Američke države u kojima ilegalni imigranti mogu izvaditi vozačku dozvolu - Chicago Glasnik Internet Portal Srpske i Balkanske Zajednice u Čikagu\n0\tMarch 27, 2021 10:16 pm\nDržave izdaju vozačke dozvole prema ustavnoj nadležnosti 10.amandmana. Kongres je 2005.godine doneo ’Prava identifikaciona dokumenta’ (Real ID), stvarajući standarde za vozačke dozvole izdate od strane države, uključujući dokaze o zakonitom statusu. Ovaj kratak pregled daje rezime državnog zakonodavstva kojim se odobravaju vozačke dozvole ili autorizacione kartice za neovlašćene imigrante (ne sme se koristiti u svrhu savezne identifikacije).\nŠesnaest država i D.C.su doneli zakone kojima neovlašćenim imigrantima omogućava da dobiju vozačke dozvole. Ove države – Kalifornija, Kolorado, Konetikat, Delover, Havaji, Ilinois, Merilend, Nevada, Nju Džerzi, Novi Meksiko, Njujork, Oregon, Juta, Vermont, Virdžinija i Vašington – izdaju licencu ako podnosilac zahteva obezbedi određenu dokumentaciju, poput stranog izvoda iz matične knjige rođenih, stranog pasoša ili konzularne kartice kao i dokaza o trenutnom prebivalištu u državi.\n2020.godine, Virdžinija je postala najnovija država koja je donela zakone po kojima se vozačke dozvole i lične karte produžuju na one bez dokaza o zakonitom boravištu (HB 1211).\nKalifornija – Zakon A 60 – 2013. godina\nOvaj zakon zahteva da Odeljenje za motorna vozila izdaje vozačke dozvole licima koja nemaju pravo na broj socijalnog osiguranja, ako se obezbedi potrebna dokumentacija.\nKolorado – Zakon S 251 – 2013. godina\nOvaj zakon omogućava pojedincima da se kvalifikuju za vozačku dozvolu, dozvolu za rad ili ličnu kartu, uprkos tome što pojedinac nije zakonito prisutan ili je samo privremeno zakonito prisutan u Sjedinjenim Državama, ako su ispunjeni određeni uslovi kao što je pružanje državnih poreskih prijava.\nKonetikat – Zakon H 6495 – 2013. godina\nOvaj zakon pruža vozačke dozvole kandidatima koji predaju važeći strani pasoš ili konzularnu legitimaciju kao i dokaz o prebivalištu, bez obzira na legalno prisustvo u Americi. Podnosioci zahteva moraju podneti zahtev za legalizaciju čim on/ona ispunjava uslove.\nDelaver – Zakon S 59 – 2015. godina\nOvaj zakon stvara način za imigrante bez dokumenata da dobiju vozačku dozvolu u Deloveru. Kartica privilegije za vožnju ili podnosilac dozvole mora pružiti državi zadovoljavajuća dokumenta i podnetu prijavu poreza na dohodak u Deloveru ili da je pojedinac boravio u Deloveru i bio pod statusom zavisnog člana od strane osobe koja je prijavila porez na dohodak u poslednje dve godine. Kartica se ne smatra važećim oblikom identifikacije zbog nemogućnosti podnosioca zahteva da dokaže legalno prisustvo u Americi.\nHavaji – Zakon H 1007 – 2015. godina\nOvaj zakon dozvoljava izdavanje vozačkih dozvola stanovnicima Havaja koji ne mogu da dostave dokaz o legalnom prisustvu u Americi. Podnosioci zahteva moraju da dostave dokaz o identitetu i prebivalištu na Havajima.\nIlinois – Zakon S 957 – 2012. godina\nOvaj zakon dozvoljava državnom sekretaru da izda privremenu dozvolu posetiocu koji je određeno vreme u Ilinoisu ali ne ispunjava uslove za dobijanje broja soc.osiguranja i nije u stanju da dokaže legalno prisustvo. Važeći inostrani pasoš koji nije istekao ili konzularni dokument iz zemlje državljanstva su prihvatljivi oblici identifikacije.\nMerilend – Zakon S 715 – 2013. godina\nOvaj zakon dozvoljava izdavanje dozvole onima koji nemaju legalan status ili važeći broj soc.osiguranja. Novi podnosioci zahteva moraju da dostave dokaze da je podnosilac podneo dve prijave poreza na dohodak u Merilendu, dokaz o prebivalištu ili da je bio pod statusom zavisnog člana od strane osobe koja je prijavila porez na dohodak u poslednje dve godine. Licence nisu važeće za potrebe federalne identifikacije.\nNew Jersey – Zakon A 4743 – 2019. godina\nOvaj zakon stvara standardnu vozačku dozvolu ili identifikaciju koja ne zahteva dokaz o legalnom prebivalištu. Zakon zabranjuje komisiji za motorna vozila da otkriva informacije bilo kojoj saveznoj, državnoj ili lokalnoj agenciji za sprovođenje zakona u svrhu imigracije bez pristanka pojedinca, lanoga, sudskog naloga ili sudskog poziva, osim ako je takvo ograničenje u suprotnosti sa saveznim zakonom. Komisija ne može zadržati kopije dokumenata predatih radi utvrđivanja podobnosti za licencu ili ličnu kartu.\nNovi Meksiko – Zakon H 173 – 2003. godina\nOvaj zakon omogućava Odeljenju za motorna vozila da prihvati poreske identifikacione brojeve kao zamenu za broj soc.osiguranja bez obzira na imigracioni status.