eKapija | EY Preduzetnik godine - Otvoren konkurs za 2017.\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 05.10.2017.| 10:44\nEY Preduzetnik godine - Otvoren konkurs za 2017.\nRevizorsko-konsultantska kompanija EY (Ernst&Young) je po šesti put otvorila konkurs za program EY Preduzetnik godine koji će trajati do 20. novembra 2017. godine. Svečano proglašenje nacionalnog pobednika biće održano u februaru 2018. godine, a pobednik nacionalnog konkursa u Srbiji će i ovaj put, zajedno sa pobednicima iz zemalja širom sveta, konkurisati za priznanje EY Svetski preduzetnik godine i prisustvovati svečanoj ceremoniji u Monte Karlu u junu 2018. godine. Kao i prethodne godine, program je podržalo Ministarstvo privrede Republike Srbije, ProCredit banka je generalni sponzor, a medijska podrška su Radio Televizije Srbije, magazin Biznis & Finansije i poslovni portal eKapija.\nNagrada EY Preduzetnik godine organizuje se u više od 150 gradova i gotovo 60 zemalja širom sveta. Postoji već 30 godina, a u Srbiji je prvi put ustanovljena 2012. godine. Tokom prethodnih godina, u programu EY Preduzetnik godine u Republici Srbiji učestvovalo je više od 120 kompanija koje zapošljavaju više od 11.000 ljudi i kumulativno su generisale više od 2,7 mlrd EUR prihoda tokom poslednjih pet godina koliko se program u Srbiji organizuje.\n- Izuzetno smo ponosni što će kompanija EY u Srbiji još jednu godinu za redom promovisati uspehe preduzetnika. Program EY Preduzetnik godine pružio nam je priliku da se upoznamo sa najvećim izazovima preduzetništva, preprekama koje su preduzetnici uspešno premostili i koracima koje su preduzeli u cilju dostizanja poslovnih uspeha u našoj zemlji i širom sveta - izjavio je Ivan Rakić, rukovodeći partner kompanije EY za Srbiju, Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu.\n- ProCredit banka i ovoga puta sa zadovoljstvom nastavlja podršku programu EY Preduzetnik godine u želji da time svi zajedno doprinesemo daljoj promociji i razvoju preduzetništva u našoj zemlji. Za Srbiju su ovakvi izbori veoma značajni, jer predstavljanje uspešnih poslovnih rezultata, primera i ljudi pruža ohrabrenje i podstrek mnogim privrednicima da nastave da ostvaruju svoje ideje. Preduzetnički optimizam, nove investicije i rešenja su motor svake privrede i ProCredit banka se u svom radu svakodnevno trudi da domaćim privrednicima pruži što svestraniju podršku u poslovanju. Verujem da ćemo zahvaljujući učešću u ovogodišnjem programu EY Preduzetnik uspeti da sve to nastavimo i podstaknemo mnoge domaće privrednike da u poslu kojim se bave budu uspešniji i inovativniji - objasnila je Svetlana Tolmačeva Dingarac, predsednik IO ProCredit banke.\nViše informacija o programu EY Preduzetnik godine možete dobiti putem linka , a prijava kandidata može se izvršiti na na online aplikaciji.


LG kreirao masku za lice koja prečišćava vazduh | PC Press\n28. avgust 2020. Marijana Pečić\nOvih dana je prirodno biti zabrinut za vazduh koji udišete, s obzirom na to kakve opasnosti iz vazduha vrebaju pred našim licima. LG je odlučio da je najpametnije što možete učiniti da stavite elektronski prečišćivač vazduha na lice kako biste prečistili vazduh koji udišete pre nego što dođe do vaših pluća.\nPuriCare Wearable pročišćivač vazduha ima par ventilatora sa tri brzine i par filtera koji podsećaju na HEPA filtere sličnih onima koje se nalaze u LG kućnim prečišćivačima vazduha. Jednostavno dišite normalno, a unutar ugrađenog „respiratornog senzora“ detektovaće se koliko brzo dišete, kao i jačina disanja, kako biste mogli da podesite brzinu ventilatora. LG kaže da očekuje da će ljudi ovaj gadžet nositi satima, a baterija od 820 mAh može da radi do osam sati uz samo jedno punjenje. Različiti sistemi iznutra su dizajnirani da obezbede da disanje ostane „bez napora“ uprkos nošenju ovog gadžeta na licu.\nNosivi prečišćivač vazduha\nKada se ne koristi, maska sadrži kućište za odlaganje koje ima ultraljubičaste LED lampice koje će dezinfikovati površinu dok se puni. Takođe će se povezati sa vašim pametnim telefonom, i reći vam kada filtere treba zameniti, a LG kaže da je svaka komponenta zamenjiva i može da se reciklira. Nažalost, ne zna se koliko će ovo koštati, ali pretpostavlja se da će se više znati na IFA pres-konferenciji kompanije LG u septembru.\nZa sve koji se pitaju zašto bi LG od svih kompanija ušao u ovaj sektor, ovo zapravo po karakteru pristaje korejskom giganta. Ne samo što stvara klima uređaje i shodno tome zna sve o protoku vazduha, već ima i liniju čudnih gadžeta za dezinfekciju. Kao što je na primer Innotek, uređaj koji klizi po gelenderu pokretnih stepenica kako bi ga sterilisao ultraljubičastim svetlom da ograniči širenje bacila sa ruku ljudi.\nTagovi: LG, Maska za prečišćavanje vazduha, PuriCare, zagađenje vazduha\n← Nagrada SoMo Borac po prvi put u online obliku\nRazbijena jedna od najvećih grupa specijalizovana za pirateriju filmova →


Bojanić: Pod istragom PDV za izgradnju auto-put – Mladi Nikšića\nMinistar kapitalnih investicija Mladen Bojanić saopštio je da je otvorena istraga o porezu na dodatu vrijednost (PDV) za izgradnju auto-puta. On je, gostujući na televiziji Prva poručio da bi svi koji su se ogriješili o zakon trebalo da odgovaraju.\n“U okviru Ministarstva, između ostalih, postoje i dva posebna odjeljenja – za borbu protiv korupcije i za korporativno upravljanje. Cilj je spriječiti korupciju i unaprijediti rad državnih preduzeća”, naveo je Bojanić.\nOn je kazao da u ovom trenutku postoje svi preduslovi da se radovi na prioritetnoj dionici autoputa završe do 30. novembra. Bojanić je kazao da još nijesu donijeli odluku o davanju Aerodroma pod koncesiju.\n“Sačekaćemo sa njom”, rekao je Bojanić.\nKada je riječ o isplativosti eksploatacije nafte i gasa u crnogorskom podmorju, on je naveo da će se to znati nakon što se završi istražno bušenje.


Predstava "Unosno mesto" izvedena na festivalu u Moskvi\nPredstava "Unosno mesto" A. N. Ostrovskog u režiji Egona Savina, u subotu 12. maja je izvedena na festivalu „Ostrovski u kući Ostrovskog” koji se održava u teatru „Mali” u Moskvi.\n"Publika, u kojoj su bili i predstavnici srpske ambasade i jedan broj ljudi iz Srbije koji žive i rade u Moskvi, sa oduševljenjem je prihvatila predstavu. Tom prilikom, Jugoslovenskom dramskom pozorištu uručene su plaketa i statua Festivala. Iste večeri održan je okrugli sto kome su prisustvovali pozorišni kritičari, novinari i publika, navode iz JDP-a.\nDan ranije, u petak 11. maja, na konferenciji za novinare koja je održana povodom otvaranja festivala „Ostrovski u kući Ostrovskog”, vladalo je veliko interesovanje za gostovanje JDP-a. Istog dana, u Muzeju velikog ruskog glumca Aleksandra Sumbatova-Uzhina, predstavnici beogradskog pozorišta prisustvovali su tribini na kojoj je sa velikim poštovanjem i poznavanjem, istoriju našeg pozorišta prisutnima predstavila ruska kritičarka Natalija Vagapova Mihailovna.\nDirektorka JDP Tamara Vučković Manojlović i direktorka Teatra Mali Tamara Mihajlova\nNa tribini su govorili i direktorka JDP-a Tamara Vučković Manojlović i dramaturg Miloš Krečković koji su odgovarali na brojna pitanja prisutnih.\nTeatar „Mali” je jedno od najstarijih pozorišnih kuća u Rusiji otvoreno 1824. godine. Od osnivanje igra ključnu ulogu u razvoju ruske nacionalne kulture. U ovom pozorištu izvođena su dela brojnih ruskih autora ali se za njega najviše vezuje ime Aleksandra Nikolajeviča Ostrovskog čiji spomenik se nalazi ispred zgrade teatra a 1993. godine osnovan je i festival „Ostrovski u kući Ostrovskog”. Teatar „Mali” je član Unije teatara Evrope od 2010. godine (JDP je član od 2006).\nPredstava "Unosno mesto"\nSjaj Moskve: Rembrant i Vermer uoči Svetskog prvenstva


Budućnost slomila Megu, Džikić besni i moli novinare: "Neka vam naslov bude 'Budalaštine i bezobrazluk'" - Sportske.net\nMnogo je teških reči trener regionalnog šampiona uputio na račun svoje ekipe.\nABA - Mega "ispustila" evroligaša!ABA - Mega "ispustila" evroligaša!Milojević: "Budućnost je apsolutni favorit"Milojević: "Budućnost je apsolutni favorit"Pešić posle poraza Barse drži bukvicu crnogorskim novinarima: "Je li vas sramota?"\nBudućnost i Mega Bemaks kompletirali su večeras 10. kolo ABA lige, ali trener pobedničke ekipe, Aleksandar Džikić bio je jako iznerviran nakon trijumfa.\nNa konferenciju za novinare došao je prvi, što je protivno običajima, a onda je "bljuvao vatru" po svom timu, a izlaganje je počeo molbom novinarima.\n"Neka vam naslov bude Budalaštine i bezobrazluk, molim vas. Čestitam Megi, a mi smo pobedili u poslednjim minutima. Večerašnji meč je potvrda onog što pričam stalno, da u ABA postoje timovi koji igraju jednom, dva ili čak tri puta sedmično. Megini momci su ekstra-talentovani. Vidjeli ste Bitadzea, igrao se. Da nisam stavio Kotija Klarka da ga čuva, ko zna šta bi se desilo.\nNaša igra bila je festival budalaštine i bezobrazluka, kada je nekoliko igrača u pitanju. Nisam imao drugu opciju nego da Kotija pustim da čuva Bitadzea. Hvala navijačima koji su nas bodrili i kad smo ušli loše u meč. Ovako ne može da se igra protiv izuzetne takmičarske ekipe. Bitadze je pokazao da može da igra Evroligu. Drago mi je što se Čarapić razvija, drago mi je što je zdrav", rekao je Džikić.\nBudućnost je pobedila 91:85 i sada je druga na tabeli, ispred Mege, koja ima 7/3.\nTrener je bio baš besan, a izveštači su na poluvremenu mogli da čuju niz teških reči upućenih njegovoj ekipi. Na presu posle je bilo malo i smeha, kada je novinar primetio da je Koti dobro čuvao Bitadzea.\n"Bitadze nas je ubio, nisam ja mnogo pametan što sam stavio Kotija na njega, koji je odradio dobar posao", počeo je trener, a posle slaganja novinara rečima "jasno, jasno", Džikić je odgovorio: "Šta je jasno? Da nisam mnogo pametan?".\nTrener poražene ekipe Dejan Milojević nije bio nezadovoljan, štaviše.\n"Jako sam zadovoljan načinom na koji je igrala moja ekipa. Nismo slučajno blizu vrha tabele. Nismo ušli uplašeni ovu utakmicu. Na kraju je došao kvalitet rivala do izražaja, to je presudilo meč. Iskrene čestitke Budućnosti, svima u klubu, stručnom štabu na čelu sa mojim velikim prijateljem Džikićem, navijačima u gradu u kojem sam proveo lepe godine", rekao je Milojević.


Pametna brojila za 205.000 domaćinstava – korist i energetska i ekološka - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 14. septembra 2021. 15:51\nPametna brojila u prvoj fazi dobiće Čačak, Niš i Kraljevo. Zato su sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj potpisana dva ugovora – Ministarstvo finansija o garancijama i "Elektrodistribucija Srbije" o zajmu za prvih 40 miliona evra.\n"Sistem koji budemo instalirali u narednom periodu biće u mogućnosti da prepozna sve negativnosti koje postoje na našem sistemu. Dakle, moći ćemo da pratimo kvalitet isporučene električne energije", kaže direktor poslovnog sistema "Elektrodistribucije Srbije" Saša Stefanović.\n"Vrednost projekta 80 miliona evra"\n"Veoma sam srećna što možemo da podržimo modernizaciju srpske elektromreže. Ovo će dovesti pre svega do smanjenja ugljen-dioksida za 5.000 tona godišnje i pomoći integraciji obnovljivih izvora energije", rekla je Nandita Paršad, generalna direktorka EBRD-a za održivu infrastrukturu.\n"Šteta je da taj novac ode u gubitke i to je novac koji bi trebalo da sačuvamo, a upravo instalisanje pametnih brojila jesu jedan od načina kako da smanjimo gubitke u mreži", ističe Mihajlovićeva.


