta mesne zajednice Šimanovci.\n„Drago nam je da skupovi, koje organizuje šimanovački moto klub, postaju tradicija. MK Ortodoks je član našeg Sportskog saveza, odlično radi na popularizaciji ovog sporta i kao takav zaslužuje našu pažnju i pomoć. Ovakve manifestacije ne popularišu samo sport, već i lokalnu zajednicu na pravi način. Mora se priznati da bajkeri nisu bili do sada previše popularni u ovim sredinama, te su ovakva druženja jedan od načina da se podigne opšta svest. U krajnjem slučaju, sportska udruženja bi trebalo da se stalno druže, takmiče i među sobom razmenjuju iskustva, jer je to najbolji način da se izbore za mesto koje im pripada“ – istakao je Zoran Vojkić.\nPo rečima Gorana Grujića, člana predsedništva MK Ortodoks, u pitanju je prvo druženje u zimskim mesecima, koje na neki način najavljuje početak novih aktivnosti.\n„Prethodne dve godine, moto skupovi su organizovani tokom leta, tačnije 28. juna, u čast i sećanje na našeg tragično nastradalog člana Peđe Gajića. Ta druženja su imala i humanitarni, ali i sportski karakter, pošto su organizovana takmičenja u trkama „jedan na jedan“ na 40 metara, bacanja gume, puž vožnje i obaranja ruku. Organizovanjem ove žurke, želi smo da na najbolji način, sa prijateljima, uđemo u novu godinu“ – rekao je Grujić.\nUz neizbežnu rok i pop muziku, za šta je bio zadužen VIS „Rajfešlus“ iz Beograda, i barene kobasice, bajkeri su se družili do doboko u noć.\nPrevious Previous post: ЗИМСКА ЧАРОЛИЈА УЗ ПОП ХОР РАДИО\nNext Next post: АСЕО КВАРТЕТ И ПАРИСКИ ШМЕК


Nezavisne: Crna Gora će ući u Otvoreni Balkan na mala vrata\nŠOLC VRAĆA BERLINSKI PROCES NA MAPU\n"Otvoreni Balkan" i Berlinski proces su dvije inicijative s najizglednijim šansama da ispune neke od najvažnijih pretpostavki za članstvo regiona zapadnog Balkana u EU- stvaranje jedinstvenog regionalnog tržišta, a trenutno, kako izgleda, "Otvoreni Balkan" ima veće izglede za uspjeh.\nPodnaslov: ŠOLC VRAĆA BERLINSKI PROCES NA MAPU\nTizer: "Otvoreni Balkan" i Berlinski proces su dvije inicijative s najizglednijim šansama da ispune neke od najvažnijih pretpostavki za članstvo regiona zapadnog Balkana u EU- stvaranje jedinstvenog regionalnog tržišta, a trenutno, kako izgleda, "Otvoreni Balkan" ima veće izglede za uspjeh.\n05.06.2022 - 10:04 | .\n05.06.2022 - 10:04\nNapomene radi, jedinstveno, odnosno zajedničko regionalno tržište na zapadnom Balkanu trebalo bi da bude jedinstveni ekonomski prostor po uzoru na ekonomski prostor EU, gdje važi princip "četiri slobode" - slobodnog kretanja ljudi, robe, usluga i kapitala, bez zadržavanjima na granicama. Ideja je da se na taj način region međusobno integriše i bude spremniji za pristup jedinstvenom tržištu EU.\nNa Forumu demokratije, koji je ove sedmice održan u Bečićima, u organizaciji Međunarodnog republikanskog instituta, nevladine organizacije bliske Republikanskoj stranci u SAD, glavna tema je bio ukrajinski rat, ali jedinstveno regionalno tržište je bilo jedna od važnijih tema neformalnih sastanaka i razgovora, saznaju "Nezavisne". Naime, američka administracija, predstavljena kroz Gabrijela Eskobara, specijalnog predstavnika SAD za naš region, snažno zagovara "Otvoreni Balkan", dok bi Njemačka željela dati novi impuls Berlinskom procesu, koji je prije nekoliko godina započela bivša kancelarka Angela Merkel, a Olaf Šolc, trenutni kancelar, želi da ga nastavi. Američka administracija želi da Dritan Abazović, premijer Crne Gore, tu zemlju uvede u "Otvoreni Balkan", ali izazov predstavlja značajan otpor "Otvorenom Balkanu" Demokratske partije socijalista predsjednika Mile Đukanovića, od koje zavisi podrška njegovoj vladi. Osim Đukanovića, velika protivnica Otvorenog Balkana je i Vjosa Osmani, predsjednica Kosova, koja je bliska zvaničnom Berlinu i željela bi da region prihvati Berlinski proces kao inicijativu koja će dovesti do zajedničkog regionalnog tržišta.\nKako saznaju "Nezavisne", Abazović je o ovoj temi, uz pomoć američkih posrednika, razgovarao s Aleksandrom Vučićem, predsjednikom Srbije, a saznajemo da je postignut visok stepen razumijevanja. Prema informacijama "Nezavisnih", izvjestan je scenario po kojem će Crna Gora u "Otvoreni Balkan" ući na mala vrata, odnosno ulaskom u pojedine programe i inicijative, poput oslobađanja carina i olakšanja trgovanja vinom i vinskim proizvodima, a ne u cijelu inicijativu odjednom.\nNezavisne takođe saznaju da će mnogo zavisiti i od predstojeće posjete Šolca regionu, a Berlinski proces će biti osnovna tema razgovora. Kako nam je nezvanično rečeno, Šolc bi Srbiji mogao ponuditi pomoć i posredovanje kod njemačkih privrednika za značajno ojačano prisustvo njemačke privrede u toj zemlji, a ponovo se u tom kontekstu spominje rudnik litijuma u zapadnoj Srbiji te čak i mogućnost ekspanzije proizvodnje materijala za baterije, što bi za Srbiju bio jedan od najvećih privrednih uspjeha.\nImajući u vidu uticaj Njemačke na evropske fondove koji će kroz instrumente pretpristupne pomoći biti dostupni regionu, upućeni posmatrači ne isključuju mogućnost da Šolc ipak uspije ojačati Berlinski proces i udahnuti mu novi život. Više informacija će biti dostupno javnosti u drugoj polovini godine, za kada zvanični Berlin planira vjerovatno najvažniji do sada sastanak Berlinskog procesa, na kojem će, osim zemalja zapadnog Balkana, Evropske komisije i Službe za spoljne poslove i bezbjednost EU, biti prisutno i nekoliko evropskih predsjednika i premijera.\nNajvažniji neformalni "sudija" za to hoće li Berlinski proces ili "Otvoreni Balkan" biti najbolji kandidati za jedinstveno ekonomsko tržište biće Regionalni savjet za saradnju, tijelo čiji je EU suosnivač, upravo s ciljem da pomogne kreiranje jedinstvenog regionalnog tržišta i njegovo povezivanje sa EU. Kako su za "Nezavisne" istakli, oni nemaju preferencu ni prema jednoj od ove dvije inicijative.\n"Naš mandat je pomaganje zemljama u regionu da stvore jedinstveno tržište, a suštinske razlike u ovim inicijativama nema, jer i jedna i druga to imaju kao cilj", rečeno nam je u toj instituciji.\nTagovi: Crna Gora, Otvoreni Balkan, Olaf Šolc, Berlinski proces