\nNjujork – Zakon S 1747 – 2019. godina\nOvaj zakon ovlašćuje Odeljenje za motorna vozila da izdaje standardne vozačke dozvole i ograničava koje informacije mogu da se zadrže i daju onima koji apliciraju ili poseduju dozvole.\nNjujork – Zakon A3675 – 2019. godina\nOvaj zakon dozvoljava izdavanje dozvole stanovnicima bez dokumenata i štiti podatke onih koji se prijavljuju za takvu privilegiju od neopravdanog davanja. Odeljenje za motorna vozila ne sme otkriti evidencije nijednoj agenciji koja primarno sprovodi zakon o imigraciji bez zakonitog sudskog naloga ili zakonskog naloga. Zakon zahteva da bilo koja osoba ili entitet koji ima pristup informacijama iz odeljenja potvrdi da se te informacije neće koristiti u svrhe civilne imigracije. U obrascima zahteva za nekomercijalne dozvole i dozvole za učenike koje ne ispunjvaju savezne standarde za identifikaciju ne sme biti navedeno: dokumenti koje je podnosilac koristio da dokaže starost ili identitet; neprihvatljivost podnosioca zahteva za broj soc.osiguranja, gde je to primenljivo; državljanstvo ili imigracioni status podnosioca zahteva. Nekomercijalna vozačka dozvola ili dozvola za učenike koja ne ispunjava savezne standarde za identifikaciju se ne može korisitti kao dokaz o državljanstvu ili imigracionom statusu i ne može biti osnova za pretragu, hapšenje ili zadržavanje osobe. Takve dozvole moraju biti vizuelno identične vozačkim dozvolama savezne namene, s tim što takve dozvole mogu da sadrže „Nije za savezne svrhe“.\nNevada – Zakon S 303- 2013. godina\nOvaj zakon stvara vozačku autorizacionu karticu i omogućava podnosiocima zahteva, bez obzira na pravni status, da kao dokaz identiteta dostave izvode iz matične knjige rođenih ili pasoše izdate od strane druge strane države. Ovaj zakon takođe zabranjuje objavljivanje informacija koje se odnose na pravni status u svrhe koje se odnose na sprovođenje imigracionih zahteva.\nOregon – Zakon H2015 – 2019. godina\nOvim zakonom se eliminište obavezu da lice obezbedi dokaz o legalnom prisustvu pre nego što Ministarstvo saobraćaja izda nekomercijalnu vozačku dozvolu, potvrdu o vožnji uz nadzor ili ličnu kartu. Prihvatljivi dokumenti za dokazivanje identiteta, datuma rođenja ili adrese kada se neko prijavljuje za vozačku dozvolu, potvrdu ili ličnu kartu koja nije pravi identifikacioni dokument, komercijalna vozačka dozvola ili potvrda uključuju: a) važeći pasoš iz države čiji kandidat državljanin; b)važeći konzularni dokument koji je izdao konzulat države kandidata u kome poseduje državljanstvo; c) vozačku dozvolu, potvrdu ili ličnu kartu koju je izdao Oregon i koja ističe za manje od 13 godina od trenutne prijave; d) vozačku dozvolu, potvrdu ili ličnu kartu koju je izdala druga država i koja je važeća ili istekla za manje od godinu dana pre trenutne prijave\nJuta – Zakon S 227 – 2005. godina\nOvaj zakon uspostavlja jednogodišnju vozačku kartu za neovlašćene imigrante. Kandidati bez broja socijalnog osiguranja moraju dokazati prebivalište u Juti na šest meseci i dostaviti poreski identifikacioni broj. Država izričito zabranjuje upotrebu ove kartice u bilo koje svrhe identifikacije.\nVermont – Zakon S 38 – 2013. godina\nOvaj zakon omogućava stanovnicima Vermonta koji ne mogu legalno da prisustvuju u Americi da ispune uslove za privilegovanu karticu za upravljanje motornim vozilima ili alternativnu identifikacionu karticu.\nVirdžinija – Zakon HB1211/SB34 – 2020. godina\nOvaj zakon stvara vozačku karticu ili dozvolu za kandidate koji ne ispunjavaju uslove za vozačku dozvolu ili potvrdu. Podnosilac zahteva mora da prijavi prihod i odbitke u Virdžiniji ili da je zavisni član na osnovu prijave za porez i dohodak koja je podneta u prethodnih 12 meseci i ne sme biti u suprotnosti sa zahtevima osiguranja. Od kandidata se možda neće očekivati da podnese dokaz o legalnom prisustvu u Americi. Vozačka priviliegija ili dozvola ističu na drugi rođendan podnosioca zahteva nakon datuma izdavanja. Prednja strana vozačke kartice ili dozvole mora po izgledu biti identična vozačkoj dozvoli ili potvrdi koja NIJE PRAVI IDENTIFIKACIONI DOKUMENT a poleđina kartice ili dozvole mora biti identična ograničenju na poleđini dozvole sa ograničenim trajanjem, potvrde ili specijalne kartice.\nVašington – Zakon H 1444 – 1993. godina\nOvaj zakon omogućava podnosiocima zahteva za vozačke dozvole bez brojeva soc.osiguranja da pruže alternativnu dokumentaciju koja pokazuje prebivalište u državi Vašington kao što su računi za komunalne usluge i poreski identifikacioni brojevi.\nDistrikt Kolumbija (D.C.) – Zakon B 275 – 2013. godina\nOvaj zakon stvara dokumenta ograničene namene (vozačku dozvolu, ličnu kartu ili potvrdu) za stanovnike Distrikta kome nije dodeljen broj soc.osiguranja ili ne može da ima legalno prisustvo u Sjedinjenim Državama.\nCDC potvrdio produžetak zabrane za kruzere sve do 1. novembra\nZašto Srbi ne slave Božić u decembru već 7. januara 0\n„Folksvagen“ u Americi više ne postoji 0