Sa predstavnicima i predstavnicama lokalne samouprave i lokalnim političarkama u Kraljevu - BFPE\nBFPE » Sa predstavnicima i predstavnicama lokalne samouprave i lokalnim političarkama u Kraljevu\nU okviru projekta „Za više žena na mestima odlučivanja“ tim Beogradskog fonda za političku izuzetnost u petak, 15. marta je u poseti Kraljevu, gde će organizovati sastanak sa predstavnicima i predstavnicama lokalne samouprave i lokalnim političarkama.\nOvom prilikom razgovaraćemo o značaju učešća žena u telima lokalnih samouprava i ulozi lokalnih mehanizama za rodnu ravnopravnost, kao i načinima i primerima dobrih praksi organizovanja žena u politici i političkim telima.\nProjekat se realiazuje u saradnji sa Poverenikom za zaštitu ravnopravnosti, a uz finansijsku podršku Ambasade Kraljevine Holandije u okviru MATRA programa. Do sada su slični sastanci organizovani u Zrenjaninu, Novom Pazaru, Bačkom Petrovcu, Preševu, Nišu, Paraćinu i Novom Sadu; sastanak u Kraljevu poslednji je predviđen projektom.\nfotografija spomenika oslobodiocima u Kraljevu preuzeta sa srpske vikipedije, korisnika Micki\nPrevious PostSa predstavnicima i predstavnicama lokalne samouprave i lokalnim političarkama u Novom Sadu\nNext PostDiskusija u Skoplju: Transatlantske perspektive Zapadnog Balkana


Ukinut kućni pritvor Gorici Petković – Semendria\nUkinut kućni pritvor Gorici Petković\n09. jul 2013. HRONIKA – Izvor: Agencija Beta – Rešenjem Apelacionog suda u Beogradu ukinut je pritvor Gorici Petković iz Smedereva optuženoj za više zloupotreba službenog položaja i davanja mita.\nBivši referent republičke filijale PIO fonda u Smederevu, pravnik Gorica Petković, osuđena je u decembru 2011. prvostepenom presudom zbog zloupotrebe položaja i falsifikovanja dokumenata na osam godina zatvora.\nOna je, prema proceni suda, omogućila nekolicini osiguranika nelegalne invalidske penzije.\nGorica Petković je do okončanja suđenja provela 20 meseci u pritvoru.Njeni branioci nudili su porodičnu kuću optužene vrednu oko 500.000 evra i prihvatanje elektronske narukvice kao garanciju da će se odazvati sudu, ali Viši sud to nije prihvatio.\nU rešenju Apelacionog suda navodi se da se optužena Gorica Petković, posle pet godina bekstva, dobrovoljno javila Policijskoj upravi Smederevo 5. decembra 2010, da ima stalno prebivalište u Smederevu, a da je u Crnoj Gori bila na lečenju, a ne u bekstvu.\nTi razlozi su doveli do ukidanja pritvora koji je određen rešenjem Vrhovnog suda Srbije i više puta produživan rešenjima Višeg suda u Smederevu, rekao je sudija Dragoslav Milanović.\nNekadašnji smederevski Okružni sud je u slučaju nelegalnih invalidskih penzija, krajem septembra 2005. godine, podigao optužnicu protiv 32 osobe, od toga 19 lekara iz Smedereva, Majdanpeka, Bora, Beograda i Zemuna i njihovih pomagača koji su, prema optužnici omogućili većem broju osoba da nelegalno ostvari invalidsku penziju.\nNa zatvorske kazne osuđeno je, pored prvooptužene Gorice Petković, još pet lekara i jedan viši referent PIO fonda.Osuđen je lekar Miloš Nikolić na devet meseci zatvora i oduzimanje 1.400 evra, veštak Dragoljub Vukmirović (šest meseci, 600 evra), viši referent PIO fonda u Smederevu Božidar Mirković (devet meseci, 150 evra), lekar veštak prethodne kontrole Živko Tesla (devet meseci), veštak Ratko Durutović (osam meseci) i hirurg Miroslav Mitrović (15 meseci).\nNa uslovne kazne od šest do devet meseci na period do dve godine osuđeno je 23 optuženih.U istom predmetu nelegalnih penzija, primanja mita i falsifikovanja službenih isprava, ali po zasebnoj optužnici, sudi se sedam i po godina u Višem sudu u Smederevu gradonačelniku Jasni Avramović.\n« Podrška inovacijama za Smederevce\nUhapšeni zbog “muljanja” sa stanovima »


Enciklopedija Britanika napušta papirno izdanje\nČudnovatosti enciklopedije Britanika\nMyCity » IT dešavanja u svetu » Enciklopedija Britanika napušta papirno izdanje\nPoslao: 15 Mar 2012 02:49\nNAJSTARIJA ENCIKLOPEDIJA NA ENGLESKOM jeziku, koja još uvek postoji u papirnom izdanju, posle 244 godine prelazi potpuno u digitalni oblik, što je samo još jedan dokaz rastuće dominacije digitalnog izdavaštva.\nIzdavač Enciklopedije Britanike (Encyclopaedia Britannica), koja je neprekidno štampana još od prvog trotomnog izdanja objavljenog davne 1768. u Edinburgu, saopštio je u sredu da više neće objavljivati papirna izdanja, već samo digitalne verzije koje će biti dostupne na mreži.\nČuveno papirno izdanje u 32 toma, koje se pojavljivalo svake dve godine, prodavano je po ceni od 1400 dolara, dok je pretplata na mrežno izdanje oko 70 dolara godišnje. Nedavno je objavljeno i nekoliko aplikacija za tablične računare i pametne telefone koje koštaju 2–5 dolara mesečno.\nKompanija će nastaviti da prodaje preostalih 4000 kompleta dok ih ne rasproda.\nIzvor i nastavak: http://www.mikro.rs/main/index.php?q=vest&ID=16201&rss=1\nUkupno su 651 korisnika na forumu :: 25 registrovanih, 1 sakriven i 625 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: arsa, Boris90, brundo65, cikadeda, Cufo, darios, dragoljub11987, Dukelander, GreenMan, ILGromovnik, Jovan Nenad, kovac9mm, m0nstrum_, Mercury, milos.cbr, mushroom, pacika, repac, simazr, Smd, ssekir75, Tenk, wolf431, Zi0mek, Zvrk


Upravljanje rizicima u bankama - Omega Finance\nUpravljanje rizicima u bankama postaje sve važnije\nAko želite saznati novosti iz te oblasti finansija, pridružite nam se na seminaru koji će se održati 5.–6. mart 2020. u Beogradu.\nCilj seminara je da upozna učesnike sa finansijskim rizicima. Prikazane će biti dobre i slabe prakse upravljanja rizicima u bankama i uloga sektora za upravljanje rizicima. Detaljnije ćemo razgovarati o raznim oblicima pojedinih kategorija rizika i prikazati ih pomoću primera iz realnog života. Predstavljeni će biti i instrumenti, koji se koriste za upravljanje tim rizicima.\nNajvažnije novosti u postojećim bankarskim pravilima koje donosi Bazel III na svetskom, odnosno CRD IV na evropskom nivou, jesu povećanje kvaliteta i visine kapitala banaka, novi standardi likvidnosti i koeficient finansijskog leveridža.\nCilj promene regulative je da se poboljša sposobnost bankarskog sektora da apsorbuje šokove koji proističu iz finansijskog i ekonomskog stresa, čime se smanjuje rizik od prelivanja krize iz finansijskog sektora u realnu ekonomiju. A sa druge strane želi se postići da banke, uprkos krizi, još uvek finansiraju ekonomske delatnosti i rast ekonomije.\nMeđunarodni regulatorni propisi zahtevaju od banaka konstantno usavršavanje i razvijanje modela za procenu i upravljanje različitim rizicima. Još uvek je najveća pažnja posvećena modelima za upravljanje kreditnim rizikom, no u poslednje vreme sve više se naglašava i likvidnosni i tržišni rizik.\nRazvojem financijskih tržišta i finansijskih instrumenata banke sve veću pažnju pridaju kontroli rizičnosti njihovog poslovanja i u obzir uzimaju različite rizike. Osim glavnog bankarskog rizika – kreditnog rizika – predstavljeni će biti i primeri upravljanja tržišnih, likvidnosnog i operativnog rizika.\nTržišni rizici su jedan od najviše proučavanih i najvažnijih elemenata finansijskih rizika u finansijskom sistemu. Banke i preduzeća preuzimaju sve veći stepen tržišnih rizika u cilju poboljšanja efikasnosti svog poslovanja. Međutim, organizacije se od početka krize i u većoj meri usmeravaju na upravljanje tržišnim rizicima. Njihovom razmatranju i zaštiti posvećuju sve više vremena i resursa.\nLikvidnost je sposobnost organizacija da finansiraju povećanje sredstava i ispunjuju dospele obaveze. Osnovna uloga banaka u transformaciji ročnosti kratkoročnih depozita u dugoročne kredite automatski izlaže banke likvidnosnom riziku. Čak bi se moglo reći da gotovo svaka finansijska transakcija ima uticaj na likvidnost. Tržišni potresi, koji su počeli da se događaju sredinom 2007. godine, ponovo su naglasili značaj likvidnosti za funkcionisanje finansijskih tržišta i bankarskog sektora.\nAktivno upravljanje rizicima u bankama moguće je i uz pomoć različitih financijskih derivata koje ćemo detajlnije prikazati na seminaru.\nUpravljanje rizicima obuhvata:\n– identifikaciju rizika\n– merenje rizika\n– plan za savladavanje rizika\n– strategije upravljanja rizicima\n– implementaciju plana\n– pregled i ocenjivanje plana\nViše detajla o tome kako upravljanje rizicima u bankama funkcioniše u praksi ćete saznati na seminaru.\nDetajlniji program seminara Upravljanje rizicima u bankama i prijava na seminar\n2 učesnika – 350 EUR / učesnika,


Profesor Halcel: Srpska vlada napušta evropsku budućnost, brine me okretanje 'srpskom svetu'\nBeta 3. maja 2021. 13:05\nProfesor na Institutu za spoljnu politiku „Džon Hopkins“ univerziteta u Vašingtonu dr Majkl Halcel ocenio je da sadašnja srpska vlada napušta evropsku budućnost i uz podršku Rusije okreće se „srpskom svetu“.\nHalcel, koji je od 1994. do 2005. bio Bajdenov savetnik za evropsku politiku, kazao da ga brine politika Srbije u region, navodeći da je reč o opasnom konceptu koji oživljava projekat „Velike Srbije“ koji je Zapadni Balkan pre tri decenije uvukao u krvave i katastrofalne ratove.\n„Nedavna pojava nekoliko „non pejpera“ koje nude ultranacionalističke nadrilekove za probleme u regionu samo su otežale situaciju. Ovi „non pejperi“ koji preporučuju stvaranje „Velike Srbije“, „Velike Hrvatske“ i „Velike Albanije“ trebali bi biti automatski odbačeni“, kazao je on za podgoričku Pobjedu.\nKako je dodao, ostanak na funkciji crnogorskog ministra pravde Vladimira Leposavića, koji je relativizovao genocid u Srebrenici, bilo bi posebno negativno prihvaćeno od Bajdenove administracije, koja je ljudska prava stavila u prvi plan svojih prioriteta.\n„Prvi put u istoriji predsednik Sjedinjenih Američkih Država je osoba koja dobro poznaje Balkan. Predsednik Bajden, kao i svi drugi pristojni ljudi, bio je zgrožen genocidom u Srebrenici 1995. Siguran sam da on neće saradjivati sa vladom koja u svom kabinetu ima člana koji poriče genocid u Srebrenici“, naveo je on.\nCrnogorski parlament će najvjerovatnije 11. maja raspravljati o razrešenju Laposavića nakon što je to tražio premijer Zdravko Krivokapić. Leposavić odbija da podnese ostavku, a vladajuća većina je protiv njegove smene osim URA Dritana Abazovića.\nKrivokapić DPS-u: Pitajte vašeg šefa gde je bio 90ih,a ne nas\nU Hrvatskoj komemoracije za ubijene u Blajburgu\nAmerički vojnici doputovali u Sarajevo, počinje vežba\nGrčka: Pro-palestinski protesti, intervenisala policija\nČlan Zlatne zore izručen Atini iz Brisela\nAmerički protivvazdušni sistem Patriot stigao u Hrvatsku\nKrivokapić DPS-u: Pitajte vašeg šefa gde je bio 90ih,a ne…