Deficit budžeta za deset mjeseci 385,8 miliona EUR – Portal Podgorica\nDeficit budžeta za deset mjeseci 385,8 miliona EUR\nDeficit budžeta za prvih deset mjeseci iznosio je 385,8 miliona EUR ili 8,4 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), što je 71,8 miliona više u odnosu na planirani, pokazuju podaci Ministarstva finansija.\nPrihodi budžeta su u periodu od januara do oktobra iznosili 1,3 milijarde EUR ili 28,3 odsto procijenjenog bruto odmaćeg proizvoda (BDP), što je za 96,6 miliona ili 6,9 odsto manje u odnosu na planirane izmjenama i dopunama Zakona o budžetu.\nU dijelu donacija zabilježeno je negativno odstupanje od 19,7 miliona EUR, kao rezultat toga što je uplata prve tranše donatorskih sredstava od Evropske unije (EU), kao podrške Crnoj Gori u cilju suzbijanja negativnih efekata koronavirusa, u iznosu od 28 miliona, planom prihoda prvobitno predviđena u septembru, dok je uplata sredstava izvršena u novembru.\n„Kao rezultat subvencionisanja zarada zaposlenih u privrednim granama posebno pogođenim mjerama za ograničavanje obavljanja djelatnosti, ali i kao rezultat naplate dijela poreskog duga nacionalnog avioprevoznika u iznosu od deset miliona EUR, porezi i doprinosi na zarade su zabilježili kumulativan rast u iznosu od 22,7 milIona ili 4,8 odsto u odnosu na planirane“, navodi se u dokumentu.\n„Usljed ostvarenog snažnog rasta ekonomske aktivnosti iz prethodne godine, nastavljeno je sa trendom rasta naplate po osnovu poreza na dobit, koji je veći 11,1 milion EUR ili 17,1 odsto u odnosu na planirani“, poručili su iz Ministarstva.\nU poređenju sa istim periodom prethodne godine, prihodi budžeta su manji za 192,4 miliona EUR ili 12,9 odsto usljed ograničene ekonomske aktivnosti uzrokovane pandemijom koronavirusa i sprovođenja mjera za ublažavanje negativnih efekata na privredu i građane.\nIzdaci budžeta su u periodu od januara do oktobra iznosili 1,69 milijardi EUR ili 36,6 odsto BDP-a i u odnosu na planirane manji su 24,8 miliona odnosno 1,4 odsto.\nTransferi za socijalnu zaštitu ostvareni su na nivou od 462,4 miliona EUR i manji su 15,6 milIona ili 3,3 odsto u odnosu na planirane i to usljed nižeg ostvarenja na kategoriji prava iz oblasti penzijskog i invalidskog osiguranja u iznosu od 10,5 miliona i prava iz oblasti socijalne zaštite u iznosu od tri miliona EUR.\nKapitalni izdaci realizovani su u iznosu od 177,7 miliona EUR, što je 15,4 milIona ili 9,5 odsto više od planiranih, i to kao rezultat nastavka izvođenja radova na započetim kapitalnim projektima.\n„U istom periodu, kapitalni budžet realizovan je u ukupnom iznosu od 141 milion EUR što je 8,7 miliona više od plana, dok je u odnosu na prethodnu godinu manji 57,7 miliona, što je prvenstveno rezultat smanjenog intenziteta izvođenja radova na dionici auto-puta usljed pandemije“, kazali su iz Ministarstva.\nU odnosu na isti period prošle godine, ukupni izdaci budžeta veći su 132,6 milion EUR ili 8,5 odsto, zbog sprovođenja tri paketa mjera usmjerenih na suzbijanje negativnih efekata pandemije i pomoć građanima i privredi.\nLakši uvid građana u finansijske podatke lokalnih...