24.09.2018 u 15:05\nVlada Srbije usvojila je na današnjoj sednici Predlog zakona o zaštiti podataka o ličnosti, koji za cilj ima unapređenje međunarodne razmene podataka i zaštite podataka o ličnosti, kao i usklađivanja domaćeg zakonodavstva sa novim propisima EU u ovoj oblasti. Građani imaju sve veću potrebu da zaštite svoje podatke zbog sve češćih zloupotreba - kao što su JMBG, broj lične karte ili bankovnog računa, podaci o fizičkom izgledu i navikama, biometrijski podaci, broja telefona, IP adrese, lozinke ili najčešće adrese koje posećuju na internetu, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju sa medijima, prenosi Tanjug. Zakonom se znatno unapređuje zaštita podataka o ličnosti građana, kako u domaćem pravnom sistemu, tako i u odnosu na iznošenje podataka u treće zemlje. Svi podaci o\n20.09.2018 u 11:07\nFiskalni savet protiv ukidanja formule za usklađivanje penzija\nFiskalni savet danas je negativno ocenio predložene zakonske izmene kojima se, pored ukidanja zakona o privremenom smanjenju penzija, ukida i formula za usklađivanje penzija i Vladi daje diskreciona mogućnost da isplaćuje „novčano uvećanje” uz penziju. Predlog da se ukine formula za usklađivanje penzija ugrozio bi predvidljivost koja karakteriše evropske penzijske sisteme, čime bi se penzijski sistem Srbije degradirao na nivo najnestabilnijih sistema u zemljama Severne Afrike i Bliskog Istoka, navodi se u ocenama Fiskalnog saveta o predlogu zakona o izmenama i dopunama zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koje je to nezavisno telo dostavilo Skupštini Srbije. Savet je ocenio da predlog da se uvede diskreciona mogućnost Vladi da isplaćuje „novčano uvećanje” uz penziju nije u\n11.09.2018 u 16:53\nUčenici koji u školu donesu alkohol, drogu, tuku drugu decu, uništavaju školsku imovinu, dopišu ocenu u dnevnik, uporedo sa izricanjem vaspitne mere moraće i na društveno- koristan rad. To je predviđeno Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, a koje aktivnosti će učenik obavljati bliže je definisano Pravilnikom o društveno korisnom radu Ministarstva prosvete, koji od 15. septembra stupa na snagu. U Ministarstvu prosvete kažu da je cilj Pravilnika da se razvije svest kod učenika o posledicama sopstvenog ponašanja, a ne da se neko kažnjava. Pravilnik, kako kažu, propisuje aktivnosti koje mogu da se odrede uz odgovarajuću meru, ali one nisu same po sebi sankcija. Za lakše prestupe kao što su neprimereno odevanje, prljanje učionice, uništavanje školskog pribora druga,\n06.09.2018 u 17:09\nVlada Srbije usvojila je danas Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, kojim će, između ostalog, biti ukinut Zakon o smanjenju penzija najkasnije 30. septembra 2018. Među brojnim izmenama Zakona o PIO, ključna je ukidanje smanjenja penzija, zahvaljujući kojoj će oktobarsku penziju (isplata u novembru) penzioneri dobiti bez umanjenja, kaže se u saopštenju sa današnje sednice Vlade. Novim zakonom, kako se navodi, biće utvrđen pravni osnov kojim se daje mogućnost vladi za isplatu novčanog iznosa kao uvećanja uz penziju u zavisnosti od ekonomskih kretanja i finansijskih mogućnosti budžeta Republike Srbije. Pored toga, biće promenjen način obračuna visine prevremene starosne penzije za osiguranike kojima se staž osiguranja računa sa uvećanim\n26.07.2018 u 13:00\nNeophodno podizanje svesti o transplantaciji organa\nHemofarm fondacija pozdravila je usvajanje Zakona o presađivanju ljudskih organa i navela da to znači život za oko hiljadu ljudi koji godinama čekaju na transplantaciju srca, bubrega ili jetre. Prema podacima iz juna, za 41 pacijenta u Srbiji neophodna je transplantacija jetre, 39 čeka na presađivanje srca, a za njih 750 novi bubreg je jedini spas. Prema novom Zakonu o presađivanju ljudskih organa, svaki punoletni stanovnik Srbije potencijalni je donor organa, a građanima koji ne žele da budu donori ostavljena je mogućnost da se u pisanom ili usmenom obliku za života izjasne o tome. „Usvajanje ovog zakona predstavlja najveći uspeh kampanje 'Najvažniji poziv u životu' koju Hemofarm fondacija sprovodi od 2016. godine.