otvaranje - Sputnjik Srbija\n13:31 21 Oktobar 2020\nRusija ulaže u kulturu: Putin naložio otvaranje novih muzeja od istoka do zapada\nRuski predsednik Vladimir Putin naložio je Vladi da obezbedi sredstva kako bi se otvorili novi muzeji u nekoliko gradova širom Rusije — na samom zapadu u Kalinjingradu, zatim u Sevastopolju i u Kemerovu, ali i na Dalekom istoku u Vladivostoku, saopšteno je iz Kremlja.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin objavio je da je 29. Zimska univerzijada u Krasnojarsku otvorena. Svečanost povodom otvaranja Univerzijade održava se u „Platinum areni“.\nOtvorena izložba o srpsko-ruskim odnosima (foto)\nPrvih 180 godina srpsko-ruskih diplomatskih odnosa nisu bile lake, ali su uvek bile u znaku bratstva i prijateljstva. Potvrda dobrih odnosa biće poseta predsednika Vladimira Putina Srbiji u januaru.\nPutin: Očekujemo otvaranje banke BRIKS-a u Rusiji\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio je da računa na to da će filijala razvojne branke BRIKS biti otvorena u Rusiji u skorijoj budućnosti.\nArheolozi u Egiptu su pre dve nedelje pronašli veliki sarkofag od crnog granita u Aleksandriji koji je 2.000 godina tu postojao netaknut.\n„Da li se (pre)poznajemo“ — Ponovo radi muzej (video)\nPrvi posetioci renovirane zgrade Narodnog muzeja, velelepnog zdanja na Trgu republike, dan uoči njegovog svečanog otvaranja, bili su novinari.\nKraj maratonske „bitke“: Spremno otvaranje jedne od najvećih kulturnih institucija Srbije\nNe zaboravimo da u Srbiji nikada nije rađena tako velika rekonstrukcija toliko značajne institucije kulture, kaže za Sputnjik Danijela Vanušić iz Sektora za zaštitu kulturnog nasleđa Ministarstva kulture.\n22:50 14.06.2018Svetsko prvenstvo u fudbalu 201815\nIker, Viktorija, Robi, Putin... Oči celog sveta su bile uprte u Rusiju\nNa stadionu „Lužniki“ svečano je otvoreno Svetsko prvenstvo u fudbalu koje se prvi put organizuje u Rusiji.\nFotografije koje obeležavaju Mundijal\nSpektakl u Moskvi: Otvaranje Svetskog prvenstva u fudbalu 2018.\nNa stadionu „Lužnjiki“ svečano je otvoreno Svetsko prvenstvo u fudbalu koje se prvi put organizuje u Rusiji.\nDanašnja ceremonija otvaranja gasovoda „Tanap“ za turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana je dobra prilika za promociju pred parlamentarne i predsedničke izbore. Turska ne gubi vreme, obezbeđuje gas i zaradu od tranzitnih taksi, kako od „Turskog toka“, tako i od „Tanapa“, a Evropa od tog gasovoda neće imati preteranu korist.\n„Lidl“ stigao u Srbiju otvaranjem logističkog centra u Novoj Pazovi\nKompanija „Lidl“, nemački prehrambeni trgovinski lanac broj jedan u Evropi, stigla je i u Srbiju otvaranjem logističkog centra u Novoj Pazovi, u prisustvu srpskog predsednika Aleksandra Vučića.\nOtvorena Ambasada SAD u Jerusalimu (video)\nCeremoniji otvaranja Ambasade SAD u Jerusalimu prisustvuje 700 zvanica, među kojima su i ćerka američkog predsednika Ivanka Tramp, njegov savetnik i zet Džared Kušner i ministar finansija Stiv Mnučin.\nPutin će prisustvovati otvaranju Svetskog prvenstva u fudbalu\nRuski predsednik Vladimir Putin prisustvovaće utakmici između Rusije i Saudijske Arabije, kojom će ujedno biti i otvoreno Svetsko prvenstvo u fudbalu, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nU Gračanici se otvara bioskop\nProjekcijom filma „Izvan granica realnosti“ u režiji Aleksandra Boguslavskog i Frančeska Ćinkvemanija, sa Milošem Bikovićem i Antoniom Banderasom u glavnim ulogama, 4. maja biće otvoren bioskop u Domu kulture „Gračanica“.\nTačno u podne po srednjoevropskom vremenu otpočela je svečana ceremonija otvaranja Olimpijskih igara u Pjongčangu.\nPutin: Mundijal će biti grandiozan praznik sporta\nVrednosti sporta ne zavise ni od kakvih spoljnih okolnosti, izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin na ceremoniji žreba za Svetsko prvenstvo u fudbalu 2018. godine.\nOtvoren 62. Sajam knjiga: Mladi lakše koriste engleski jezik nego maternji (foto, video)\nAustrijski pisac i publicista Karl Markus Gaus i akademik Miro Vuksanović otvorili su večeras 62. Međunarodni beogradski sajam knjiga, poručivši da je to „savršena opšta smotra odbrane jezika“, koji „u svakodnevnici i umetnosti za cilj ima da se ljudi sporazumevaju i u rečima onog drugog otkriju sebe same“.\nSrbi među prvima videli novo rusko oružje, pravo iznenađenje na kraju\nTreći Međunarodni vojno-tehnički forum „Armija-2017“ svečano je otvoren u vojnom parku Patriot, nadomak Moskve.\nIkea otvara svoja vrata u Srbiji, ali nečija i zatvara...\nŠvedska kompanija će izazvati poremećaj na domaćem tržištu. Pojedine analize kažu da se problem pojavio u okruženju, konkretno u Rumuniji, a zbog njihovog dolaska smanjena je proizvodnja nameštaja čak i do 45 odsto.


Mirovni Razgovori Uz Odjeke Nasilja | Institute for War and Peace Reporting\nMirovni Razgovori Uz Odjeke Nasilja\nPocetak druge runde razgovora u Parizu je obelezen iznenadnom eskalacijom nasilja na Kosovu. Dve bombe su eksplodirale u dva prenaseljena kosovska grada doslo je i do velikog nagomilavanja srpskih snaga.\nDve eksplozije bombi u dva kosovska grada, u Kosovskoj Mitrovici i u Podujevu, 13. marta, usmrtile su ukupno 9 a ranile vise od 100 ljudi, od kojih se mnogi nalaze u kriticnom stanju. Skoro u isto vreme albanka delegacija za razgovore u Parizu je stizala na pristinski aerodrom da uhvati let za Francusku i tamo ponovo zapocne mirovne razgovore.\nZa delegaciju su vesti o eksplozijama bile poruka koju treba poneti na razgovore, na mesto na kome je trebalo da se potpise politicki dogovor i da se zavrse godinu dana duge borbe u pokrajini.\nMedjutim, kosovski Albanci i Srbi se nisu slozili po pitanju poruke.\nMediji na albanskom jeziku su brzo povukli paralelu izmeju granatiranja sarajevske ulicne pijace Markale 29. avgusta 1995. godine, napada u kojem je ubijena 41 osoba, ali koji je konacno doveo do toga da nagomilane snage NATO-a udare po bosanskim Srbima i naterao ih da se dogovore u Dejtonu.\nSrpski mediji su takodje pomenuli iskustvo Markala, optuzujuci "albanske teroriste" - njihov naziv za gerilce iz Oslobodilacke vojske Kosova (OVK) - da su namerno bombardovali svoj narod u pokusaju da uvuku NATO u rat na njihovoj strani. Bosanski Srbi su tvrdili slicno 1994. godine.\nKosovski Albanci tvrde da su napad izvrsili Srbi, "sa jednim jedinim ciljem da se izvrsi opstrukcija konferencije." Oni pominju presedan od proslog leta, kada su se kosovski Albanci povukli sa razgovora u znak protesta protiv novih napada u regionu Decana, ciji je tajming posebno planiran da bi razgovori propali, uprkos nastojanjima zapadnih posrednika.\nKomentarisuci eksplozije u Mitrovici i Podujevu, Dzemail Mustafa, glasnogovornik lidera kosovskih Albanaca Ibrahima Rugove prisetio se slicnog napada u Urosevcu (Ferizaju), koji se dogodio kada je albanska delegacija proslog meseca odlazila na razgovore u Rambujeu, u Francuskoj.\n"Ovo je jos jedan dokaz u ruci da su ove eksplozije instrumenti beogradskog rezima da bi se uticalo na mirovne razgovore u Francuskoj," rekao je.\nStanovnici Podujeva i Mitrovice, severozapadno od Pristine, rekli su da je u trenucima pre eksplozije bilo neobicno malo clanova srpske paravojne policije koja je obicno stalno prisutna. Jedna bomba je eksplodirala na glavnoj pijaci u doba sedmice kada je na njoj najveca guzva, a druga u blizini gradske poste. Policija se sada vratila na svoja mesta.\n"Ovi teroristicki cinovi jos vise podvlace neophodnost i hitnost medjunarodnog dogovora koji bi pomogao da se sadasnji sukob okonca, i sprecio ponavljanje ovakvih tragedija kojima smo bili svedoci u Podujevu i Mitrovici", rekao je glasnogovornik Kosovske verifikacione misije OEBS-a.\nMedju ubijenima i ranjenima bile su i zene i deca. "Ove naprave, koje sadrze prilicnu kolicinu eksploziva su postavljene na prepuna javna mesta, u doba dana kada je na njima najveca guzva, sa jasnim ciljem da se izazove najveci moguci broj civilnih smrti i ranjavanja," optuzila KVM OEBS-a.\nPredsedavajuci OEBS-a, norveski ministar spoljnih poslova, Knut Volebek osudio je napade u Podujevu i Mitrovici kao "teroristicke cinove".\nUspesan ishod u Parizu ove nedelje ce dovesti NATO na Kosovo; a neusph, kao i dogovor Milosevica i Holbruka proslog oktobra ce dovesti do novih borbi, ubijanja, izbeglica, i mogucnosti vazdusnih napada NATO-a sa nepredvidljivim posledicama.\nAli ima malo razloga da se veruje da ce prisustvo OEBS-a ili cak i NATO-a moci da spreci bombase ukoliko se oni odluce da napadnu i posto je dogovor postignut.\nUprkos razaranju u ova dva grada, ovog puta Albanci nisu oklevali i otisli su u Francusku, "samo da potpisu dogovor", kao sto je to Rugova rekao. Ali ovodnedeljni nastavak pregovora u Parizu izazivao je porast napetosti.\nPored bombaskih napada, pocetak pregovora cesto je pracen drugim razornim dejstvima na terenu. Verifikatori OEBS-a su primetili da je novoj rundi razgovora prethodilo ogromno povecanje u rasporedjivanju srpshih vojnih i paravojnih policijskih snaga.\nKolicina snaga koja se sada krece pokrajinom je cak vise od sedam puta veca od one koja je dozvoljena oktobarskim dogovorom. Prvog dana ovonedeljne konferencije u Parizu, albanski izvori su izvestili da vise od 100 vojnih vozila sa teskim naoruzanjem pristize na Kosovo iz Srbije, a izvestili su i o obnavljanju borbi u razlicitim delovima Kosova.\nU sredu, SAD su izvestile da je jugoslovenska vojska rasporedila hiljade trupa i teskog naoruzanja, sa 21.000 vojnika duz granice sa Kosovom pored 18.000 koji se nalaze u samoj pokrajini.\n"Oni se sigurno spremaju za rat", rekao je glasnogovornik Pentagona Ken Bejkon izvestacima u Vasingtonu ove nedelje. Rekao je da su srpke snage dovukle jos sedam tenkova na Kosovo kao podrsku za 96 tenkova koje su vec tamo rasporedjeni i 30 dodatnih koji se drze kao rezerva.\nDjeracina Tuhina je novinar Radija Slobodna Evropa u Pristini.


Siniša Mali: Plate u javnom sektoru rastu prosečno 9,6 odsto - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Siniša Mali: Plate u javnom sektoru rastu prosečno 9,6 odsto\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali istakao je da je odlučna ekonomska politika dovela do dobrih rezultata u budžetu i do većih prihoda, te da je želja da se taj novac vrati građanima kroz veće plate u javnom sektoru, jednokratna davanja penzionerima i dodatna investiciona ulaganja.\n6Piše: Danas Online 17. septembra 2019. 12.59\n„Povećanje plata kreće već od 1. novembra, a isplata uvećanih primanja biće između 1. i 5. decembra ove godine. Povećanja se kreću u rasponu od osam do 15 odsto, što je u proseku 9,6 odsto. Imamo prostora u budžetu, te će tako svaki penzioner dobiti 5.000 dinara oko 1. decembra i još nam ostaje da definišemo procenat povećanja penzija po švajcarskoj formuli, od 1. januara 2020, samo treba da vidimo da li će biti između 5,1 i 5,5 odsto“, rekao je Mali gostujući u Jutarnjem programu televizije Pink.\nOn je objasnio da će zbog ovih isplata biti usvojen pozitivan rebalans budžeta i naglasio da on znači da sada imamo više prihoda u državnoj kasi.\n„Sada je suficit 46,6 milijardi dinara za prvih osam meseci. Sve naše prihode mi želimo da vratimo građanima, upravo kroz povećanje plata i penzija, ali i kroz infrastrukturne projekte, poput izgradnje Moravskog koridora, za šta je u rebalansu predviđeno 14 milijardi dinara. To je najvažniji infrastrukturni projekat u narednom periodu koji ćemo raditi. Sve to pokreće rast naše ekonomije i podiže kvalitet infrastrukture“, istakao je Mali.\nOn je naglasio da je rebalansom budžeta predviđena i podrška građanima zaduženim u švajcarskim francima, istakavši da je oko 90 odsto njih prihvatilo da prebaci svoje stambene kredite u evre, što je oko 16.000 ljudi.\nMali je rekao da je jasna namera Vlade Srbije da ljudi osete boljitak i da vide jasan trend napretka, te da je ta perspektiva ključni faktor u donošenju odluke da li će ostati u zemlji ili ne.\nOn je rekao da je namera da se poveća kvalitet usuga i u zdravstvu i u prosveti, te da je napravljen ogroman korak napred.\n„Idemo ka tome da ljudi osete boljitak, trend napretka, a ta perspektiva je ključni faktor da li ćete ostati ili ne. Ako vidite da se dobre stvari dešavaju, posebno po pitanju makroekonomije, da rastu plate, da se podiže standard građana, možda ćemo uspeti da zaustavimo taj trend“, rekao je on.\nMali je naveo da je sada nezaposlenost 10,3 odsto i da se ide ka jednocifrenoj stopi nezaposlenosti već na početku naredne godine.\nProšle godine prosek povećanja plata u javnom sektoru bio je 8,6, a ove 9,6 odsto, rekao je on i dodao da će to dodatno doprineti da prosečna plata u decembru bude 500 evra, ali da je namera da se u što kraćem periodu i taj iznos značajno uveća.\nMali se osvrnuo na domaću privredu i podsetio da ovih dana obilazi privrednike, s ciljem da sa njima razgovara, ali i predstavi podsticajne mere države.\n„Mislim da im znači što znaju da uopšte neko želi da razgovara sa njima. Upravo u razgovoru možemo da saznamo da li i gde grešimo, da bismo bolje planirali mere. Da biste bili bolji, morate da slušate, da vidite u kom smeru da menjate zakone. Oni su nosioci razvoja naše ekonomije“, rekao je Mali.\nOn je istakao da novca u budžetu ima, a da država želi da pomogne i pozvao privrednike da sa svojim preduzetničkim idejama konkurišu za ta sredstva.\nMali je potvrdio da je nedavno isplaćeno 11,5 miliona evra, starog duga iz SFRJ.\n„Ti dugovi su reprogramirani, plaćaju se na rate. Srbija sada ne kasni, izmiruju se obaveze, a nekada nije bilo tako. Ono što smo nasledili rešavaćemo, što pre vratimo taj novac, bićemo uspešniji. Mislimo na generacije koje dolaze“, rekao je on.\nMali je naveo da je važno raditi na rastu naše ekonomije, te da se to postiže kroz rast lične potrošnje, investiciona ulaganja, ali i rasterećenje privrede.\n„To je ceo paket koji nas vuče ka napred. Sa jedne strane rasterećujete privredu kojoj dajete mogućnost da zapošljava radnike, a s druge strane podstičete ličnu potrošnju“, rekao je on i izrazio očekivanje da ove godine rast neće ići ispod 3,5 odsto.\nMali je podsetio da Međunarodni monetarni fond, sa kojim će se razgovarati o daljim reformama koje treba da unaprede kvalitet života u Srbiji, svoju posetu počinje 3. oktobra.\nBudžet, javni sektor, plate, prihodi, Siniša Mali\n17. septembra 2019. u 17.55\nLopovi, vratite penzosima pokradeno!\n18. septembra 2019. u 03.04\nVidi se sa medjunarodne svemirske stanice: Doktore Mali, vrlo mali, to povecavas plate svojim glasacima, barabo. Ali, videces ti uskoro , 24 , uskoro!\n18. septembra 2019. u 05.30\nTrebalo bi definisati zakonski i „najniže garantovane penzije“, jer one su ustvari socijalna kategorija, tako da budu min. 1/3 prosečne neto plate. Takva penzija sada iznosi oko 15.000 i kada se plate računi i lekovi, ostaje samo za Gladovanje.\n18. septembra 2019. u 06.50\nsa ovim povecanjem jos niste vratili plate na nivo iz 2014.g. sram Vas bilo….vratite plate penzije i sve sto ste uzeli pa koji troskovi zivota sada a koji su bili 2014.g.\n18. septembra 2019. u 11.45\nprvo opljackate pa posle kao vracate stvarno strasno ne mogu da verujem pa se cudite otislo svo radon sposobno stanovnistvo ustvari VAMA je dobro I za VAS ce uvek biti…ko razmislja o narodu jos\n18. septembra 2019. u 16.13\nRadim u javnom sektoru, prekovremeno imam toliko sati da mesecima ne bih morala da dolazim na posao kada bi mi za to dali slobodne dane kad ih vec ne placaju!