Predsednik Skupštine grada Subotice Balint Pastor najavio je 12. sednicu lokalnog parlamenta, koja će se održati u četvrtak, 5. avgusta, i na kojoj će se razmatrati 41 tačka dnevnog reda.\n“Na dnevnom redu imaćemo izveštaje o realizaciji programa poslovanja svih 14 javnih preduzeća, javnih komunalnih preduzeća i društva sa ograničenom odgovornošću. Pored toga, Skupština će doneti odluke o raspodelii njihove dobiti, kao i o pokriću neto gubitka u slučaju JKP ‘Vodovod i kanalizacija’ i JP ‘Subotica-trans’“, objasnio je Pastor.\nLokalni odbornici i odbornice imenovaće i nekoliko novih direktora, pa će tako pred njima biti predlog da direktor JKP „Vodovod i kanalizaciju“ ostane Đerđ Šugar, a i „Palić Ludaš“ Marta Dobo. Za novu direktoricu JP „Suboticagas“ predložena je Timea Horvat, zamenica gradonačelnika u prethodnom mandate, a u slučaju JP za upavljanje putevima, urbanističko planiranje i stanovanje na mandatni period od četiri godine će biti imenovan dosadašnji v.d. direktora Ognjen Golubović. Odluke u vezi raspisivanja konkursa u slučaju ova četiri javna preduzeća Skupština grada je usvojila 1. aprila ove godine.\n“U slučaju tri preduzeća mandati direktora ističu u oktobru, a u slučaju JP za upravljanjue putevima, urbanističko planiranje i stanovanje imamo vršioca dužnosti direktora i zbog toga su raspisani konkursi za izbor direktora. Prethodni direktor JP za upravljanje putevima, urbanističko planiranje i stanovanje je, kao što je poznato, pre nekoliko meseci podneo ostavku i zbog toga smo imali v.d. stanje ali me raduje što ono neće trajati godinu dana koliko je zakonska mogućnost nego svega nekoliko meseci”, naglasio je Pastor.\nPred odbornicima će se naći i usvajanje izmene odluke o uslovima i načinu isporuke toplotne energije, čime će se obezbediti pravedniji način obračuna potrošene toplotne energije.\nSkupština će raspravljati i o zaključku o prihvatanju izveštaja o budžetu Grada Subotice za period od od 1. januara do 30. juna tekuće godine, a doneće se i odluka o izradi Plana detaljne regulacije za izgradnju farme svinja u Bajmoku.\nBalint Pastor Budžet Grada Subotice Đerđ Šugar JKP "Vodovod i kanalizacija" JP "Palić - Ludaš" JP "Suboticagas" JP za upravljanje putevima, urbanističko planiranje i stanovanje Subotica Marta Dobo Ognjen Golubović Skupština Grada Subotice Ti Timea Horvat


BRENA OSVOJILA LONDON: Fanovi je grlili na ulici, a onda je pevačica napravila žurku za pamćenje (VIDEO) - Smedia\nBRENA OSVOJILA LONDON: Fanovi je grlili na ulici, a onda je pevačica napravila žurku za pamćenje (VIDEO)\nJedna od najpopularnijih pevačica na ovim prostorima Lepa Brena pevala je u Londonu, a ovaj nastup u glavnom gradu Velike Britanije sigurno će pamtiti dugo. Pre samog koncerta, folk zvezda je prošetala ovim poznatim evropskim gradom i razgledala brojne znamenitosti.\nDa je Brena popularna širom sveta, svedoči da su je neki fanovi iz inostranstva grlili na ulici i hteli da se slikaju sa njom. Posle šetnje ovom engleskom metropolom, folk zvezda je održala više nego uspešan koncert u tamošnjoj dvorani "Troksi".\n''Stvarno ne znam koliko ćemo trajati''\nMilica Pavlović je zbog novog albuma bankrotirala,a šta radi sa parama koje trenutno zaradi?\nBurak Özçivit i Fahriye Evcen žele bebu: Novinari nas požuruju\nGlumac je progovorio i o svom 'sindromu'\nPosetili smo dom Tatjane i Pavla i saznali da je on ostao bez posla i da je postao očajni domaćin! Šta smo još tamo zatekli? (VIDEO)\nPosetili smo novu lokaciju snimanja najgledanije serije na Prvoj televiziji "Istine i laži". Pošto su Pavle i Tatjana, odnosno Stefan i Jelena, u drugu ...\nOva naša pevačica već duže vreme nagovara svoju majku da se prijavi za emisiju "Nikad nije kasno"\nUoči nove sezone muzičkog takmičenja "Nikad nije kasno" koje počinje u nedelju, 23. septembra, ekipa "Exkluziva" je bila na snimanju i tamo zatekla ...\nOBEZBEĐENJE UTRČALO! Napadnuta - KU*VETI*O JEDNA! Strava i UŽAS, on skočio da RAZDVAJA (VIDEO)\nSVI IZ ZVEZDA GRANDA SU DOŠLI STEVANU NA VENČANJE: Samo Tanja Savić nije, a sad se pevačica oglasila i ima DEBEL RAZLOG\nWest i Carter porodice zakopali sve ratne sekire (FOTO)\nDobili smo fotografije kao dokaz


Demanti iz Ministarstva prosvjete i kulture: Neistinite informacije o obustavljanju nastave u Srpskoj | BL Portal\nDemanti iz Ministarstva prosvjete i kulture: Neistinite informacije o obustavljanju nastave u Srpskoj\n18. Septembra 2021. 12:59\nNastava u školama u Republici Srpskoj odvija se redovno uz poštivanje svih epidemioloških mjera, a informacije koje su se pojavile da se nastava obustavlja su neistinite, rečeno je Srni u Ministarstvu prosvjete i kulture Republike Srpske.\nIz Ministarstva su precizirali da je neistinit foto-isječak navodne vijesti u kojem piše da se “nastava u školama u Srpskoj obustavlja do 27. septembra”.\n“Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske demantuje ovakve navode”, istakli su iz resornog ministarstva.\nPodsjetili su da je Republički štab za vanredne situacije 13. septembra donio zaključak o sprovođenju mjera za reagovanje na pojavu bolesti izazvane virusom u Republici Srpskoj, kojim je dosadašnje mjere produžio do 27. septembra.\nTags: đaci, Ministarstvo prosvejte i kulture, škole\nDetalji sudara teretnog i dva putnička vozila: Saobraćajka odnijela jedan život\nMjesec dana vladavine Talibana: Novca sve manje, žene sve uplašenije


Radovi u Pere Dobrinovića su u toku -\nNajavljeni višečasovni radovi u Pere Dobrinovića na sanaciji dva kvara na vodovodnoj mreži, koji su započeti jutros, i dalje traju. Prema procenama, ukoliko ne dođe do neplaniranih situacija, biće završeni do 18 časova. Juče u večernjim časovima konstatovana su dva kvara na vodovodnoj mreži u Pere Dobrinovića.\nZbog obimnosti kvarova i složenosti radova na njihovoj sanaciji, najavljeno je da će radovi potrajati više časova i da će započeti danas u jutarnjim časovima, što je i učinjeno. Radovi su i dalje u toku, a prema trenutnim procenama, ukoliko ne dođe do neplaniranih situacija, biće završeni do 18 časova.\nUbrzo po završetku radova biće obezbeđeno vodosnabdevanje za građane čiji se objekti nalaze u rejonu ulica Pere Dobrinovića – dela Laze Kostića – Uroša Predića – objekat „Lidl“, a koji su zbog potrebe izvođenja istih trenutno bez vode.\nJKP „Vodovod i kanalizacija“ Zrenjanin se i ovom prilikom zahvaljuje građanima iz pomenutog rejona na strpljenju i razumevanju.