PUKLA BOMBA NA MARAKANI! Aleksandar Dragović se dogovorio sa Zvezdom 7\t29\nVuk Zarkovic\t 02.03.2021. 19:00h 19:14h\n"Mnogo teška utakmica, fizički posebno, oni su izuzetno snažna ekipa, brza, tako da je bilo teško izdržati celu utakmicu u dobrom ritmu. Prvo poluvreme smo dobro igrali, trebalo je da damo još neki gol... Ugrožavali su nas su nas iz prekidala, ali dobro smo se odbranili i mogu biti zadovoljan", rekao je Stanojević posle utakmice.\nFudbaleri Partizana pobedili su na svom terenu ekipu Vojvodine sa 2:0, u derbi meču 25. kola Super lige Srbije.\n"Ne razmišljamo s kim kakav skor imamo. Imali smo cilj da pobegnemo trećeplasiranoj ekipi i da držimo korak sa Zvezdom. To je naš glavni cilj, uspeli smo u tome, i mislim da smo se odvojili sa 12 bodova u odnosu na ostale ekipe", rekao je Stanojević.\n"To su bile te šanse prekida, mislim da nisu imali nijednu šansu iz pune igre. Poslednjih deset minuta je Stojković bio dobar, kakav treba da bude. Radio je ono što je njegov posao. Ali, generalno nismo imali problema, osim na kraju", rekao je Stanojević.\n"Uvek sam govorio - da se mi stabilizujemo, da mi budemo konstantni. Konstantni smo, stabilizovali smo se, a da li će oni kiksnuti, to ne zavisi od nas. Prirodno je da se nadaš", dodao je Stanojević.\n"Mislim da smo bili odlično. Da li je to to? Bilo je u većem delu utakmice, ali moramo da držimo takav ritam svih 90 minuta. Malo mi je to smetalo, što nismo izdržali u tom ritmu sve vreme", rekao je Stanojević.


U RS-u od danas na snazi restriktivne mjere, zatvorene škole i tržni centri – Glas TK\nU RS-u od danas na snazi restriktivne mjere, zatvorene škole i tržni centri\nU entitetu Republika Srpska od danas su na snazi nove mjera na sprečavanju širenja virusa korona koje će važiti do 29. marta.\nObustavlja se vaspitno-obrazovni rad u osnovnim i srednjim školama, te univerzitetima u tom entitetu i organizuje online nastava.\nZabranjen je rad ugostiteljskim objektima za ishranu i piće, uključujući objekte koji posluju samostalno ili u okviru drugih objekata u kojima se obavlja privredna djelatnost.\nZabranjeno je obavljanje uslužnih i zanatskih djelatnosti koje zahtijevaju neposredan kontakt sa korisnicima, kao što su frizerski i drugi tretmani za uljepšavanje i djelatnosti za njegu i održavanje tijela, te rad bazena, velnes i spa centara, skijališta i skijaških centara te trgovačkih centara.\nU skladu sa zaključkom Štaba za vanredne situacije RS, zabranjen je rad priređivačima igara na sreću, kao i aktivnosti unutar ustanova kulture koje podrazumijevaju istovremeno prisustvo više osoba u istom prostoru, kao što su pozorišta, kina, muzeji, galerije.\nOd 6 do 21 sat dozvoljava se vršenje usluge dostave hrane i pića, kao i šalterska prodaja hrane i pića bez mogućnosti konzumiranja u i ispred ugostiteljskog objekta.\nZabranjene su i organizovane rekreativne aktivnosti, trenažni procesi i takmičarske aktivnosti sportskih organizacija i sportista svih uzrasta, osim profesionalnih sportskih aktivnosti.\nNa snazi ostaje zabrana javnih okupljanja u grupama većim od 30 osoba, sva privatna okupljanja u grupama većim od 10 osoba, rad fitnes centrima i kulturno-umjetničkim društvima te organizacija i izvođenje muzike uživo u ugostiteljskim objektima za smještaj, ishranu i piće, javlja Fena.\nPrevious Post: Ministarstvo civilnih poslova BiH: Cjepiva konačno stižu u Bosnu i Hercegovinu\nNext Post: BiH igra tri utakmice u sedam dana, počinje borba za Katar 2022


Veljković: "Sanjam pobedničko postolje" - Sportske.net\nVeljković: "Sanjam pobedničko postolje"\nMladi fudbalski reprezentativac Srbije Miloš Veljković rekao je danas da njegovu ekipu čeka teško takmičenje na Svetskom prvenstvu na Novom Zelandu, ali je istakao da je optimista i da se nada pobedničkom postolju.\nOvo je gol kojim je Veljković presudio Amerikancima!Paunovićevi ''Orlići'' preslišali Amere!Paunović: "Važan je svaki detalj"Pogača, so, rakija - Ovako su "Orlići" dočekani u Oklendu!Paun podelio brojeve, Mijatu 'desetka'!\nReprezentacija Srbije do 20 godina je na pripremama u Oklandu, a juče su izabranici Veljka Popovića savladali selekciju SAD sa 1:0 u pripremnom meču.\nPobednički gol na toj utakmici postigao je Veljković, koji je 2013. godine sa reprezentacijom do 19 godina osvojio titulu na Evropskom prvenstvu u Litvaniji.\n"Često se setim te ogromne radosti kada smo pre manje od dve godine osvojili zlatnu medalju, prvu u istoriji na evropskim takmičenjima, a sada će i ova generacija postati deo istorije, jer niko pre nas nije predstavljao Srbiju na U-20 Svetskom prvenstvu."\n"Sanjam da se ponovo sa drugarima popnem na pobedničko postolje, to je nešto najlepše što fudbaleru može da se desi. Optimista sam, ali pred nama je veoma teško takmičenje, potpuno drugačije od svega što smo ikada igrali", rekao je Veljković za sajt Fudbalskog saveza Srbije.\nU selekciji Veljka Paunovića, pored Veljkovića, igraju još trojica osvajača zlata u Litvaniji