Evropski sud pravde nije razmatrao ništavnost valutne klauzule u CHF - Klix.ba\n21.9.2017. u 11:10\nInformacija o navodnoj presudi Evropskog suda pravde o ništavnosti valutne klauzule u CHF koja je jučer plasirana u pojedinim medijima u potpunosti je netačna, saopćeno je iz Addiko Bank.\nEvropski sud pravde je, po žalbi klijenata, razmatrao da li je banka u Rumuniji trebala adekvatno informisati klijente o rizicima valutne klauzule, te iznio stav da je Banka trebala pružiti dovoljno informacija klijentima. Procjenu da li su banke pružale adekvatne informacije Evropski je sud pravde ostavio da utvrđuju lokalni sudovi.\nUdruženje Švicarac svjesno zanemaruje ove činjenice i konstantno spominje navodnu nezakonitost valutne klauzule, obrazlažući to čak i sudskim praskama drugih zemalja, iako je domaće zakonodavstvo, uključujući i najviše organe sudske vlasti izričito potvrdilo zakonitost ove klauzule, saopćeno je iz Addiko Bank.\nUdruženje Švicarac Švicarski franak Addiko Bank


Foto: POOl, Yves Herman / Tanjug/AP\nKonsultacije će, kako je najavljeno, zbog pandemije korona virusa biti održane onlajn, a njih će voditi četverac - evropski poslanci Vladimir Bičlik i Tanja Fajon i bivši palamentarci Eduard Kukan i Knut Flakenštajn.\nU četiri dana konsultacija biće dogovorena agenda dijaloga, i teme koje će njime biti pokrivene. Specifično je da će u njima učestvovati samo stranke koje se nalaze u parlamentu, da će se ti razgovori održavati onlajn i trajati do 22. aprila.\nPočetak dijaloga u junu\nŠta je tačno dogovoreno, biće poznato 7. maja, kada bi evroparlamentarci mogli da dođu u Beograd .\n- Nakon toga, oni će da razgovaraju sa vanparlamentarnim strankama, a 7. maja će da mi se jave i izveste me šta su razgovarali. Međustranački dijalog neće početi pre juna - rekao je predsednik Skupštine Ivica Dačić.\nGULAŠ NA ĐILASOV NAČIN Jeremić opleo po lideru SSP, pominjao i "ČOPORE ŠILJOKURANA"\nNi stranke koje nisu u parlamentu, a koje su daleko brojnije, neće biti izuzete. Sa njima će biti održani razgovori u dva koloseka, na jednom sa onim koje ne žele posredovanje Brisela, među kojima su SPAS, POKS, SRS i DSS. Lider DSS Miloš Jovanović izjavio je da bi prvi takav sastanak vlasti i stranaka koje ne žele učešće stranih posrednika mogao da bude održan u narednih desetak dana.\nDačić je najavio da će predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću uputiti poziv da prisustvuje, a Jovanović je rekao da bi bilo dobro da i lider SNS bude za pregovarčkim stolom.\nOpozicija nesložna oko učesnika\n- Dijalog će izgledati onako kako vlast bude htela, i zbog toga će za uspeh ili neuspeh tog dijaloga biti odgovorna vlast. Samo razgovorom možemo nešto da postignemo - rekao je Jovanović.\nNa drugom koloseku biće stranke koje žele učešće stranaca u dijalogu, a među njima su Stranka slobode i pravde, Narodna stranka, Demokratska stranka i Dveri.\nVećina njih je već poslala svoju platformu o izbornim uslovima, a za sada se zna da će Đorđe Milićević i Žarko Obradović predstavljati SPS, Miloš Jovanović DSS, a Žika Gojković POKS.\nĐorđe Milićević SPS\nSpekulisalo da bi u ime SNS mogla da nastupa petorka - Aleksandar Martinović, Vladimir Đukanović, Vladimir Orlić, Sandra Božić i Biljana Pantić Pilja, ali to iz redova naprednjaka nije potvrđeno.\nŠto se tiče dela opozicije koja prihvata arbitražu EU, bilo je predloga da u njihovo ime nastupa dvoje vanstranačkih ličnosti, profesor Pravnog fakulteta u Novom Sadu i bivši lider DS-a Bojan Pajtić i profesor FPN i predsednik Državotvornog pokreta Srbije Slobodan Samardžić. Dogovora oko toga još nema, a kako sada stvari stoje, teško da će ga i biti.\nGovoreći o dijalogu direktor Cesida Bojan Klačar istakao je da će najvažnija biti iskrenost obe strane da se dođe do kompromisa.\n- Takođe će biti važno i da obe strane odustanu od svojih maksimalističkih ciljeva, a ako se to ne desi, dijalog može da bude tek delimično uspešan, ili u potpunosti neuspešan - istakao je Klačar.\nPovodom toga što se dijalog odvija u dva koloseka, kaže da na to treba gledati kao na realnost jer desničarske stranke ne žele u EU, ali i nešto što ide na vodenicu vladajućoj stranci jer može da utiče i na razvodnjevanje dijaloga.\n- Realnije da se razgovor vodi u jednom koloseku, jer su daleko brojnije one stranke koje prihvataju EU kao posrednike, ali i da se pri tom uvrste i zahtevi će u njemu biti brojniji - istakao je Klačar.\nSve je "zakuvao" PSG\nDa razgovorom vlasti i opozicije posreduje Brisel zatražio je PSG dok ga je predvodio glumac Sergej Trifunović, nakon čega su stupili na scenu predstavnici Evropskog parlamenta (EP).\nStavove suprotnih strana pokušao je da pomiri Fond za otvoreno društvo pod krovom Fakulteta političkih nauka, ali su se učesnici s vremenom osipali, pojedine stranke opozicije su odustale, a nisu uzele učešće ni kad je na scenu stupila EU. Tada se većina opozicionih stranaka odlučila za bojkot, dok su one koje su prelomile da izađu pred birače, 21. juna prošle godine, dobile epitet lažne ili Vučićeve opozicije.\nTakav scenario EU sada ne želi, što je jasno već izneo izvestilac EU za Srbiju Vladimir Bilčik, koji je poručio da "na izborima treba da učestvuje i onaj deo opozcije koji je bojkotovao prošle izbore".\nPlatforma o izbornim uslovima


Obrezivanje kao prevencija side - Tekstovi - Portal farmaceuta\nTopic: Obrezivanje kao prevencija side\nAuthor Topic: Obrezivanje kao prevencija side (Read 2069 times)\nObrezivanje kao prevencija side\n« on: 16-08-2006, 15:36:32 »\nToronto -- Obrezivanje i ubijanje mikroba mikrobicidima bi se uskoro moglo koristiti u prevenciji side, reèeno na konferenciji u Torontu.\nMeðutim, potrebno je ubrzati istra¾ivanja kako bi se te metode usvojile, predlo¾ila je grupa eksperata na svetskom samitu o sidi u Torontu. Direktor Instituta za javno zdravlje iz Ugande, David Sarvada izjavio je da bi usavr¹avanje novih, efikasnih metoda prevencije moglo pomoæi milionima ljudi da izbegnu bolest.\nIstra¾ivanje mikrobicida - vaginalnog gela koji spreèava preno¹enje virusa HIV, i obrezivanja dobro napreduje i te dve metode mogle bi da budu spremne za jednu do pet godina, navodi se u izve¹taju Radne svetske grupe za prevenciju side, èiji je potpredsednik Sarvada.\nBiv¹i amerièki predsednik Bil Klinton stao je tokom konferencije u odbranu administracije sada¹njeg predsednika D¾ord¾a Bu¹a, navodeæi da SAD tro¹e vi¹e sredstava za borbu protiv HIV-a od bilo koje druge zemlje. Klinton je, kao i amerièki milijarder i jedan od osnivaèa kompanije Majkrosoft Bil Gejts, tokom samita u Torontu, pohvalio Bu¹ov Hitni program za prevenciju side (PEPFAR).\nProgram koji je Bu¹ pokrenuo 2003, predviða da se u narednih pet godina za borbu protiv side u 15 zemlja potro¹i 15 milijardi dolara. Program predviða da se obezbede lekovi za obolele od side, distribuiraju prezervativi i finansiraju grupe koje poma¾u bolesnima.\nVerski zvaniènici na 16. svetskoj konferenciji o sidi u Torontu apelovali su da se izbegavaju biblijski termini kao ¹to je "kazna", kada se govori o ovoj bolesti. "Kori¹æenjem te reèi jaèa se stav prema kojem Bog ka¾njava èoveèanstvo ovom bole¹æu", rekao je D¾ejp Hit, generalni sekretar Afrièke mre¾e verskih lidera zara¾enih HIV virusom ili obolelih od side.\nKonferencija u Torontu, koja je poèela u nedelju, po broju uèesnika najveæi je skup posveæen toj bolesti do sada.


Beograd, 03. mart – Povodom obeležavanja Dana Vojnoobaveštajne agencije (VOA) u zgradi Starog Generalštaba večeras je održan svečani prijem.\nOve godine se prvi put slavi Dan VOA 5. marta u znak sećanja na 1884. godinu kada je formiran Spoljni odsek u okviru Operativnog odeljenja Glavnog Đeneralštaba, čime je po prvi put u modernoj srpskoj državi institucionalno zaokružena vojnoobaveštajna delatnost.\nDirektor VOA brigadni general Slavoljub Dabić rekao je da su zadaci VOA i danas isti, kao i pre više od jednog veka, otkrivanje pretnji i loših namera, sprečavanje iznenađenja i pravovremeno informisanje državnog i vojnog vrha. Istakao je da je rad Agencije u proteklom periodu obeležilo intenzivno angažovanje svih njenih kapaciteta na ispunjavanju zadataka u skladu sa spoljnopolitičkim i odbrambenim interesima Republike Srbije.\n„U cilju pružanja podrške državnom i vojnom rukovodstvu pripadnici VOA svakodnevno marljivo rade na prikupljanju obaveštajnih saznanja o rizicima i pretnjama iz inostranstva usmerenim protiv naše zemlje“, rekao je general Dabić.\nOn je dodao da Agencija kontinuirano prati i izveštava o krizama i regionima gde su angažovani ili se planira angažovanje pripadnika MO i VS u multinacionalnim operacijama, pružajući im time obaveštajnu podršku pri realizaciji postavljenih zadataka. Direktor VOA istakao je da u skladu sa vojnodiplomatskom funkcijom Agencije, izaslanici odbrane RS u 22 države na dostojanstven način predstavljaju MO i VS kao kredibilne i pouzdane partnere kao i da je ponosan na činjenicu da VOA i njeni pripadnici odgovorno i u skladu sa zakonom, na profesionalna način štite nacionalne interese Srbije.\n„Vojnoobaveštajna agencija, kao nosilac obaveštajne funkcije u sistemu odbrane Republike Srbije sačuvala je ono najvrednije a to su pre svega ljudi sa integritetom, znanjem, iskustvom, timskim duhom i željom da uvek budu korak ispred događaja“, ocenio je brigadni general Dabić. Agencija je svojim radom doprinela stabilnosti sistema odbrane i bezbednosti Srbije i njenih građana a u narednom periodu će, u skladu sa ekonomskim mogućnostima, boljom organizacijom i osposobljavanjem postojećih kadrova, podići nivo operativnih i funkcionalnih sposobnosti kako bi još efikasnije odgovorila novim izazovima.\n„Vojnoobaveštajna agencija i njeni pripadnici će i u budućnosti nastaviti da budu prva linija odbrane Srbije. Naš cilj je jasan – moderna i snažna obaveštajna funkcija u sistemu odbrane Republike Srbije, a vrhunski prioritet očuvanje bezbednosti R. Srbije“, zaključio je direktor VOA.\nPrijemu su prisustvovali ministar odbrane Zoran Đorđević, predstavnici izvršne, sudske i zakonodavne vlasti, načelnik Generlaštaba VS general Ljubiša Diković, predstavnici Ministarstva odbrane R. Srbije i Vojske Srbije, MUP, vojnodiplomatskog kora, gosti iz javnog i kulturnog života, kao i predstavnici medija.