„Borci za Bor“ poklonili Opštoj bolnici EKG aparat – RADIO TELEVIZIJA BOR\n„Borci za Bor“ poklonili Opštoj bolnici EKG aparat\nBOR-Udruženje građana Borci za Bor nastavlja da donira aparate i opremu Opštoj bolnici u Boru. Ovoga puta su se odlučili za stetoskop i dvanestokanalni najsavremeniji EKG aparat koji je od izuzetnog značaja za ovu zdravstvenu ustanovu.\n„Ova pomoć je dragocena, jer se dnevno na trijaži obavi do 70 pregleda od toga, kod 40 pacijenata mora da se uradi EKG. Koristiće, naravno, i drugim lekarima,rekao je Goran Bogdanović“, zamenik direktora Opšte bolnice u Boru.\n„Kao humanitarno udruženje EKG aparat smo kupili po značajno nižoj ceni. Koštao je 260 hiljada dinara,a mi smo ga dobili za 190 hiljada dinara“, dodao je Dalibor Jović iz Udruženja „Borci za Bor“.\nTakođe su članovi udruženja za ovu borsku zdravstvenu ustanovu uručili i donaciju naše sugrađanke dr Vesne Budić Spasić.\n„Ona živi i radi u Beču i poslala je Bolnici u Boru mantile, insulin, lekove za dijabetičare. Vrednost donacije je hiljadu i 500 eura“, naglasio je Dalibor Jović.\nĆlanovi Udruženja „Borci za Bor“ planiraju, takođe, da u skorije vreme Bolnicu opreme i posteljinama. Do sada su borskoj zdravstvenoj ustanovi donirali kolica za nepokretnu decu, vrednosti oko četiri hiljade eura, zatim bezkontaktne toplomere, merače pritiska, vizire.\nTags: donacija, ekg aparat, opšta bolnica u boru, ug borci za bor\nPrevious U Boru još sedam novih slučajeva korona virusa\nNext Zamena javne rasvete do kraja jeseni


Ivanić: Može se desiti zastoj na evropskom putu BiH - Moja Hercegovina\nPočetna / Ivanić: Može se desiti zastoj na evropskom putu BiH\nIvanić: Može se desiti zastoj na evropskom putu BiH\n15. 07. 2017. 14:53\nMnogi političari više razmišljaju o implikacijama na izbore nego što prave poteze koji su okrenuti ka evropskoj budućnosti BiH i zbog toga može doći do zastoja na evropskom putu BiH, izjavio je u intervjuu za Fenu predsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić, koji u ponedjeljak, nakon osam mjeseci dužnost predsjedavajućeg predaje Draganu Čoviću.\nPredsjedavajući Ivanić smatra da su političku situaciju u BiH u proteklom periodu nepotrebno zakomplikovala dva događaja ove godine, a to su obilježavanje 9. januara, Dana Republike Srpske te pokušaj revizije presude u slučaju BiH protiv Srbije.\n“To je opteretilo unutrašnje odnose i dovelo do određene krize u funkcionisanju Predsjedništva, koju smo naknadno prevazišli. Međutim, potrošili smo vrijeme na ove stvari tako da ništa suštinsko i ozbiljnije, nažalost, nije urađeno”, rekao je Ivanić.\nJedino što u tom periodu smatra ozbiljnim bio je pokušaj da se ubrzaju aktivnosti nakon očitog zastoja na pripremi odgovora na Upitnik Evropske komisije. To je, kaže, urađeno zahvaljujući Predsjedništvu BiH te nakon nekoliko ozbiljnijih međunarodnih posjeta koje su imale pozitivne efekte na BiH.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH je mišljenja da već neko duže vrijeme ne postoji “klasična većina u BiH” te da je sve počelo kao širenje nepovjerenja nakon preglasavanja u vezi s popisom stanovništva u BiH. “Poslije toga se zdrava atmosfera nikad nije vratila”, dodao je Ivanić.\nU suštini, ističe, Savjet ministara BiH nema potpunu i pravu podršku već ona zavisi od teme do teme ili od slučaja do slučaja, zbog čega smatra da do kraja njegovog mandata neće doći do nekih promjena.\n“Bilo bi mnogo bolje da je taj odnos bio iskreniji i manje podložan nepotrebnim dnevnim političkim igrama. Nažalost, to se nije desilo”, rekao je.\nGovoreći o odnosu razvoja odnosa sa susjednim zemljama, napomenuo je da je bilo izvjesnih tenzija u odnosima BiH i Hrvatske, kao i tenzija u odnosima sa Srbijom koje su trajale duže vrijeme, dok je odnose s Crnom Gorom ocijenio “potpuno normalnim”.\nTo, kako je rekao, potvrđuje i činjenica da je u odnosima s Crnom Gorom napravljen iskorak ratifikacijom Sporazuma o granici, što ih čini jedinim zemljama na Balkanu koje su ovaj odnos riješile bez problema. Govoreći o odnosima s Hrvatskom, iznio je stav da su reakcije hrvatske strane bile nepotrebno oštre nakon privođenja grupe oficira iz Posavine zbog sumnje da su počinili zločine nad Srbima u posljednjem ratu.\n“Međutim, mislim da će se odnosi poboljšavati zahvaljujući činjenici da smo nakon dužeg vremena imali dvije zajedničke sjednice Savjeta ministara i Vlade Republike Hrvatske”, smatra Ivanić.\nOdnose sa Srbijom ocijenio je dobrim, ukoliko se posmatraju kroz prizmu “običnog života”. Međutim, dodao je da su dva događaja uzrokovala određene probleme, a to su otkazivanje posjete predsjednika Srbije Tomislava Nikolića zbog privođenja Nasera Orića te napad na srbijanskog premijera Aleksandra Vučića u Srebrenici.\n“Ključ je da se ti odnosi poprave, prije svega u Sarajevu, gdje prvenstveno mislim na bošnjačke lidere koji trebaju prihvatiti ponudu Aleksandra Vučića za pomirenje”, istakao je Ivanić, dodajući da ipak ne vidi lidera koji je istinski spreman da to uradi.\nPredviđanja predsjedavajućeg Predsjedništva BiH za evropski put BiH nisu optimistična, a razlog tome je nedovoljna komunikacija različitih nivoa vlasti. Ističe da bi volio vidjeti pomake na tom putu te da će uraditi sve što je u njegovoj moći da se to i desi, ali uslov za to je bolja komunikacija ministara i vlada entiteta. To je potrebno da bi se pripremili odgovori na Upitnik Evropske komisije te riješila aktuelna situacija u vezi s transportnom zajednicom.\n“Sve se moglo prevazići da je postojala normalna komunikacija. Za mene nije normalno da predsjedavajući Savjeta ministara i premijeri ne sjednu bar jednom mjesečno i da sva odabrana pitanja ne stave na dnevni red. To je bila praksa posljednjih 12-13 godina i ne vidim zašto ne bila i sada” rekao je.\nOsim manjka komunikacije, problem, po njegovom mišljenju, su i mnogo stvari u vezi s predstojećim izborima, a koje opterećuju evropske integracije BiH. “Predizborna kampanja je prerano krenula. Mnogi političari više razmišljaju o implikacijama na izbore nego što prave poteze koji su okrenuti ka evropskoj budućnosti BiH” upozorio je.\nZbog svih problema koje je Ivanić u razgovoru za Fenu identifikovao, zaključio je da se može lako desiti da dođe do zastoja na evropskom putu BiH.\nzastoj u reformama i pristupnim pregovorima\nJednočasovnom obustavom saobraćaja vozači širom BiH iskazali su juče nezadovoljstvo zbog poskupljenja goriva, upozorivši nadležne...\nU Zavodu za zapošljavanje Republike Srpske zaključno sa krajem aprila evidentirano je 110.619 lica koja...\nSRS “Dr Vojislav Šešelj” ne može na oktobarske izbore\nCentralna izborna komisija (CIK) BiH zabranila je učešće na izborima Srpskoj radikalnoj stranci “Dr Vojislav...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Džong Un se izvinio za ubistvo južnokorejskog zvaničnika\n25. 09. 2020. 09:24 >> 09:23 0\nDžong Un se izvinio za ubistvo južnokorejskog zvaničnika\nSjevernokorejski vođa Kim Džong Un izvinio se za ubistvo južnokorejskog zvaničnika blizu sporne morske granice dvije rivalske zemlje, navodeći da mu je "jako žao" zbog "neočekivanog, i nesrećnog" incidenta, javljeno je danas iz predsjedništva Južne Koreje.\nVrlo je neuobičajeno za sjevernokorejskog vođu da se izvini Južnoj Koreji po bilo kom pitanju, navodi agencija AP.\nOčekuje se da će njegovo izvinjenje ublažiti osjećanja protiv Pjongjanga u Južnoj Koreji i rastuće kritike južnokorejskog predsjednika Mun Džae-Ina oko smrti zvaničnika ove nedelje.\n"Drugu Kim Džong Unu je jako ža što je razočarao predsjednika Mun Dža-ina, i južnokorejske građane zbog toga što se dogodio neočekivan, nesrećan incident", u vrijeme kada se Južna Koreja bori sa pandemijom korona virusa, navedeno je u poruci iz Sjeverne Koreje, prenijeto je iz južnokorejskog predsjedništva.\nJužna Koreja juče je optužila svog sjevernog susjeda da je pucala i ubila jednog od njenih zvaničnika koji je, kako izgleda, pokušao da prebjegne i da je spalila njegovo tijelo pošto je on nađen na plovećem predmetu u sjevernokorejskim vodama ranije ove nedjelje.\nJužnokorejski zvaničnici osudili su Sjevernu Koreju za gnusni čin i tražili da se kazne odgovorni.\nSjeverna Koreja Kim Džong Un\nKim Džong Un zaplakao na vojnoj paradi\nKim se izvinio građanima zbog neuspjeha\nJužna Koreja zabrinuta zbog rakete\nSjeverna i Južna Koreja spremaju se za jak tajfun