Večeras veliko finale Noćnog turnira u malom fudbalu: ''Mira –graf'' i ''Feniks'' za 250.000 dinara · gradski.online\nVečeras veliko finale Noćnog turnira u malom fudbalu: ”Mira –graf” i ”Feniks” za 250.000 dinara\nKIKINDA – Poslednje večeri Noćnog turnira u malom fudbalu očekuje se pravi spektakl, kako u sjajnim partijama malog fudbala, tako i u kvalitetu nagrada, vizuelnih efekata, muzike i zabave. U dvorištu Gimnazije ”Dušan Vasiljev” od 20:45 počinje borba za treće mesto. Na terenu će se naći ”Internacional” i ”Caffe-Caffe”. Potom, od 21:45 počinje veliko finale turnira u kojem učestvuju ”Mira-graf” i ”Feniks”.\nU prvoj polufinalnoj utakmici, sinoć je ”Mira – graf” pobedila ”Internacional” sa 3:1, u zaista kvalitetnoj utakmici, sa dosta propuštenih šansi i prilika. ”Internacional” je do juče bio jedan od favorita za osvajanje turnira, ali je nervoza sinoć u timu bila prisutna, što je, možda, i koštalo finala njihove igrače. U drugoj polufinalnoj utakmici, ”Feniks” i ”Caffe-Caffe” odigrali su nerešeno 3:3, pa su pobednika odredili penali. ”Feniks” se bolje snašao i stekao plasman u borbi za najbolji tim.\nDakle, večeras od 20:45 borba za treće mesto, a potom od 21:45 veliko finale Noćnog turnira u malom fudbalu. Organizatori su pripremili veliki broj nagrada, kako za najbolji tim, golmana i i grača, tako i za publiku koja je sve vreme trajanja turnira bila prisutna u velikom broju. Ostaje da vidimo ko će da slavi večeras.\nPrethodnoPoletela Nada: Novi mladunac orla krstaša uspešno napustio gnezdo\nSledećeEtno-kamp u ”Guslama”: Studenti etnomuzikologije 17. put istražuju područje Banata


Путин изнео ЈАВНО САОПШТЕЊЕ: Изненадићемо друге земље када се код њих појави ... - Србија јавља\nPutin izneo JAVNO SAOPŠTENJE: Iznenadićemo druge zemlje kada se kod njih pojavi …\nKrajem prošle godine u Rusiji je na dužnost stupio prvi raketni puk naoružan raketnim sistemom „Avangard“ sa hipersoničnim krstarećim blokovima – oružjem koje nema analoge u svetu. Takođe su u toku ispitivanja drugih najnovijih modela ruskog naoružanja, uključujući hipersoničnu protivbrodsku krstareću raketu „Cirkon“ i perspektivni strateški raketni sistem „Sarmat“.\nTagsZEMLJE ORUŽJE PUTIN SAOPŠTENJE\nNAJNOVIJA VEST! Preminuo poznati srpski glumac\nODALA JE POCEPANA ODEĆA: Horor u srpskom selu: Devojčica (14) krenula da zatvori ovce, komšija je silovao u oboru?!\nEvo kako je Amerika pomogla RUSIMA, da iz RATA izađu kao POBEDNICI !\nTEŠKA NESREĆA: Srušio se RUSKI ŠKOLSKI AVION, ima mrtvih !


DSS - Odbaciti sve planove koji vode priznanju secesije\nOdbaciti sve planove koji vode priznanju secesije\nKoalicija NADA (POKS, DSS i 19 udruženja građana) uverena je da svi dogovori Srbije sa kosovskim secesionistima moraju biti zasnovani na Ustavu Srbije i Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN, što znači uz puno poštovanje međunarodnog prava i teritorijalnog integriteta Srbije. Sve drugačije predloge, koji podrazmevaju priznavanje secesije Kosova i Metohije, u sadašnjim ili izmenjenim granicama, predstavnici države Srbije su dužni da najenergičnije odbace.\nIstovremeno, ne treba odustati od razgovora i dogovora oko mirnog suživota albanskog i srpskog stanovništva na Kosovu i Metohiji, rešavanja pitanja imovine, zaštite srpske kulturne baštine, kao i nestalih, a Srbija treba da bude spremna i da obezbedi sigurnost i bezbednost Srba na Kosovu i Metohiji, ukoliko KFOR to nije u stanju.\nKoalicija NADA podseća da septembru ističe godinu dana od potpisivanja Vašingtonskog sporazuma i da je Srbija slobodna da nastavi prekinutu uspešnu kampanju za povlačenje priznanja nezavisnosti tzv. Kosova od strane država koje su to učinile i da nastavi da sprečava države i međunarodne organizacije da priznaju Kosovo kao nezavisnu državu. Uvereni smo da je nepotrebno i kontraproduktivno stalno isticanje da se Srbija nalazi u teškoj poziciji, jer ona to jeste, ali nije teža, naprotiv, no što je bila npr. u vreme pregovora u Beču 2007. godine kada je Srbija odbila, iako je bila pod ogromnim pritiskom da prihvati Ahtisarijev plan.\nKoaliciju Nacionalno - demokratska alternativa (NADA) čine Pokret obnove Kraljevine Srbije (POKS), Demokratska stranka Srbije (DSS) i 19 pokreta, stranaka, udruženja i grupa građana.