"Bolesnici, sadisti, psihopate, idioti i neznalice" tužili Gorana Vesića | Luftika\nGrađanski pokret Ne davimo Beograd podneo je danas (11. decembar) tužbu protiv zamenika gradonačelnika Beograda, Gorana Vesića, zbog niza uvreda koje je u prethodnom periodu izneo na njihov račun.\n“Tužbu podnosimo zajedno sa Institutom za urbane politike, zbog serije uvreda koje je Vesić mesecima iznosio u javnosti na račun aktivista Ne davimo Beograd, Dobrice Veselinovića i Radomira Lazovića, kao i direktorke ove stručne organizacije, Ive Čukić”, naveli su iz Inicijative, a preneo portal Nova.\n“Jedna od najbolnijih Vesićevih tačaka, zbog koje nas je kontinuirano napadao mesecima, je katastrofalna rekonstrukcija poteza od Vukovog spomenika do Kalemegdana. Ne davimo Beograd je izveštavao i upozoravao javnost da se radi o preskupim i loše urađenim radovima čiji su rokovi probijeni više nego duplo. Ovo bi svaki put izazvalo automatsku salvu uvreda zamenika gradonačelnika”, naveli su iz Inicijative.\nRadomir Lazović, jedan od članova Inicijative Ne davimo Beograd, za Nova.rs je istakao da uvrede traju od avgusta prošle godine.\n“Tužba je zbog povrede ugleda i časti, zbog serije uvreda koje traju još od avgusta prošle godine. Sačekali smo da sakupimo sve uvrede. Planiramo da to nastavimo to da radimo i pozivamo sve one koji se nalaze na meti Vesića da nam se jave, kako bi im naš pravni tim pomogao da podnesu tužbe”, rekao je Lazović.\n“Vesić je nas nazivao sektom, bandom, sadistima, nasilnicima, itd, a sve te uvrede bi onda završila u tabloidima. Na kraju se desilo da su tri puta pokušavali da upadnu u naše prostorije i da su okolo pisali uvredljive grafite, upravo zbog takvih uvreda”, zaključio je Lazović.\nJelka i novogodišnji paketići za Gorana Vesića ispred Skupštine Beograda\noznakegoran vesić ne davimo beograd tužba uvrede


Madona osvaja pozorište\nKrstarica 18. maja 2002. 00:00\nLjudi koji poseduju izrazit talenat u jednoj oblasti često su multiobdareni, pa i u drugim, manje ili više srodnim disciplinama, daju zavidne rezultate. Ovo važi posebno za umetnost, gde su mnogi nadareni muzičari ujedno i dobri slikari, a glumci često izvrsni muzički izvođači. To je, ipak, slučaj samo kod zaista višestruko nadarenih osoba: postoje i oni drugi koji uporno dokazuju navodnu širinu svog talenta i u tome najčešće loše prolaze.\nOdlična ilustracija za to je poznata pevačica i „globalni fenomen“ – Madona. Njeno umeće, bar kada su u pitanju pop muzika, scena i postavljanje normi trenda, niko ne spori. Čak se može reći da je talent koji poseduje do te mere specifičan da je odvaja od drugih uspešnih muzičara, neka vrsta „njuha“ za nadolazeće imperative mainstream-a, gde je ona najčešće prva u mnogim stvarima.\nNažalost, ljudi su često nezajažljivi, pa tako i Madona uporno pokušava da se dokaže i u drugom umetničkom mediju. Većina se seća njenih neuspešnih uloga u niskobudžetnim produkcijama: takvo iskustvo je, međutim, nije odvojilo od ideje da se bavi glumom. Sada je, ipak, u „ozbiljnijim“ godinama, te se stoga odlučila za pravo pozorište.\nU pitanju je londonski Wyndhams Theatre, gde Madona igra u komadu „Up For Grabs“ australijskog pisca Dejvida Vilijamsona. Premijera koja se svakako čeka sa nestrpljenjem – desiće se 23. maja 2002. godine. No, u međuvremenu je održana pretpremijera nakon koje je većina od ukupno 700 posetilaca bila prilično razočarana Madoninom glumom. Zamerke glase da je, jednostavno rečeno, ova poznata pevačica loša glumica, budući da glumi nesigurno i neuverljivo. Izgleda da je i Madona svesna toga, pošto je nakon spuštanja zavese bukvalno pobegla kući, ne sačekavši komentare.\nPremijera će pokazati šta kritičari misle o Madoninoj glumi: ne treba očekivati previše, posebno ako se uzme u obzir da je Madonino prethodno teatarsko iskustvo oskudno i najčešće loše ocenjivano od strane kritike (poput off-Broadway komada „Goose and Tom Tom“, u kojem je igrala zajedno sa tadašnjim mužem Šonom Penom).


Pogledajte kako je novinarka BN TV očitala lekciju Dodiku: “Lično vas upozoravam da je ovo posljednji put…” – Sandzaklive najnovije vijesti iz Sandžaka\nobjavio sandzaklive 30. Septembra 2021., 21:40\nNa konferenciji za novinare člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika dogodila se zanimljiva situacija kada je novinarka BN Televizije Slađane Jašarević žestoko reagirala na Dodikove optužbe na račun ove televizije.\nPrije njenog pitanja Dodik je više od 15 minuta govorio o BN televiziji optuživši njihove novinare da su izmislili aferu “Kiseonik”, da su izdajnici RS-a, i da im ništa nije sveto.\nMladoženja na svadbi doživio užas – Planira tužbu zbog nemarnosti prijatelja (Video)\nUdes u selu Vučiniće kod Novog Pazara! Ima povređenih\nProf dr Rakić Vodinelić: Sudija iz Sjenice morao bi da bude suspendovan…DruštvoPovodom slučaja sudije Ljubodraga Vučkovića iz Sjenice, koji navodno dolazi na posao s nanogiom jer se protiv njega vodi istraga zbog malverzacija sa …\nSarajevo: Gradonačelniku Novog Pazara specijalna nagrada Simposara…PolitikaGradonačelniku Novog Pazara, Nihatu Biševcu, uručena je posebna nagrada “Grad prijatelj”. Sabahudin Topalbećirević, osnivač Međunarodnog sportskog sim…


TV MOSTNET - PREDSEDNIK SRBIJE ALEKSANDAR VUCIC U PROKUPLJU\nPREDSEDNIK SRBIJE ALEKSANDAR VUCIC U PROKUPLJU Istaknut\nObjavljeno u Vesti iz Prokuplja Napisala TV MOSTNET Mart 16 2018\tveličina teksta\tSmanji veličinu teksta Povećaj veličinu teksta 0\nPredsednik Srbije Aleksandar Vucic posetio je danas Prokuplje i otvorio novi pogon fabrike "Bizlink" koja je resila da prosiri kapacitete i primi jos 500 radnika. Ovom prilikom porucio je Toplicanima da rade na tome da se radja vise dece jer je to ono sto nedostaje ovom kraju. Ako se ovakav trend nastavi, kaze predsednik uvozicemo radnu snagu jer u Srbiji svakog dana manje je 107 ljudi.\nPored ulaganja cije ce pokroviteljstvo podrzati a odnosi se na formiranje industrijske zone i spomen parka Toplickom ustanku u Prokuplju, ocekuje brzo resenje za Kursumlijsku banju ali i finansiranje izgradnje bazena u Zitoradji. Trazite vise, nastavio je predsednik Vucic i dobicete sve sto trazite jer ste uvek bili prvi i u radu i u ratu. Da bi Prokuplje i Toplicu jos vise podigli moramo jos dosta da ulazemo i ja vam tu stojim na raspolaganju.\nNapravicemo i opremiti industrijsku zonu, uloziti u spomen park 30 miliona dinara jer je to malo u odnosu na ono sta je Gvozdeni puk dao ovoj zemlji u istoriji reci su predsednika Vucica. Ceka se takodje i zavrsetak tendera za odredjivanje strateskog partnera za Kursumlijsku banju ali i pocetak radova na izgradnji bazena u Zitoradji vrednog oko 200 miliona dinara.\nPročitano 1498 puta\tPoslednji put izmenjeno Poslednji put izmenjeno Maj 21 2018\nViše iz ove kategorije « Zavrsena sanacija Trnavacke reke\tVodosnabdevanje uredno, nastavljaju se radovi na izgradnji vodovodne mreže »


Zašto je “Continental” dobio 19.000 evra subvencija po zaposlenom?\nMediji su preneli da je država nemačkoj kompaniji “Continental” dala subvenciju od 9,5 miliona evra, što je čak 19.000 evra po zaposlenom.\nPošto se zbog toga pobunio domaći IT sektor, premijerka Ana Brnabić je izjavila da je država dala subvencije “Continental”-u za otvaranje istraživačkog centra u Novom Sadu pošto to nije autsorsing kompanija i naglasila da će Srbija od tog centra imati veliku korist.\nOna je podsetila da je prethodna vlada odlučila da ne daje subvencije za IT kompanije i tada stopirala subvencije za kompaniju “Endava”.\nPremijerka je rekla da je “Continental” potputno drugačiji slučaj, pošto je “Endava” autsorsing kompanija, koja zapošljava programere. Inače, autsorsing (outsourcing) je dogovorno prenošenje ili prepuštanje dela ili celokupnih poslova, drugim, za tu vrstu specijalizovanim firmama, uz određenu naknadu. Zemlje istoka su najpogodnija autsorsing tržišta zbog obrazovane i jeftine radne snage.\n"U slučaju “Continental”-a imamo istraživački centar, koji promoviše Srbiju kao destinaciju za istraživanje i razvoj i donosi drugačiju tehnologiju i znanje", navela je Brnabić i dodala da će od tog centra imati veliku korist naše start-up kompanije i programeri.\nTo pojašnjenje dolazi nakon što se Vojvođanski IKT klaster obratio javnosti saopštenjem u kome se navodi da je “vest o velikoj i važnoj investiciji “Continental”-a ispraćena informacijom da država daje 9,5 miliona evra ovoj kompaniji za osnivanje Centra za istraživanje i razvoj u Novom Sadu, te da će tako biti zaposleno najmanje 500 novih radnika na neodređeno vreme“.\nU saopštenju se dalje kaže “Continental na tržištu rada sigurno ne može da nađe tih 500 inženjera i moraće da ih traži u postojećim kompanijama. To znači da neće biti otvaranja novih radnih mesta. Osim toga, sigurni smo da ova kompanija neće ni dobit zadržavati u Srbiji i da je poslovni model, koji planiraju u suštini outsourcing – u Centru za istraživanje i razvoj će se razvijati rešenja koja će matična kompanija prodavati na svetskom tržištu ne iz Srbije, već iz Nemačke ili neke druge lokacije na kojoj se registruje dobit i plaća porez. Država, dakle, iz džepa poreskih obveznika finansira efektivni odliv mozgova”.\nVojvođanski IKT klaster je u saopštenju istakao: “Da budemo sasvim nedvosmisleni: ovakav potez države je nož u leđa domaćim IT kompanijama, koje uspešno posluju i generišu profit za sebe i za našu državu. Mi jesmo za slobodno tržište i domaće kompanije se ne plaše konkurencije. Ono što brine jeste nelojalna konkurencija u sopstvenom dvorištu – strane kompanije, koje u Srbiji dobijaju državnu pomoć i time stiču povlašćen položaj”.\nU tom klasteru smatraju da država mora da odustane od zastarelog refleksa o stranim direktnim investicijama i da Srbija ne treba da gradi imidž zemlje u koju stranci dolaze da zaposle domaće IT stručnjake – već zemlje, koja ima svoju IT industriju i podsećaju da je to jedini sektor, koji već dugi niz godina beleži dvocifren rast i čiji će neto izvoz uskoro biti broj jedan izvozni proizvod Srbije.\nOtvorena prva digitalna farma u Srbiji – spoj IT sektora i agrara\nU kompaniji “Kontinental” posao za 500 programera\nIzvoz IT-a ove godine dostiže milijardu evra\nBeogradska aplikacija postala zvanična elektronska legitimacija u Švedskoj