Resurs Centar Majdanpek: Oblast delovanja\nResurs centar ima tri osnovne oblasti delovanja u okviru kojih sprovodi međunarodne, nacionalne i lokalne projekte:\nLOKALNE ZAJEDNICE – Pomažemo ugroženim i diskriminisanim grupama da ostvare svoja prava\nRad sa marginalizovanim društvenim grupama u ruralnim sredinama predstavlja stub delovanja Resurs centra. U partnerstvu sa lokalnim samoupravama, javnim institucijama i drugim organizacijama civilnog društva radimo na unapređenju rodne ravnopravnosti i žaštiti žena i dece žrtava nasilja, pružamo podršku omladinskom aktivizmu i promociji postignuća mladih i afirmišemo tradiciju, kulturu i nasleđe etničkih zajednica u regionu Homolja i Donjeg Podunavlja.\nPRIRODNI RESURSI – Zalažemo se za racionalno, ekonomično i održivo korišćenje šuma, voda, i rudnog bogatstva\nRegion u kojem delujemo bogat je brojim prirodnim resursima koji se decenijama neracionalno i neodrživo eksploatišu. Dunav na severu i Homoljske planine na jugu regiona, rudna bogatstva i šumski potencijal zahtevaju poseban i održiv način upravljanja. Resurs centar deluje u regionu na čijem delu teritorije se nalazi Nacionalni park Đerdap, sa svojom jedinstvenom florom i faunom. Zaštita životne sredine, zaštita voda i upotreba obnovljivih izvora energije, naročito iz drvne biomase glavne su smernice delovanja Resurs centra Majdanpek.\nVLADAVINA PRAVA – Promovišemo principe dobrog upravljanja, transparentnosti i odgovornosti javnog sektora\nKvalitet i standard života lokalnih zajednica, poštovanje ljudskih i manjinskih prava kao i zaštita životne sredine i održiva upotreba prirodnih resursa nemoguća je bez partnerskog odnosa i konstruktivnog dijaloga civilnog i javnog sektora. Resurs centar Majdanpek je lider u pokretanju inicijativa javnog zagovaranja za promenu i unapređenje lokalne legislative, donošenje lokalnih strategija i akcionih planova za unapređenje položaja socijalno i ekonomski ugroženih društvenih grupa, primenu principa transparentnosti i odgovornosti u radu lokalnih samopurava i učešća građana, naročito žena, u procesu donošenja odluka na lokalnom nivou.