Srpsko povlačenje 1915/16: Francuska svedočanstva - Stanislav Sretenović: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nSrpsko povlačenje 1915/16: Francuska svedočanstva\n’’Francuska svedočanstva o povlačenju iz Srbije objavljena su uglavnom dok je rat još trajao. Ona su se obraćala francuskim čitaocima i imala su propagandni aspekt kojim se želelo objasniti Francuzima zašto je Francuska podržavala svog mladog srpskog saveznika na Balkanu u planovima koje je osporavao značajan broj savremenika.\nSrpsko povlačenje u kom su Francuzi i drugi saveznici učestvovali, imalo je nekoliko etapa od kojih su dve karakteristične. Dok su boravili na teritoriji Srbije, povlačenje se odvijalo pod okriljem i uz garancije srpske vlade. Onog trenutka kada je teritorija Srbije napuštena, povlačenje je postalo saveznički problem, a učesnici u povlačenju, uključujući i opunomoćenog ministra Bopa, izgubili su uticaj na dalji tok događaja. Od tog trenutka, saveznici su o sudbini Srba odlučivali na najvišem nivou između Pariza, Petrograda, Londona i Rima.’’


Tokom višegodišnje saradnje sa eminentnim stručnjacima iz oblasti u kojima kompanija daje svoj maksimum proizišle su brojne uspešne edukacije i radionice.\nKoristeći prestižne resurse kompanije i čvrsto verujući u uspešnost rada i usavršavanja u malim grupama, NIC Pharmaceutical je posebnu pažnju posvetio obukama svojih klijenata kroz interaktivna predavanja i praktični rad.\nPrijavite se za edukaciju ili simpozijum...\nUpravljanje farmaceutskim otpadom u apotekama i veleprodajama lekova\nOdržan 27. novembra 2019.godine\nTerapija laserom u savremenoj medicini\nOdržan 25 - 26. septembra 2019.godine\nSimpozijum lekara i farmaceuta, Beograd, april 2019.godine\nZbog velikog interesovanja koje su farmaceuti i lekari pokazali posle održanog 17.Simpozijuma na Zlatiboru, odlučili smo da ponovimo aktuelna predavanja u Beogradu.\nČast nam je da smo ovog puta zajedno sa Srpskim udruženjem za proučavanje magnezijuma (SUPM), izašli u susret okupljanju eminentnih stručnjaka iz oblasti farmacije i medicine.\nSimpozijum lekara i farmaceuta sa međunarodnim učešćem na temu „Upotreba kanabinoida - aktuelna saznanja i izazovi“ održan je 18. aprila 2019. u amfiteatru Vojnomedicinske akademije u Beogradu.\nPreuzmite booklet sa simpozijuma\n17. simpozijum farmaceuta, Zlatibor, decembar 2018.godine\nU saradnji sa Farmaceutskim fakultetom, Naučno istraživački centar Užice je 1996. godine počeo sa organizacijom seminara farmaceuta na Zlatiboru. Ovaj skup je ubrzo postao tradicionalan i održavao se svake godine sve do 2011. Povratkom na Zlatibor 2018. godine, 17. Simpozijumom farmaceuta, NIC Pharmaceutical, je nastavio tradiciju koja je bila prekinuta. Tema 17. Simpozijuma je bila Upotreba kanabinoida i vitamina D - aktuelna saznanja i izazovi novih terapijskih mogućnosti.\nIdeja je bila da se kroz stručna i konstruktivna predavanja učesnici Simpozijuma upoznaju sa najnovijim saznanjima u ovoj oblasti poslednjih godina u Republici Srbiji i u regionu, i dokle se stiglo u zemljama Evropske unije u pogledu profesionalnih dostignuća, kao i doprinosu zdravlja pacijenata. Razmatrali smo aktuelno stanje zakonske regulative iz istih oblasti u Srbiji i povukli paralelu sa stanjem u EU. Osvrnuli smo se na farmaceutsko-tehnološke aspekte i probali da definišemo gde smo sada i kuda idemo. Ovaj akreditovani simpozijum činila su brojna stručna predavanja i radionice uglednih profesora fakulteta, ali i kompetetnih stručnjaka iz relevantnih ustanova.\nSimpozijum je bio akreditovan sa 5 bodova kanabinoide, 2 za vitamin D i sa još 4 za stručne sastanke za farmaceute i lekare.\nZahvaljujemo se svim sponzorima i izlagačima kao i svim učesnicima što su prepoznali našu želju da čujemo nešto novo, nekomercijalno, kao i da sagledamo stručne i dokazane aspekte upotrebe pomenutih aktivnih supstanci.\nTakođe se zahvaljujemo svim predavačima koji su svojim prisustvom i omogućili uspešnu realizaciju ovog skupa.\nIskreno se nadamo da smo opravdali ukazano poverenje i sa ponosom nastavili tamo gde smo pre šest godina stali.\nVidimo se na 18. Simpozijumu !!!\nStručni i Organizacioni odbor 17. Simpozijuma\nOrganizator simpozijuma – Farmaceutski fakultet Univerziteta u Beogradu\nIzvršni organizator – NIC Pharmaceutical\nStrateški partner Hotel Palisad Zlatibor