Dijaspora u prošlosti i sadašnjosti (LXIX): Iseljeništvo u Americi, Evropi i Kanadi - PORTAL REVIJE FOKUS\nDijaspora u prošlosti i sadašnjosti (LXIX): Iseljeništvo u Americi, Evropi i Kanadi\nU njima se probudio iskonski patriotski osjećaj obaveze prema domovini. Umjesto guslarske junačke retorike, širi se internet naracija, nabavljaju knjige i druga literatura koja baca novo svijetlo na crnogorsku istoriju, kulturu, osvjetljava problem Crnogorske pravoslavne crkve, crnogorskog jezika i sagledava aktuelne političke prilike drugačije od zvanične propagande\nU Americi živi, prema nekim procjenama, od 45 do 50 hiljada crnogorskih iseljenika. Stari pečalbari, koji su nekada imali dobro organizovana udruženja, su vremešni ili više nijesu u životu, a njihovi potomci su se amerikanizovali. Novi doseljenici su imali solidnije obrazovanje i znanje jezika od svojih prethodnika, ali i brojne prepreke za dobijanje regularnog posla i „papira” za legalan boravak. Raštrkani po velikim gradovima bili su prepušteni sebi. Na solidarnost sunarodnika nijesu mogli računati, pa nijesu bili motivisani da se organizuju na etničkoj osnovi. Nešto stariju crnogorsku emigraciju, koja nije zaboravila jezik i svoje korijene, među kojima ima biznismena, stručnjaka razne vrste, profesora univerziteta, poslovnih ljudi, okolnosti su povezale sa mlađim i to više brigom za sudbinu Crne Gore nego za zajedničke egzistencijalne probleme.\nPrinc Nikola Petrović igra crnogorsko kolo u Čikagu 1998. godine\nU njima se probudio iskonski patriotski osjećaj obaveze prema domovini. Umjesto guslarske junačke retorike, širi se internet naracija, nabavljaju knjige i druga literatura koja baca novo svijetlo na crnogorsku istoriju, kulturu, osvjetljava problem Crnogorske pravoslavne crkve, crnogorskog jezika i sagledava aktuelne političke prilike drugačije od zvanične propagande.\nZa tu svijest naročito su bile privlačne poruke Liberalnog saveza Crne Gore i nezavisnih intelektualaca koji su beskompromisno stali u odbranu dostojanstva Crne Gore i njenog prava na samostalan demokratski razvoj.\nMeđu mlađim iseljenicima postaju popularne suverenističke partije i naročito nedjeljnik „Monitor”. U više gradova SAD (Njujork, San Francisko, Los Anđeles, Detroit, Čikago) počinju da se samoorganizuju društva crnogorskih iseljenika. Naročito je bio aktivan Crnogorski nezavisni kulturno-informativni centar u Njujorku, osnovan 1994. godine sa agilnim Sretenom Đuretićem i Ahmetom Spahijom.\nOva udruženja okuplja u jedinstvenu organizaciju Montenegrin Assocation of America, sa sjedištem u San Francisku. Ova asocijacija osnovana 1994. godine, registrovana je kao neprofitna obrazovna organizacija. Njen cilj je bio da okuplja iseljenike iz Crne Gore i prijatelje Crne Gore, i bez obzira na etničke, vjerske i političke razlike, proširi njihovo znanje o duhovnom i istorijskom nasljeđu Crne Gore i podrži razvoj „nezavisne, demokratske, humanističke, privredno razvijene i prema susjedima i prema svijetu otvorene Crne Gore”.\nOsnivački odbor su sačinjavali ing. Blažo Sredanović, dr Dušan Petranović i ing. Stanko Bubanja, a glavni finansijer bio je biznismen Ivo Đukanović. Nastojeći da okupe crnogorske iseljenike od Floride do Aljaske, organizatori su morali da se bore sa intrigama i izmišljotinama koje se šire preko četničkih emisija i skupova. Susrijetali su se sa apatijom mnogih, sa onima koji se hvališu ko je veći Crnogorac, a nijesu spremni ništa da urade za opštu stvar, kao i drugim nedaćama koje obično prate neki crnogorski poduhvat. Zapazili su da nedostatak znanja iz crnogorske istorije i kulture izaziva kod mnogih konfuziju i da takvi lako postaju plijen anticrnogorske propagande. Otpočeli su na moderniji način da okupljaju crnogorske iseljenike, povezali se sa Balkanskim institutom u Vašingtonu, sa američkim udruženjem „Studenti protiv genocida”, putem glasnika hrvatskih iseljenika iz Vankuvera, objavljivali apele na hrvatskom i engleskom jeziku i formirali na internetu sajt koji je za kratko vrijeme imao 20 hiljada posjeta.\nU Kanadi je od 1971. godine postojalo udruženje „Crna Gora” u Torontu, a 1981. osnovano crnogorsko kulturno društvo Montenegrin Cultural Society kome su predsjednik Branko Aleksić i sekretar Vojo Rašović davali dinamiku.\nOni su bili neumorni organizatori iseljeničkih piknika i sakupljanja pomoći za Crnu Goru. Crnogorskom PEN centru poslali su pet hiljada kanadskih dolara za štampanje Pravopisa crnogorskog jezika Vojislava Nikčevića. Zahvaljujući njihovoj inicijativi u Univerzitetskoj biblioteci u Torontu otvoreno je odjeljenje crnogorske književnosti.\nProsrpska struja je 1992. godine pokušala da preuzme upravu društva, a kad im to nije uspjelo osnovali su udruženje „Danilo I”. Montengrin Etnic Association Of Australia, osnovano oktobra 1997. godine s ciljem da pomaže demokratske procese u Crnoj Gori, okupilo je preko sto aktivnih članova.\nPredsjednik Mihailo Mandić postavlja na internet relevantne podatke o Crnoj Gori, djelatnosti svog udruženja, i uspijeva da u program radio Sidneja uvrsti emisije na crnogorskom jeziku. Sa Novog Zelanda javlja se inicijativama Hazbo Skoko.\nVeliku ulogu u okupljanju crnogorskog isejeništva odigrao je princ Nikola Petrović. On je neumorno kontaktirao sa crnogorskim iseljenicima po Evropi, govorio na njihovim skupovima u Americi i Kanadi. Svojim intervjuima i tekstovima u domaćoj i inostranoj štampi, iskazao je erudiciju, prefinjenu kulturu i posvećenost idejama demokratije. Lobirao je za crnogorsku stvar i širio pozitivnu energiju i optimizam da domovina njegovih slavnih predaka mora ponovobiti suverena i slobodna. U ovaj patriotski posao uključio je čitavu svoju porodicu. Osnovao je Cetinjski bijenale koji je okupio brojne evropske umjetnike. Za njegovu plodnu aktivnost zaslužan je Branko Milonjić, biznismen iz Vankuvera, koji je prvih godina finansirao njegova putovanja.\nU zapadnoevropskim zemljama popularno je bilo zavičajno okupljanje u mjestima gdje su bile brojnije kolonije radnika iz Crne Gore. U Štutgartu je 1984. godine postojala Kulturna, sportska i humanitarna zajednica „Crna Gora”. U vrijeme raspada Jugoslavije nekoliko aktivista uspjelo je da obnovi udruženje.\nDruštvo „Sloga” u Bergheimu je osnovano takođe za vrijeme SFRJ, a njegov dugogodišnji predsjednik Vojislav Vuksanović bio je jedan od inicijatora okupljanja crnogorske dijaspore u Njemačkoj i Evropi i doprinio osnivanju Saveza crnogorskih asocijacija Njemačke 2000. godine. U Nirnbergu je 1998. godine Ljubo Dabović osnovao udruženje „Montenegro”.\nMilan Nikolić iz Londona je okupio građane oko udrženja „Montenegro Forum UK” koje je 1998. godine postavilo svoj sajt www.montenet.org.\nMiting Liberalnog saveza Crne Gore za samostalnu Crnu Goru, Cetinje, 1. februar 1992.\nVeoma tragičan i indikativan za stanje u zemlji je slučaj crnogorskih iseljenika iz Albanije. Kad su počeli oružani sukobi, policije Jugoslavije i Albanije su dogovorili prebacivanje crnogorskih porodica iz Vrake kod Skadra, u Crnu Goru. Oni su preseljeni pod prijetnjom, a zatim muškarci smješteni u logore za prebacivanje na Kosovo. Većina je uspjela da izbjegne odlazak na Kosovo i naselila se sa porodicama u Crnoj Gori. Ovi crnogorski iseljenici koji su se vratili u svoju domovinu, istina prisilno, nijesu uspjeli da dobiju crnogorsko državljanstvo.\nSimptomatičan je slučaj društva „Rozafa” iz Skadra koje je osnovano 1991. godine, kao crnogorsko, a kasnije postalo srpsko. Udruženje „Alba Montenegro” iz Skadra formirano je 2001. godine, kada se dio članstva izdvojio iz „Morače”.\nOrijentacija svih novoosnovanih iseljeničkihdruštava je bila usmjerena na zalaganje za suverenu Crnu Goru i povezivanje sa istomišljenicma u domovini. Ova društva materijalno pomažu crnogorske nezavisne organizacije. Neka udruženja su orijentisana na humanitarnu pomoć domovini i lokalnim zajednicama. Materijalna pomoć i akcije za internacionalizaciju crnogorskog pitanja su djelovale ohrabrujuće kao vid solidarnosti za suverenistički blok u Crnoj Gori.\nGlavna fotografija: Sa osnivačke Skupštine Saveza crnogorskih asocijacija Evrope, SR. Njemačka, 2000. godine\nTags: Blažo SredanovićDijaspora u prošlosti i sadašnjostiDušan PetranovićMontengrin Etnic Association Of AustraliaStanko Bubanjaudruženje „Crna Gora” u Torontuudruženje „Danilo I”\nPrethodna priča Ljubuško: Dobio na kladionici 15.000 KM, vozali ga kroz grad u kolicima punim para (VIDEO)\nSledeća priča Policija ponovo upala u stan nestale porodice Đokić: Rođaci u suzama, inspektori u potrazi za bilo kakvim tragom\n“Borili su se da ostanu na površini i tražili pomoć”: Preživjeli turisti ispričali šta se desilo na Dunavu\ndrdrago\tJune 14, 2019


Korona virus, Srbija i zaštita podataka: Zašto su kovid redari, ni krivi ni dužni, imali pristup ličnim podacima građana | Luftika\n„Kada nas je redakcija BBC-ja kontaktirala, dala nam je odličan povod da primenimo tehničko rešenje o kojem razmišljamo već neko vreme“, kaže Milan Josimov, zadužen za zaštitu podataka o ličnosti u Kancelariji IT i eUpravu, za BBC na srpskom.\n„JMBG i podaci o vakcinaciji, preležanoj bolesti ili testiranju, koji spadaju u osetljive medicinske podatke morali bi da budu zaštićeni, taman posla da svako može da im pristupa preko interneta“, kaže Milan Marinović, poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti.\n„Ako je tako, situacija je preozbiljna.“\nDigitalni zeleni sertifikat (DZS) uveden je u maju 2021. godine i koristi ga najveći broj građana – svi koji su se vakcinisali, preležali kovid ili obavili testiranje.\nIzdaje ga Institut za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut“, dok Kancelarija za IT i eUpravu omogućava elektronsko korišćenje ove usluge.\nIz Ministarstva zdravlja, kao ni iz „Batuta“, državnih institucija nadležnih za podatke građana u ovom slučaju, nisu odgovorili na pitanja BBC novinara do objavljivanja ovog teksta.\nMogućnost deljenja podataka o ličnosti kao „prihvatljiv rizik“\n„Nikada ne bih poželeo da budem policajac mojim gostima, a kamoli da se pojavi trunka sumnje da bih mogao da zloupotrebim njihovo poverenje“, kaže Joksić.\nIz Kancelarije za IT i eUpravu kažu da su se za prvobitno softversko rešenje odlučili jer su procenili da se radi o „prihvatljivom riziku“.\n„Analizirali smo razne aspekte, uključujući i zaštitu podataka o ličnosti i smatrali smo da smo primenili sve tehničke mere koje su potrebne da ne dođe do narušavanja podataka o ličnosti u velikom obimu“, navodi Milan Josimov.\nPoverenik Marinović smatra da samo posedovanje linka „nije sporno“.\n„Međutim, ukoliko je putem linkova moguće ponovo pristupiti podacima, u mobilnim telefonima nastaju baze podataka, što je u suprotnosti sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti“, kaže.\nPoverenik Marinović kaže da bi skladištenje linkova koji vode do ličnih podataka građana u mobilnim telefonima „bila neovlašćena obrada podataka“.\n„Ovo je sistemsko pitanje i ne možemo da govorimo o subjektivnoj odgovornosti kovid redara, već se postavlja pitanje zaštićenosti sistema“.\n„Svi podaci u DZS su osetljivi, a što više podataka neko ima o vama, to mu je lakše da se predstavlja kao vi – pred bankom, poslodavcem ili slično“, dodaje.\nKaže i da „ne postoji nijedan identifikator koji je tako jedinstven za bilo kog građanina kao što je JMBG“.\n„Za mene nije sporno što se nalazi na kovid potvrdama, ali redari možda nisu morali da imaju uvid ni u ovaj podatak“, objašnjava.\nPored JMBG-a, na digitalnim sertifikatima su se do četvrtka nalazili i medicinski podaci – vrsta vakcine, datum i mesto vakcinacije, odnosno informacije o testiranju ili preležanoj bolesti.\n„Medicinski podaci spadaju u posebno osetljive podatke o ličnosti, što znači da je njihova obrada zabranjena i može se vršiti samo pod tačno propisanim uslovima“, ističe poverenik Marinović.\nPoverenik Marinović smatra da kovid redari treba samo da proveravaju da li građani „imaju ulaznicu“, ali ne i da imaju uvid u lične podatke.\n„Baš kao što kada kupite ulaznicu za pozorište, onaj ko cepa karte ne pita za JMBG“, navodi.\nIz Kancelarije za IT i eUpravu ističu da im do sada „nije prijavljen nijedan slučaj zloupotrebe ili povrede podataka“.\n„Trenutno radimo na tome da utvrdimo da li je došlo do zloupotreba“, kaže Josimov.\nJosimov podseća su digitalni zeleni sertifikati uvedeni u maju 2021. godine, „pred sezonu godišnjih odmora“.\n„Za prvobitno rešenje smo se odlučili kako bismo omogućili građanima da nesmetano putuju u inostranstvo“.\n„U podatke koji se prikazuju prilikom očitavanja uvrstili smo JMBG i medicinske podatke kako bi građani mogli da dokažu identitet, kao i da ispunjavaju uslov za ulazak u stranu zemlju“, kaže.\nJosimov navodi da, usled uvođenja EU DZS za građane Srbije sredinom novembra, „više nije potrebno da se ovi podaci prikazuju prilikom očitavanja DZS“, jer se više ne koristi za putovanja u EU.\n„Zato smo i planirali da ih uklonimo“, tvrdi Josimov.\n„Fotografija kju-ar koda je isto što i kju-ar kod“, pojašnjava programer Andrija Jakovljević za BBC na srpskom.\n„Zato je očitavanje podatka moguće“.\n„Gospodin Jovanović je bio svestan šta radi i postupio je altruistički u želji da promoviše digitalne zelene sertifikate“, kaže on.\nStav Poverenika: ‘Kovid redari ne treba da imaju pristup ličnim podacima građana’\nUvođenjem kovid propusnica, Srbija je dobila kovid redare – fizička lica koja su dobila ovlašćenja da skeniraju sertifikate.\nJosimov kaže da „verovatno mnogi nisu bili svesni da kovid redari imaju uvid u lične podatke“.\n„Moramo raditi na informisanosti građana, ali oni jesu bili obavešteni koji će se podaci naći na sertifikatu i dali su za to pristanak kada su se za njih prijavili“, naglašava Josimov.\nPoverenik Marinović ističe da su građani „pristali samo na ono o čemu su bili obavešteni“.\nOn smatra da, bez obzira da li građani daju pristanak, kovid redari „ne treba da imaju pristup ličnim podacima građana“.\n„Samo treba da proveravaju da li imate važeći sertifikat“, smatra poverenik.\n„Ne treba da imaju uvid u vaše lične podatke, a kamoli mogućnost da ih skladište, prenose drugim licima ili arhiviraju“, ističe.\n„Ni policija ne sme da zna gde ste se kretali ako nema nalog“, ističe Marinović.\n„Smatramo da je rizik od praćenja nizak i da ne ugrožava prava i slobode građana“, navodi Josimov.\n„Planiramo da uvedemo posebnu aplikaciju, a DZS više neće moći da se očitava kamerom mobilnog telefona“.\nSve do 23. decembra, postojao je još jedan, očigledniji način za pristupanje digitalnim zelenim sertifikatima – svako je mogao da ih pronađe na Guglu.\n„Nemamo objašnjenje kako se to dogodilo“, kaže Milan Josimov iz Kancelarije za IT i eUpravu.\nDok su BBC novinari pronašli sertifikate sedmoro ljudi, iz Kancelarije su utvrdili da su se u pretrazi našla „tri sertifikata“.\n„Radi se o pravim sertifikatima stvarnih lica objavljenim na sajtu eUprava“, potvrđuje Josimov.\nPretraživači, poput Gugla i Binga, evidentiraju nove stranice tako što ih upisuju na „neku vrstu mape postojećih stranica“, objašnjava Smiljanić.\n„Kada Gugl evidentira stranicu, kažemo da je indeksirana“, kaže on.\nJedan od razloga što su se linkovi koji vode ka podacima građana pojavili u pretrazi mogao bi da bude propust da tokom programiranja „nije zabranjeno indeksiranje sertifikata ili na bilo koji drugi način sprečeno da budu vidljivi u pretraživaču“, smatra Smiljanić.\nJosimov tvrdi da je Kancelarija „sprečila indeksiranje sertifikata“.\n„Intenzivno pokušavamo da shvatimo šta se dogodilo, a pretpostavljamo da je došlo do potencijalnih zloupotreba, gde su određena lica omogućila da linkovi sa sajta eUprava budu vidljivi u pretrazi“, navodi.\nPriznaje da „nije uobičajeno“ da se sertifikati pojave u rezultatima internet pretrage, ali ističe da se radi o „malom broju sertifikata“.\n„U odnosu na više od 2,5 miliona izdatih sertifikata, tri ili sedam je zaista mali broj“, smatra Josimov.\n„Aplikacija je nastala pre nekoliko godina, a ideja je bila da omogućimo korisnicima da na bezbedan način koriste razne državne usluge – od zakazivanja lekarskih pregleda, preko prijave poreza do podizanja paketa u pošti“, objašnjava programer Andrija Jakovljević za BBC na srpskom.\nNjihovo rešenje je da se prilikom skeniranja na ekranu prikazuju samo ime i prezime, datum rođenja i osnov za dobijanje potvrde – vakcinacija, preležana bolest ili testiranje.\n„Rezultate očitavanja nije moguće sačuvati, niti napraviti skrinšot ekrana“, navodi dizajnerka proizvoda Sofija Jovandić za BBC na srpskom.\n„Tako smanjujemo mogućnost zloupotrebe“, dodaje.\nU skladu sa Opštom uredbom o zaštiti podataka o ličnosti (GDPR), korisnici Freje u svakom trenutku mogu da zahtevaju brisanje podataka iz aplikacije.\n„Brišemo sve što je bilo sačuvano u bazi, kao da korisnik nikada nije ni postojao“, ističe Jovandić.\nOpšta uredba o zaštiti podataka o ličnosti (General Data Protection Regulation – GDPR)) je regulativa Evropske unije (EU) iz 2018. godine, koja obavezuje svih 28 članica, ali i sve druge zemlje koje na bilo koji način obrađuju podatke o ličnosti građana EU.\nU Velikoj Britaniji se za skeniranje kju-ar kodova koristi zvanična aplikacija Nacionalne zdravstvene službe (National Health Service – NHS).\nBolnice u Nigeriji često nemaju krv adekvatne krvne grupe.