Pravila o zaštiti privatnosti – Boutique Hotel Uniqato, zvanični veb sajt | Hoteli u gradu Bansko\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.uniqatobansko.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Boutique Hotel Uniqato. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.uniqatobansko.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na bansko@uniqato.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na bansko@uniqato.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na bansko@uniqato.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Haški tribunal produžio rok za žalbu u slučaju Ratku Mladiću - 22.12.2017, Sputnik Srbija\nHaški Tribunal produžio je za tri meseca rok za podnošenje žalbi na prvostepenu presudu, kojom je Ratko Mladić osuđen na doživotnu zatvorsku kaznu. 22.12.2017, Sputnik Srbija\n14:57 22.12.2017 (Osveženo: 03:45 26.08.2021)\n© REUTERS / Peter DejongNekadašnji komandant Glavnog štaba Vojske Republike Srpske Ratko Mladić u sudnici Haškog tribunala\nHaški Tribunal produžio je za tri meseca rok za podnošenje žalbi na prvostepenu presudu, kojom je Ratko Mladić osuđen na doživotnu zatvorsku kaznu.\nPrvobitno je rok trebalo da bude danas, odnosno 30 dana od izricanja prvostepene presude, ali u odluci, koju je potpisao sudije Teodor Meron, navodi se da bi žalbe odbrane i Tužilaštva u ovom slučaju trebalo da budu podnete u roku od 120 dana od izricanja prvostepene presude, odnosno najkasnije do 22. marta 2018. godine.\nRok za podnošenje žalbe sud je produžio na zahtev Mladićeve odbrane, a Tužilaštvo je zatražilo isti rok za žalbu ukoliko on bude odobren odbrani.\nMladićeva odbrana je 18. decembra od Žalbenog veća Mehanizma za krivične sudove u Hagu tražila da joj rok za žalbu na presudu produži sa 30 za još 150 dana od izricanja presude, a Tužilaštvo je navelo da, u slučaju da produženje roka bude produženo, to treba da se odnosi i na Tužilaštvo kako bi se uskladio žalbeni proces u svim njegovim fazama.\n„Na taj način bi se izbegla situacija u kojoj jedna stranka mora istovremeno da priprema podneske koji se odnose na različite faze slučaja“, zaključilo je Tužilaštvo.\nSud je, međutim, 21. decembra odlučio da rok za žalbu bude 120 dana od izricanja presude.\nPresuda Mladiću sadrži 2.541 stranu, sa čak 18.211 fusnota, što tu presudu čini najobimnijom u istoriji Tribunala.


Vesti online / Sport / Vaterpolo / F4: Pijetlović junak Reka, Filipović rešetao\nVaterpolisti italijanskog Pro Reka plasirali su se u finale Lige šampiona, zahvaljujući Srbima. Tim iz Đenove je u dramatičnom polufinalnom duelu protiv Barselonete, zabeležio pobedu rezultatom 12:11 golom koji je sedam sekudni pre kraja utakmice postigao centar srpske reprezentacije Duško Pijetlović.\nČovek odluke: Duško Pijetlović\nBivši vaterpolista Vojvodine, Crvene zvezde i Partizana je meč završio sa tri postignuta gola, a verovatno na kraju ne bi ni došao u priliku da pogodi za pobedu, da nije bilo sjajnog Filipa Filipovića.\nDrugi srpski igrač iz redova ekipe Igora Milanovića bio je najefikasniji akter utakmice sa pet postignutih golova, a svoj šou imao je u drugoj četvrtini, kada je tri puta uzastopno pogađao mrežu španskog tima i sprečio ga da se još više rezultatski odlepi.\nBarseloneta, za koju je Nemanja Ubović postigao dva gola, vodila je gotovo čitav meč, ali je u finišu iskusni italijanski tim režirao preokret, na kraju i zabeležio veliku pobedu pogotkom Pijetlovića. Bilo je to tek drugo vođstvo Pro Reka na utakmici.\nPro Reko će se u finalu, u borbi za novi trofej prvaka Evrope, sastati sa hrvatskim Primorjem, koji je rezultatom 10:9 savladao Jug.\nVATERPOLO Italijani pregazili mladi tim Partizana na Banjici\nVATERPOLO Filipović četvrti put najbolji vaterpolista Evrope


Ceca u Budvi za 100.000 evra\nPODGORICA (Beta) - Lokalne vlasti u crnogorskim gradovima najverovatnije neće finansirati doček Nove godine na gradskim trgovima, jer nemaju novca. Predsednik SO Budva Rade Jovanović izjavio je da opština neće "uložiti ni jedan evro" za doček Nove godine na gradskom trgu.\nNi u Herceg Novom lokalna vlast nije raspoložena da plaća doček na gradskom trgu, a neizvesno je da li će doček pod vedrim nebom biti organizovan i u drugim crnogorskim gradovima u kojima je ta praksa uvedena pre nekoliko godina. Novogodišnji spektakl će u Budvi, kako su mediji najavili, ipak, biti organizovan, ali su tu obavezu preuzeli lokalna TV i noćni klub "Trokadero".\nMediji su preneli da će folk pevačica Svetlana Ceca Ražnatović za pevanje na budvanskom trgu uoči Nove godine dobiti honorar od 100.000 evra. Haris Džinović, koji će, takođe, pevati u Budvi, kako je navedeno, trebalo bi da dobije 20.000 evra. U Budvi će te večeri pevati i Ana Nikolić, kao i grupe "Legende" i "Super nova".