Počela berba višnje – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Počela berba višnje\nin Aranđelovac 08/06/2018\nProizvođači višnje ovih dana počeli su berbu. Višnja je inače poznata kao voćna vrsta koja se lako razmnožava i ne traži velika ulaganja, ono što uvek predstavlja problem uzgajivačima ovog voća je otkupna cena.\nProšle godine cena na otkupu se smenjivala od 40-60 dinara za drugu klasu, dok je prva klasa bila po ceni od 80 dinara. Ove godine pak cena je niža a razlog tako niske otkupne cene niko ne zna. Ipak variranja u ceni bila su prisutna i ranijih godina pa se tako uzgajivači nadaju da će cena ipak biti veca.\nMarko Vićentijević gaji višnje dugi niz godina ovogodišnjim rodom nije zadovoljan.\n„Grad je prethodnih dana naneo štetu ali ne drastično, štete ima i od ranije tako da i pored zaštite koja je primenjivana moraće da ide u drugu klasu po nižoj ceni. Mlađi zasad sam više štitio i tu je kao malo bolja situacija ali ipak je cena loša, još ko mora da plati radnike nema zarade uopšte“, rekao je Vićentijević.\n„Imam pod višnjom 3,5 hektara Oblačinske višnje, i Šumadinke 50 ari, podigao sam i nov zasad dva hektara tek treba da stigne na rod. Predajemo po ceni od 60 dinara štićenu a 40 dinara druga klasa, s tim što otkupljivači ukoliko pronađu crva neće da plate kao prvu klasu. Radnici sezonci beru po ceni od 25 dinara po kilogramu i sve je teže za radnu snagu“, objašnjava Milenić.\nU nekim selima otkupa i nema a u nekima pak varira cena tako da uzgajivači ovog voća nikada nisu sigurni po kojoj ceni će predati svoje plodove.\nPrethodna: RTV SUNCE Analiza stanja bezbednosti saobracaja\nSledeća: RTV SUNCE Priznanje za Milicu Dragović


Svečani prijem članova Bokserskog kluba “Budva”\nPredsjednik Opštine Budva Dragan Krapović priredio je dana 31. oktobra prijem za juniorske bokserske reprezentativce, Bojanu Gojković i Petra Liješevića, osvajače medalja na Evropskom prvenstvu u ruskom gradu Anapa.\nOvom prilikom, predsjednik Krapović je rekao da je ovo jedan u nizu rezultata koji su postigli članovi Bokserskog kluba “Budva” na čelu sa njihovim trenerom Nikolom Ružićem. Posebno se zahvalio članovima kluba na postignutim rezultatima, Petru Liješeviću na osvojenoj bronzanoj medalji i Bojani Gojković na osvojenoj zlatnoj medalji, te je istakao da je ovo veliki uspjeh ne samo za Budvu nego i za Crnu Goru. Takođe je kazao da će Opština Budva i u budućnosti participirati i pomagati razvoju sprtskih klubova i sporta u Budvi, kako bi imali što bolje uslove za rad.\nU ime Opštine Budva, mladi sportisti, za postignut izvanredan uspjeh, pored zahvalnica koje im je uručio predsjednik Krapović, nagrađeni su i novčanim nagradama u visini od 500 eura za Petra Liješevića dok je Bojana Gojković za osvojenu zlatnu medalju nagrađena iznosom od 1000 eura.


osobe sa invaliditetom - Penzin\nPočetna osobe sa invaliditetom\nOznaka: osobe sa invaliditetom\nCrveni krst Srbije je organizovao linije za pružanje prve psihološke pomoći na daljinu starijim osobama i osobama sa invaliditetom. Objavljeni su brojevi telefonskih centara putem kojih svaka starija i osoba sa invaliditetom može naći potrebnu pomoć.\nTelefonski centar za pomoć starijim i osobama sa invaliditetom\nCrveni krst Srbije je uveo telefonski centar za pomoć starijim i osobama sa invaliditetom. Njima, kao i članovima njihovih porodica i ličnim asistentima, centar treba da pruži psihološku prve pomoći, informacije i psihosocijalnu podršku.\nPredlog novog Zakona o igrama na sreću sadržaće i član kojim se 40 odsto prihoda od igara na sreću izdvaja ranjivim grupama.\nPomoć osobama s invaliditetom u vanrednim situacijama\nOsobe sa invaliditetom su u velikom riziku u slučaju vanrednih situacija.\n07.04.2017.07.04.2017. Magazin GodineSrbija\nIzradu lične karte osobe sa invaliditetom plaćaju tri puta više nego ostali građani\nIzrada lične karte osobu sa invaliditetom košta tri puta više nego ostale građane i dostiže iznos od 10.000 dinara.