Zapadni Balkan treba da postane evropskiji | EurActiv Srbija\nZapadni Balkan treba da postane evropskiji\nObjavljeno : 17.04.2018.\t Tweet\nMinistar spoljnih poslova Makedonije Nikola Dimitrov rekao je da je potrebno da zemlje u regionu Zapadnog Balkana postanu "evropskije" i usvoje više evropskih standarda, i tu naveo vladavinu prava, sistem "kočnica i ravnoteža", slobodu medija i odgovornost vlasti. Učesnici međunarodnog skupa u Beogradu ocenili su da EU treba da bude aktivnija i odlučnija u odnosu prema Balkanu i da zemljama regiona treba jasno da kaže da će biti primljene.\nDimitrov je na skupu o novim pravcima partnerstva Evrope i Balkana 16. aprila, u organizaciji Evropskog fonda za Balkan, rekao da "izgradnja demokratije nije laka" ali da to zavisi od država.\nPrema njegovim rečima, važno je da zemlje Zapadnog Balkana urade svoj deo posla, ali je takođe važno da dobiju i "kredibilnu evropsku perspektivu".\n"Krajnje je vreme da hrabro rešavamo probleme i da se ukrcamo na voz za EU", rekao je makedonski ministar.\nDimitrov je naveo da je glavni zadatak trenutne makedonske vlade da izgradi institucije i učini ih jačim kako niko ne bi mogao da ih zloupotrebljava i dodao da bi se do nedavno "malo ko kladio na demokratsku opoziciju koja je sada na putu da napravi promene u zemlji" ali da se makedonsko društvo pokazalo otpornijim od institucija.\nOn je naveo da se kao problem javlja to što u nekim zemljama postoje tendencije da jedan čovek odlučuje "o velikom broju pitanja ili o svim pitanjima".\nNapredak zemalja regiona najviše zavisi od njih samih\nEvropska unija treba da promeni pristup Zapadnom Balkanu, da bude aktivnija i odlučnija, ali napredak zemalja regiona prvenstveno zavisi od njih samih, ocenili su u Beogradu učesnici panela "Vreme za novo partnerstvo Evrope i Balkana".\nBivši potpredsednik EP Hanes Svoboda rekao je da EU treba jasno da kaže zemljama Zapadnog Balkana da treba jasno da pokažu da žele članstvo u Uniji a da s druge strane treba jasno da im kaže da će biti primljene.\n"Moramo naći način da delujemo. Ako nastavimo ovako čeka nas katastrofa", rekao je Svoboda na panelu međunarodnog skupa. Dodao je da se zbog nedovoljne odlučnosti EU i delovanja Rusije, Turske i Kine na Balkanu postavljaju pitanja o mogućim alternativama EU.\nGeneralni sekretar Saveta za regionalnu saradnju (RCC) Goran Svilanović rekao je da je građanima regiona potrebna nada da je moguća promena kako bi se sprečio odlazak većeg broja ljudi.\nSvilanović je rekao da je "sve do nas" i da su potrebne korenite promene prosvetnog i pravosudnog sistema i drugih pitanja iz oblasti vladavine prava da bi se taj cilj postigao.\nDodao je da EU mora da odluči šta želi s Zapadnim Balkanom i da je jedino ispravno rešenje stav da je Zapadni Balkan deo EU.\nSvilanović je ocenio da je potrebna odlučnija i angažovanija EU da bi građani ostali u regionu.\nBivša hrvatska ministarka spoljnih poslova Vesna Pusić ocenila je da je potrebna nova energija, novi ciljevi i novi entuzijazam u EU za koju je rekla da predstavlja "nedovršen posao".\nPusić je navela da je na obe strane opao entuzijazam za proširenje Unije poslednjih godina i da EU neće ponuditi odgovor na probleme već da je odgovor u saradnji među zemljama regiona.\nPredsednica Beogradskog fonda za političku izuzetnost Sonja Liht rekla je da u zemljama regiona postoji veliki broj ljudi koji ne prihvata populizam i nacionalizam i da pažnju treba obratiti na mlade ljude i ponuditi im platformu da ne bi odlazili iz svojih zemalja.\nPredstavnik Inicijative za evropsku stabilnost Kristof Bender rekao je da EU treba da postavi "crvene linije" po pitanju demokratskih standarda pošto situacija u Mađarskoj i Poljskoj zabrinjava.\nBender je naveo da ako se to ne učini da će i oni koji se zalažu za proširenje EU na kraju biti protiv njega jer "nikom nije potrebna nova Mađarska ili Poljska u Uniji".\n: Vreme za novi, iskreniji odnos EU i Balkana


Emirati i Izrael postigli dogovor o bezviznom režimu – iribina\nHome/bliski istok/Emirati i Izrael postigli dogovor o bezviznom režimu\n20 Oktobra, 2020Last Updated: 20 Oktobra, 2020\nSaharTV – Emirati su postali prva arapska država za čije državljane nije potrebna viza za ulazak na teritorije koje pod svojom okupacijom drži izraelski režim, nakon što je postignut sporazum s Tel Avivom u vezi s bezviznim režimom.\nObjavio je to izraelski premijer Benjamin Netanjahu nakon dolaska prve službene delegacije iz UAE u Tel Aviv.\n„Danas pravimo historiju koja će trajati generacijama“ – rekao je cionistički premijer o sporazumu koji osuđuju Palestinci, ali i brojne muslimanske zemlje.\nJutros je iz Abu Dabija poletio avion kompanije Etihad Airways prevozeći delegaciju emiratske vlade, zajedno s američkim zvaničnicima prema aerodromu Ben Gurion u Tel Avivu.\nDelegaciju je dočekao Netanjahu, koji je saopštio da je sporazum o bezviznom režimu potpisan u ponedjeljak, te čeka na ratifikaciju, što znači da će o njemu biti glasano u izraelskom parlamentu Knessetu.\nIran će prodavati oružje zemljama koje prezire Amerika\nNove preporuke Kriznog štaba FBiH: Online nastava, izbjegavanje okupljanja i rad od kuće\nEvropski građani gube povjerenje u Ameriku


Očekuje li nas novi trijumf litvanskog šampiona? - Sportske novosti\nNaslovna H2H Očekuje li nas novi trijumf litvanskog šampiona?\nOčekuje li nas novi trijumf litvanskog šampiona?\nU utorak, 20. juna, od 17 časova očekuje nas utakmica 16. kola litvanske A-Lige u kojoj će se sastati Jonava iz istoimenog grada i Žalgiris iz Viljnusa.\nJonava se trenutno nalazi na 6. poziciji (od ukupno 8) sa 16 bodova iz 15 utakmica, a zabeležili su 4 pobede, 4 remija i 7 poraza. Kod kuće su uzeli 7 bodova iz isto toliko utakmica, a zabeležili su 2 pobede, 1 remi i 4 poraza.\nŽalgiris Viljnus se trenutno nalazi na 1. poziciji sa 35 bodova iz 15 utakmica, a zabeležili su 11 pobeda, 2 remija i 2 poraza. U gostima su uzeli 16 bodova iz 7 utakmica, a zabeležili su 5 pobeda, 1 remi i 1 poraz.\n10.05.17 ALIG Jonava Žalgiris Viljnus 0 : 2\n05.04.17 ALIG Žalgiris Viljnus\nJonava 2 : 1\n22.10.16 ALIG Jonava Žalgiris Viljnus 1 : 4\n20.09.16 ALIG Jonava Žalgiris Viljnus 0 : 4\n27.07.16 ALIG Žalgiris Viljnus Jonava 4 : 1\nEkipa Žalgirisa zabeležila je pobedu na svakoj od poslednjih 5 međusobnih utakmica sa Jonavom, a pritom su svaki put postigli bar 2 gola. Kvota za pobedu Žalgirisa iznosi oko 1,25, dok je za ”2&G2+” oko 1,50.\nPrethodni tekstHimki potpisao veznog igrača!\nSledeći tekstNBA: Prvi pik će biti uključen u Proces!


Stanivuković opet širi paniku, pretvorio se i u doktora | Banjaluka.net\nDraško Stanivuković, poslanik PDP-a nastavio je sa iznošenjen neprovjerenih informacija i sa širenjem panike, te se danas pretvorio i u doktora epidemiologa i u javnost sa sjetom na licu izašao sa pričom da je jedan radnik Fabrike obuće “Bema” zaražen virusom korona, iako za nešto takvo nema ni jedan dokaz.\nInače, Stanivuković je i prije desetak dana bio na kapiji “Beme”, te je zajedno sa svojim saradnikom i partijskim drugom Ivanom Begićem snimao i slikao radnike koji su krenuli sa posla. Tada su upozoreni da to ne čine, nakon čega je Begić šakom udario radnika obezbjeđenja “Beme”, zbog čega je i priveden. Dakle, nakon premlaćivanja čovjeka koji im može biti otac, mladi PDP-ovci nastavljaju sa širenjem panike i uznemirenosti građana, dok njihov počasni partijski šef i dalje šuti. Sve u svemu, zbog ovakvog ponašanja Stanivukovića, ukoliko širi laži, posla ima i za policiju, jer ko zna šta je sljedeće smislio lažni doktor Draško u svojoj laboratoriji performansa i ličnih video uradaka.