Rast broja zaraženih HIV-om: Rusija najteže pogođena - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Rast broja zaraženih HIV-om: Rusija najteže pogođena\nRast broja zaraženih HIV-om: Rusija najteže pogođena\nZabrinjavajući je rast broja zaraženih HIV-om u istočnoj Evropi, pokazuju podaci koje su objavili Evropski centar za prevenciju i kontrolu bolesti i svetska zdravstvena organizacija.\n2Piše: Al Jazeera Balkans 14. decembra 2018. 12.50\nRusija je najteže pogođena, sa 71,1 zaraženih na 100.000 stanovnika, a prate je Ukrajina i Belorusija.\nNajmanje zaraženih godišnje u Evropi beleže Kosovo, sa 0,2 oboljelih na 100.000 stanovnika, te Bosna i Hercegovina, sa 0,3 obolelih na 100.000 stanovnika.\nProsek država Evropske unije iznosi 6,2 obolela na 100.000 stanovnika u 2017. godini.\nDvostruko je više novoobolelih u državama evropske regije van EU-a, 13,4 na 100.000 stanovnika.\nMali procenat zaraženih u regionu\nProsek svih država je 8,7 zaraženih na 100.000 stanovnika.\nU centralnoj Evropi procenat je najniži – 3,2 zaraženih na 100.000, u zapadnoj Evropi ih je 6,9, a ubedljivo najviše u istočnoj Evropi – 23,6 zaraženih na 100.000 stanovnika.\nDetaljniju MAPU pogledajte na portalu Al Jazeera Balkans.\nbelorusija, hiv, istocna evropa, rusija, ukrajina\n14. decembra 2018. u 14.07\nOčigledno je da podaci nisu verodostojni. Verovatno je u pitanju mogućnost (ili preciznije, nemogućnost) prikupljanja tačnih i relevantnih podataka u nekim zemljama (kao što su zemlje na Balkanu)…\nu koje to "neke zemlje na Balkanu" kaže:\n14. decembra 2018. u 17.30\nnemaju pristupa Evropski centar za prevenciju i kontrolu bolesti i svetska zdravstvena organizacija?


Edogan: S Merkel, Putinom i Makronom 5. marta o Idlibu\nTanjug 22. februara 2020. 19:34\nANKARA – Turski predsednik Redžep Tajip Erdogan izjavio je danas da se nada da će se 5. marta sastati sa liderima Rusije, Nemačke i Francuske, Vladimirom Putinom, Angelom Merkel i Emanuelom Makronom, kako bi razgovarali o situaciji u sirijskoj pokrajini Idlib.\n„Tema Idliba pođednako je važna kao što je bio Afrin i teritorije operacije (turske vojske) ‘Proleće mira’. Juče sam preneo naš čvrst stav o ovoj temi gospodinu Putinu, kao i Merkelovoj i Makronu. Sastaću se sa Putinom, Makronom i Merkel 5. marta i razgovaraćemo ponovo o ovoj temi“, rekao je Erdogan u govoru u Izmiru, koji je prenela televizija NTV.\nErdogan je dodao da bi sastanak četvoro lidera u martu mogao da bude organizovan u Istanbulu, prenosi TAS S.\nRuska agencija ranije danas prenela je da je Erdogan poručio i da će Ankara delovati odlučnije u Siriji, jer u toj zemlji ginu turski vojnici.\n„Odlučili smo se za plan akcije i preduzećemo odlučnije korake“, rekao je Erdogan.\nOn nije precizirao koji bi to koraci bili, ističući samo da se Ankara „neće savijati pred scenarijima globalnih sila“.\nTurski predsednik Redžep Taijip Erdogan je upozorio na moguću vojnu operaciju u Idlibu, podseća ruska agencija.\nNapadi ekstremista na vojne pozicije sirijske vlade su se pojačali, a ruske vazdušne snage priljučile su se kontranapadima 20. februara.


[BSF] Majkl Smit o bezbednosnim izazovima EU - European Western Balkans\nMajkl Smit; Foto: Tanjug / Dimitrije Goll\nBEOGRAD – Terorizam, razvoj i poboljšanje ljudskih prava, migracije sa Bliskog istoka najveći su bezbednosni izazove za Evropsku uniju narednih deset godina, smatra profesor Majk E. Smit, te konstatuje da Evropska komisija kasni s programima obuke građana za borbu protiv terorizma.\nSmit, profesor univerziteta u Aberdinu, danas je u okviru Beogradskog bezbednosnog foruma ocenio da ljudi u EU žele da učestvuju u programima obuke koji bi im omogućili veći stepen sopstvene bezbednsoti.\nKako kaze, pred Evropskom komisijom je nesporno zadatak da stanovništvo EU kroz različite programe integriše u platformu odbrane od terorizma.\n“Ljudi u EU žele da učestvuju u tim programima kako bi pre svega uticali na poboljšanje svoje bezbednosti. Evropska komisija kasni sa organizacijom tih programa, ali verujem da će se to popraviti u budućnosti”, kazao je Smit.\nOn je, međutim, primetio da bezbednosni problemi za EU nisu samo rat u Siriji i Libiji već velike migracije iz Turske i Rusije u Evropsku Uniju.\n“Evropska Unija nije skoro preduzela mnogo toga u Libiji, a u tom regionu postiji užasan problem u Egiptu koji je u funkcionalnom smislu potpuno razbijen. Milioni ljudi iz Egipta su potencijalno nove izbeglice koje će iz Mediterana krenuti u EU. Jednostavno EU ne sme da ignoriše bezbednnosn krize kao što su Egiptu ili Libiji jer će efekti tih procesa svakako uticati na kvalitet života njihovih građana”, kazao je Smit.\nPrema njegovim rečima, Evropska unija mora da unapredi sistem odlučivanja u odnosu na bezbednosne krize kako bi brže reagovala u situacijama koje zahtevaju situaciono delovanje.\n“Veliki bezbednosni izazovi EU za građane su pojedinih članica izvor nezadovoljstva, zbog čega su unapređenje ljudskih prava, konstantno razvijanje demokratije i poboljšanje ekonosmkih uslova prioriteti administracije Unije u godinama pred nama”, ocenio je Smit.\nU tom je smislu upozorio na opasnost od izbijanja lokalnih konflikta, koja je, kaže, velika, zbog čega smatra da sistem odlučivanja o eventualnim vojnim ili policijskim intervencijama treba da bude na većem nivou kordinacije radi bržeg donošenja odluka.\nOn je istakao da je postojao prazan hod u unapređenju bezbednosnih strategija u Evropskoj Uniji od 2002. do 2009. godine.\n“Ekonomska kriza koja je došla na kraju tog perioda, izostanak migracionih kriza i odsustvo analize bezbednosnih rizika u budućnosti doveli su administraciju u stanje hibernacije koja je potrajala sve do prvog talasa izbeglica sa Mediterana”, primetio je Smit govoreći na Beograskom bezbednosnom forumu, čiji je Tanjug medijski partner.\nOn kao jedan od presudnih uslova za uspeh bezbednosnih misija u budućnosti vidi u saradnji EU sa mnogobrojnim partnerima na globalnom nivou.\nKako je objasnio, primer somalijskih gusara koji su pljačkali brodove i otimali ljude je upečatljiv.\nKljuč pozitivnog delovanja EU u rešavanju tog velikog problema bila je saradnja administracije sa partnerima u NATO, afričkim transnacionalnim organizacijama, objašnjava Smit.\n“Naravno, procesuiranje somalijskih gusara je išlo teže jer zakoni u Africi nisu jednaki s onima u EU. NATO ih je na kraju vraćao u Somaliju gde je pravosuđe u katastrofalnom stanju. Zato je dobro ostvariti što bližu saradnju sa svim globalnim činiocima u procesu odlučivanja kao što su Ujedinjine nacije”, naveo je.\nU tom je smislu i govorio o tome da je pred Evropskom komisijom zadatak da stanovništvo EU kroz različite programe integriše u platformu odbrane od terorizma.\nBeogradski bezbednosni forumEUEvropska komisijaMajkl SmitNATO


Trump: Program pomoći sirijskim pobunjenicima nepotreban\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Trump: Program pomoći sirijskim pobunjenicima nepotreban\nAmerički general negira da je program okončan kako bi se udovoljilo Rusiji.\nAmerički predsjednik Donald Trump objavio je da je okončao program podrške pobunjenicima koji se bore protiv sirijskog predsjednika Bashara al-Assada jer je “preglomazan, opasan i bespotreban”.\nNjegovi komentari uslijedili su nekoliko dana nakon što je general Tony Thomas, komandant američkih specijalnih operacija, objavio da je četiri godine stara operacija okončana, ali je negirao da je ta odluka donesena kako bi se udovoljilo Rusiji, koja podržava Assadov režim.\nOptuživši Washington Post da je lobista za Amazon, američki predsjednik napisao je na Twitteru da je taj američki dnevni list „isfabricirao činjenice o mom okončanju preglomaznog, opasnog i bespotrebnog plaćanja sirijskim pobunjenicima koji se bore protiv Assada“.\nRanije je list objavio tekst naslovljen “Saradnja s Rusijom postaje centralni dio Trumpove stratregije u Siriji”.\nNavodna nagodba sa Assadom\nNovine navode riječi anonimnih zvaničnika da “Sjedinjene Države i njihovi pijuni žele da prepuste Assadu kontrolu nad većim dijelom centralne i južne Sirije” u zamjenu za ustupke Moskve i njenih saveznika u otvaranju terena za operacije koalicije pod američkim vodstvom protiv grupe ISIL.\nSAD i Rusija saglasile su o uspostavljanju zona deeskalacije u južnoj Siriji.\nBivši američki predsjednik Barack Obama odobrio je program pomoći pobunjenicima u 2013. za razne pobunjeničke grupe koje traže vanjsku podršku u ustanku protiv Assadovog režima.\nObučene su i naoružane hiljade sirijskih protuvladinih boraca.\nAmerički zvaničnici saopćili su prošle sedmice da bi neke od snaga koje se bore protiv Assada mogle biti uključene u grupe koje se, uz američku podršku, bore protiv ISIL-a, prenosi AFP.\nH A M Z A. 26. Jula 2017. At 11:19\nZnaci pao jedogovor izmedju Amerike i Rusije dijelje polako Islamske zemlje a vi muslimani spavajte. A dobro vam je poznato da su vam i jedni i drugi neprijatelji i da cese boriti protiv vas sve doklen nebudu totalno porazeni a to se izgleda vrijeme primaklo!


Predsednik Vučić u Banjaluci: Mir i zajednički rad su budućnost - Radio televizija Pančevo\n22. aprila 2021. 22. aprila 2021. 0157\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić istakao zahvalnost što je danas u Banjaluci, a zatim rekao kako je sa domaćinima pričao o saradnji Republike Srbije i Republike Srpske.\nZadovoljan sam što sam danas ovde. Razgovaramo s našim domaćinima o saradnji između Srbije i Srpske, na kraju krajeva i Srbije i BiH. Bosna i Hercegovina je za Srbiju treća izvozna destinacija. Ukupno, trgovinski partner broj 7. Dakle, veoma važan partner za nas je Bosna i Hercegovina i verujem da trgovinska razmena u 2021. može da bude značajno veća nego u 2020. godini. Verujem da su 2021. i 2022. godine rasta i napretka. Za nas je važno čuvajući mir i stabilnost, da razvijenom naše ekonomije i da ljudi koji žive i u Srpskoj i u Srbiji vide da će njihova deca moći da opstanu na ognjištima, da će imati budućnost i da ne budu u brigama koje smo imali pre 30 godina, već da znamo da je mir naša budućnost i da je zajednički rad naša budućnost – rekao je Vučić.\nPo našoj računici, vrednost tog projekta je između 98 i 100 miliona evra. Srbija će direktno da uloži između 73 i 75 miliona. Naravno, to nije kraj naših troškova, imajući u vidu da treba razvijati taj aerodorom i da ćete prve tri godine biti u minusu. To je važan projekat za Trebinje, Bileću. Gacko…\n“Već da znamo da je mir budućnost i da je zajednički rad budućnost”, poručio je predsednik Srbije na zajedničkoj pres konferenciji sa Miloradom Dodikom i Željkom Cvijanović.\nOn je dodao da je BiH za Srbiju treća izvozna destinacija, a u trgovinskoj rameni ukupno partner broj sedam – uz Nemačku, Italiju, Rusiju, Kinu, Mađarsku i Rumuniju.\n“BiH je veoma važan partner ža nas i verujem da trgovinska razmena u 2021. može da bude značajno veća nego u 2020, kada je zbog korone zabeležen pad od 11 odsto, u momentu kad smo dostigli razmenu od dve milijarde evra”, rekao je Vučić.\nU Pančevu proglašena lokalna lista SNS “Aleksandar Vučić-za našu decu”\nNikoleta Dragaš 10. novembra 2021. 10. novembra 2021.