Tusk poručio Obami da je lapsusom povredio Poljake\nPoljski premijer Donald Tusk poručio je danas američkom predsedniku Baraku Obami da je sve Poljake povredio njegov gaf kada je sinoć u Vašingtonu koncentracione logore koje su nemački nacisti podigli u okupiranoj Poljskoj tokom Drugog svetskog rata nazvao "poljskim logorima smrti".\nIako je Bela kuća na prve žestoke reakcije u Poljskoj preko jednog od svojih portparola odmah poručila da je reč o lapsusu i da je predsedniku Obami žao, poljski premijer upozorio je da je upravo izraz "poljski" za Hitlerove logore smrti stvar pored koje Poljaci ne mogu da prođu ravnodušno.\n"Uvek reagujemo na isti način kada neznanje ili zla namera tako izvitoperuju istoriju, posebno zemlje kao Poljska, koja je toliko stradala tokom Drugog svetskog rata. Ovde, u Poljskoj ne možemo da prihvatimo takve reči posebno kada ih izgovara vođa prijateljske sile", kazao je danas Tusk.\nPremijer Poljske je američkog predsednika zapitao od čije ruke su ginuli tokom rata američki vojnici.\n"Ako su poljski logori smrti iz čijih ruku je ujak predsednika SAD oslobađao logor Buhenvald? Kada neko danas kaže 'poljski logori' to je kao da nije bilo nacista, nije bilo nemačke odgovornosti i nije bilo Hitlera", kazao je Tusk.\nPoljski premijer poručio je da reakcija na taj gaf nema toliko veze sa urođenom osetljivošću Poljaka na to pitanje, već da je u pitanju sada reputacija SAD a da Poljaci i zvanična Varšava očekuju sada da će se SAD angažovati da se takvi izrazi potpuno iskorene iz javnog života i medija.\nPismo Baraku Obami povodom njegovog gafa uputio je i predsednik Poljske Bronjislav Komorovski.\nŠef poljske diplomatije Radek Šikorski isključio je odmah nakon izjave zlonamernost i ocenio da je to greška činovnika koji je Obami pisao govor.\nStvar je zakomplikovalo i to što je Obama je izraz poljski logori smrti za koncentracione logore na čelu sa najvećim, Aušvic Birkenau, upotrebio uručujući posmrtno visoko američko odlikovanje Medalju slobode Janu Karskom.\nReč je o borcu poljskog pokreta otpora koji je među prvim izneo svedočanstvo o monstruzonim Hitlerovim planovima sa Jevrejima i prošvercovao se u Varšavski geto i jedan od tranzitnih nacističkih logora da prikupi dokaze.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Grčka zaplijenila ruski naftni tanker\n19. 04. 2022. 10:56 >> 10:57 3\nGrčka zaplijenila ruski naftni tanker\nGrčka je zaplijenila ruski naftni tanker u Egejskom moru u okviru sankcija Evropske unije uvedenih Rusiji, saopštili su zvaničnici.\nGrčka obalska straža saopštila je da je Pegaz, naftni tanker koji plovi pod ruskom zastavom sa 19 članova ruske posade, zaplijenjen 15. aprila i da je trenutno usidren u zalivu Karistos, na južnoj obali ostrva Evija.\nObalska straža je rekla da se nalog za zapljenu odnosi na sam brod, a ne i na njegov teret.\nEvropska unija, čija je članica Grčka, usvojila je širok spektar sankcija protiv Rusije zbog njene invazije na Ukrajinu, kako bi izvršila pritisak na rusku ekonomiju i vladu predsjednika Vladimira Putina.\nUkrajina Rusija Grčka\nMoskva: Povlačenje sa Zmijskog ostrva gest dobre volje


I pesnik i slikar Đura Jakšić bio je vatrogasac dobrovoljac u Srskoj Crnji - Izazov\nI pesnik i slikar Đura Jakšić bio je vatrogasac dobrovoljac u Srskoj Crnji\nRadio-televizija Srbije\t 19. jula 2021. 15:33\nNa zidovima i policama prostorija priznanja, pohvale i slike generacija koje su sa ponosom bili članovi ovoga društva. Gotovo svako selo, ne baš tako davno, imalo je svoje vatrogasce, mnoga društva su davno prestala sa radom, ali to se nije dogodilo u ovom pograničnom selu sa Evropskom Unijom.\n"Radili smo, okupljali se i štitili građane i imovinu u oba svetska rata, jedan kuriozitet možemo da kažemo da je društvo postojalo i 1898. i 1899. godine kada ja naš veliki pesnik i slikar Đura Jakšić bio član našega društva. Društvo čine, pre svega, građani Srpske Crnje, a to nisu građani iz jedne generacije, skoro svaki član dobrovoljnog vatrogasnog društva je ili njegov deda ili tata ili neko bio član dobrovoljnog vatrogasnog društva i tu društvo crpi tradiciju", kaže Branko Brborić, predsednik vatrogasnog društva.\nI danas kod mladih meštana vlada veliki interes za učlanjivanjem.\n"Nastavljam tradiciju dobrovoljnog vatrogasnog društva, počeo sam sa svojih deset godina kao omladinac, sada već kad sam punoletan sa svojih nepunih dvadeset godina član sam vatrogasnog društva i upravljam sa ovim vatrogasnim vozilom u pomoć vatrogascima profesionalcima i da nastavim tradiciju svojih predaka", navodi Stefan Mrakić iz Srpske Crnje.\nNjegov komšija Miroslav Lekić objašnjava koji je danas konkretan zadatak ovoga društva: " S obzirom da je žetva u punom jeku, naši dobrovoljni vatrogasci su spremni u svakom momentu da pomognu drugim društvima iz opštine i isto tako našim profesionalnim jedinicama da prvi ili posle njih dođu na mesta požara i počnu gašenje."\nDanas društvo broji oko šezdeset članova svih uzrasta, a na konkursu ministarstva unutrašnjih poslova sektora za vanredne situacije dobili su sredstva za nabavku nove vatrogasne opreme u vrednosti od petstotina hiljada dinara.


Ambasada Nemačke o Koluviji: Pružili smo mu konzularnu pomoć jer je državljanin\nHomeDRUŠTVOAmbasada Nemačke o Koluviji: Pružili smo mu konzularnu pomoć jer je državljanin\nNemačka ambasada u Beogradu pružila je konzularnu pomoć Predragu Koluviji, koji je državljanin Nemačke, navedeno je u odgovoru koji je ambasada uputila redakciji Nove.rs, nakon što su zatražili njihov komentar na navode Predraga Koluvije, koje je izneo na TV „Hepi“.\nU svom jutrošnjem gostovanju, vlasnik poljoprivrednog dobra „Jovanjica“ Predrag Koluvija, izjavio je, između ostalog, da se nemačka ambasada u Beogradu i te kako interesuje za slučaj Jovanjica i dodao da nemačkoj ambasadi nije jasno zašto je on uopšte uhapšen. Takođe, izjavio je da nemačka ambasada iz političke korektnosti ne želi da se meša zvanično, već mu samo pruža podršku tako što ga kontaktira, i tako što su ga predstavnici ambasade obilazili u pritvoru.\nNova.rs pitala je nemačku Ambasadu u Beogradu da li su tačne tvrdnje Koluvije da uživa njihovu podršku i da se oni interesuju za njegov slučaj, kao i pitanje da li je tačno da su ga predstavnici ambasade posećivali u pritvoru.\n„Pružili smo gospodinu Koluviji konzularnu pomoć jer je državljanin Nemačke. Tekuće sudske postupke ne komentarišemo“, odgovorili su kratko iz Ambasade Nemačke u Beogradu, piše Nova.rs.\nPodsetimo, za slučaj „Jovanjica“ pred Specijalnim sudom u Beogradu vode se dva postupka. Jedan se odnosi na Koluviju i zaposlene na tom imanju, a drugi na pripadnike bezbednosnih službi, koji su to poljoprivredno gazdinstvo obezbeđivali.


Zaječar: Trener i fudbaleri Kablova „beže“ u OFK 19?! – REPORTER\nZaječar: Trener i fudbaleri Kablova „beže“ u OFK 19?!\nIgor Slović, dugogodišnji trener Kablova, novi je šef stručnog štaba OFK 019. Strateg o koga su se u upravi “Kablara” mnogo ogrešili, koji je bio tu i kad je bilo i dobro i loše i koji je uveo tim sa stadiona u naselju “Ključ” u Srpsku ligu, a isti nije vodio minule jeseni, dobiće šansu da predvodi jedinog zaječarskog zonaša u nastavku sezone.\nOFK 019 pojačalo je i pet dosadašnjih fudbalera Kablova, koji su napustili srpskoligaša, koji je zbog teške finansijske situacije istupio iz daljeg takmičenja. Reč je o napadačima Koniću i Jovanoviću, vezisti Bućinu, štoperu Mladenoviću i golmanu Ristiću, koji će iskustvom svakako značiti ekipi koja svoje utakmice igra na bivšem stadionu “Puteva” na Kraljevici. Što se odlazaka tiče, redove zonaša sa Kraljevice u zimskom prelaznom roku napustio je jedino napadač Boban Dimitrijević, koji je pojačao redove konkurenta iz Zone “Istok”, ekipu BSK-a iz Bogovine.\nCilj OFK 019 je opstanak u četvrtom rangu takmičenja, što im je pošlo za rukom minule skraćene sezone. Nakon 15 odigranih kola, Zaječarci se nalaze na 10. mestu tabele sa 17 osvojenih bodova. Podsećanja radi, samo dve poslednje ekipe od ukupno 16 timova Zone “Istok” ispašće u Okružnu ligu, a ta mesta nakon jesenjeg dela sezone drže Lužnica iz Babušnice sa 10 i Polom iz Leskova sa 7 bodova.\nU prvom prolećnom kolu, koje je na programu 6. marta, OFK 019 gostuje u Kladove, ekipi Brodoremonta.\nRukometaši Zvezde izgubili u Šumicama od kragujevačkog Radničkog (29:37)\nNikola Lončar nije više sportski direktor KK Partizan!


Jovanović: LDP će nastaviti da učestvuje u svim razgovorima o izbornom procesu | Autonomija\nJovanović: LDP će nastaviti da učestvuje u svim razgovorima o izbornom procesu\n"Za LDP je neprihvatljiva svaka vrsta etiketiranja, tabloidizacije i zloupotrebe dobre volje da se razgovori vode"\nLider Liberalno-demokratske partije (LDP) Čedomir Jovanović najavio je danas da će ta partija nastaviti da učestvuje u svim razgovorima vlasti i opozicije o izbornom procesu jer je to od velikog značaja.\n„Iako su nas vlast i ‘prava opozicija’ nazivali izdajnicima zbog naše politike, napravili su korak na kom smo stalno insistirali, zato ih pozivamo da zajednički razgovaramo. Dijalog nije nevažan, kako neki govore, već ima veliki značaj za evropsku perspektivu Srbije. Nema evropske Srbije dok se preko medija šalju poruke koje destabilizuju društvo“, naveo je Jovanović u saopštenju.\nOn je naveo da je za LDP neprihvatljiva svaka vrsta etiketiranja, tabloidizacije i zloupotrebe dobre volje da se razgovori vode.\n„Za LDP nema sumnje da je proces koji je pokrenut na Fakultetu političkih nauka važan i značajan korak na putu čuvanja i dalje izgradnje demokratskog i odgovornog društva. LDP samo u učestvovanju, jasnim i preciznim uslovima i pravilima i međusobnom poštovanju vidi izlaz iz aktuelnih političkih nestabilnosti“, dodao je on.


U javnom sektoru u Srpskoj se skrasila još 2.232 radnika | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Biznis U javnom sektoru u Srpskoj se skrasila još 2.232 radnika\nPrivatni poslodavci u Srpskoj su za godinu dana zaposlili 8.399 radnika, dok su se u javnom sektoru skrasila 2.232 zaposlena.\nUkupno je, dakle, 10.631 osoba našla posao ili u prosjeku je dnevno zaposleno 29 osoba.\n“Privatni sektor probio je brojku od 170.000 zaposlenih i time broj radnika ojačao za 8.399 u odnosu na septembar prošle godine. Od ukupnog broja zaposlenih, u javnom sektoru radilo je njih 79.398, što je rast za 2.232 radnika u odnosu na septembar prošle godine”, kazali su iz Zavoda za statistiku RS i dodali da je ova visoka zaposlenost u Srpskoj istorijska.\nMješoviti sektor, prema podacima Zavoda, smanjio je broj radnika od septembra prošle do septembra ove godine, pa je tako ostao bez 1.375 radnika, a zadružni sektor bilježi rast za 51 radnika.\nPrema podacima, u Srpskoj je na kraju septembra ove godine ukupno bilo 282.702 radnika, što je povećanje za 9.307 radnika u odnosu na isti mjesec godinu ranije.\nStatistika pokazuje da je od ukupnog broja zaposlenih u Srpskoj najviše onih sa srednjim obrazovanjem, i to 114.665. Zatim slijede visokoobrazovani, kojih ima 64.032, dok su na tržištu rada 28.134 kvalifikovana radnika. Najmanje u Srpskoj ima polukvalifikovanih radnika, i to 2.597.\nIz poslovne zajednice RS poručuju da ulažu sve napore da povećaju broj zaposlenih.\nSaša Trivić, predsjednik Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske, kazao je za “Nezavisne novine” da se povećan izvoz radnika koji je bio ranijih godina zaustavio u ovoj godini.\n“Povećana potražnja Evrope koja je bila ranijih godina za našim radnicima se zaustavila, a samim tim bolja situacija kod poslodavaca dovela je do povećane zaposlenosti”, kazao je Trivić.\nSaša Aćić, direktor Unije udruženja poslodavaca RS, smatra da je generisanje tražnje u zemljama Evropske unije osnovni razlog rasta industrijske proizvodnje, ali i rasta broja zaposlenih.\n“U ovom trenutku jako je bitno da se prati skruktura tih radnih mjesta u privredi, a to prije svega podrazumijeva da se prati nivo produktivnosti na tim novootvorenim radnim mjestima”, kazao je Aćić za “Nezavisne novine”.\nKako je rekao, cilj je da se stvaraju radna mjesta koja će biti produktivnija, odnosno ona na kojima će se moći više zaraditi.\nRanka Mišić, predsjednica Saveza sindikata Republike Srpske, istakla je da brojke govore da je sigurno smanjena stopa nezaposlenosti.\n“Kada govorimo o broju zaposlenih u ovom periodu, ne treba zaboraviti da je niz podsticajnih sredstava direktno iz budžeta ponuđen poslodavcima za otvaranje novih radnih mjesta i još drugih pogodnosti”, kazala je Mišićeva za “Nezavisne novine”.\nDodala je da Zavod za zapošljavanje RS pomaže zapošljavanju radnika kroz tri projekta koja direktno pomažu novčano svako radno mjesto koje poslodavac otvori, odnosno zaposli radnika.\n“Niz je podsticajnih mjera koje su išle u prilog otvaranju većeg broja radnih mjesta i sigurno je da ćemo podržati svaku mjeru koja ima za cilj povećanje broja radnika”, zaključila je Mišićeva.