Neobične svjetske građevine: Hotel iz kojeg se pruža veličanstven pogled na Auroru Borealis - Kameleon M&M\nSmješten u Finskoj, na oko 250 kilometara sjeverno od Arktičkog kruga, hotel “Kakslauttanen” nalazi se u savršenoj zoni za posmatranje Aurore Borealis, polarne svjetlosti – neobičnog prirodnog fenomena.\nOvaj jedinstveni hotel proširio se od svojih skromnih početaka 1973. godine na luksuzni komleks koji obuhvata Istočno i Zapadno “selo.”\nNeobičnu grupu starog i novog u hotelskom kompleksu čine tradicionalne drvene brvnare, nizovi staklenih iglua, hibridne kupole načinjene od drveta i stakla, a u sezoni hotel izdaje i sobe u snježnim kupolama u kojima temperatura iznosi minus tri stepena.\nKupole su napravljene od visokoefikasnog termalnog stakla koje održava unutrašnjost sobe toplom, dok se spoljašnje temperature spuštaju i do minus 30 stepeni.\nOsim toga, ovo specijalno staklo sprečava pojavu kondenzacije na unutrašnjoj strani stakla, dok istovremeno onemogućava stvaranje leda na spoljšnjoj, kako bi gosti imali savršene uvjete za posmatranje nebeske pojave.\nPrvobitno je napravljeno 20 staklenih kupola koje mogu da prime dva gosta, ali zbog velikog interesovanja kasnije su izgrađeni i stakleni apartmani za četiri osobe.


Februar u znaku premijere „Prodavnice igračaka“ – Sjever Crne Gore\nFebruar u znaku premijere „Prodavnice igračaka“\nFebruarski repertoar Gradskog pozorišta nagovještava još jednu uspješnu teatarsku godinu koju će u našoj kući obilježiti umjetnički kvalitetni projekti, atraktivni naslovi na sve tri naše scene i predstave koje će voljeti publika svih uzrasta, saopšteno je iz teinstitucije kulture.\nSaopšteno je da će februar proteći u znaku nove lutkarske predstave „Prodavnica igračaka“ (6+), koju po tekstu Aleksandrua Popeskua za Gradsko pozorište režira poznati poljski reditelj Jaroslav Antonjuk.\nPredstava će premijerno biti igrana 17. februara u sali Dodest KIC-a „Budo Tomović“, a prva repriza zakazana je dan kasnije, u terminu od 12 sati.\n„Prodavnica igračaka razotkriće djeci važnu istinu da materijalne stvari ne donose sreću, te da u životu veću vrijednost imaju ljubav, prijateljstvo, osjećanja i brižnost, dok će odrasli, prije svega, uvidjeti tugu zbog prolaznosti svega, ali i zbog materijalizacije ljudskih odnosa“, navode iz Gradskog pozorišta.\nU predstavi igraju Katarina Krek, Goran Slavić, Branka Femić, Branko Ilić i Pavle Ilić. Reditelj Antonjuk uradiće i songove za predstavu, a pored njega u autorskom timu su još Eva Farkašova (scenografija, kostimografija i idejno rješenje lutaka), Bogdan Szczepanski (muzika) i Zoran Đerić (lektor).\nIz Gradskog pozorišta je najavljeno da će i ove sezone, u saradnji sa firmom „Cool Card“, obezbijediti popuste na kupovinu ulaznica za njihove predstave.\n„Kupovinom kartice „PREMIJERA+“, po cijeni od 10 eura, na godišnjem nivou ostvaruje se pravo i do 50% popusta na ulaznice za predstave sa sve tri naše scene – Dramske i Lutkarske za djecu, kao i Večernje scene. Kartice se mogu kupiti kod agenata firme „Cool Card“, a dodatne informacije mogu se dobiti pozivom na broj telefona: 068/820 – 954“, piše u saopštenju.\nFebruarski repertoar Gradskog pozorišta počeće u četvrtak, 1. februara, gostovanjem u Baru predstave „Kinez“ (14+) u režiji Anje Suše, koja će biti izvedena u 12 sati u Dvorcu kralja Nikole.\n„Repertoarske aktivnosti potom nastavljamo pred podgoričkom publikom koja će već u nedjelju 4. februara, tačno u podne, u sali Dodest moći da pogleda predstavu „Dobri Zloćko“ u režiji Petra Pejakovića. Ponedjeljak, 5. februar, rezervisan je za vaš omiljeni naslov sa naše Večernje scene – „Čuvari tvog poštenja“. Autorski projekat Borisa Liješevića biće igran u Velikoj sali KIC-a „Budo Tomović” sa početkom u 20 sati“, najavili su iz Gradskog pozorišta.\nPredstava „Pinokio“ (6+), u režiji Snežane Trišić, biće izvedena u četvrtak 8. februara u 20 sati u Velikoj sali KIC-a „Budo Tomović”, a to izvođenje već je rasprodato.\n„Nakon premijere i reprize „Prodavnice igračaka“ (17. i 18. februara), u Velikoj sali KIC-a 19. i 20. februara, u terminu od 12 sati, biće igrana naša nova predstava sa Dramske scene za djecu „Modro blago“ (8+) koju je režirala Staša Koprivica. I ova izvođenja su rasprodata“, kaže se u saopštenju.\n„Februarski repertoar zaključićemo u srijedu, 28. februara, kada ćemo u Velikoj sali KIC-a „Budo Tomović”, u terminu od 20 sati, igrati jedan od najintrigantnijih komada za tinejdžersku publiku „Mi djeca sa stanice Zoo” (14+) koji je za naše pozorište režirala Ana Vukotić“, najavljeno je iz Gradskog pozorišta.\nUlaznice za predstave sa februarskog repertoara već su u prodaji, a mogu se rezervisati na biletarnici KIC-a „Budo Tomović“ ili pozivom na broj telefona: 020/ 664-237.\nPrevPredhodniNa sve riječi uvreda treba se smiješiti tužno i blago\nSledećiNapravite svoj omekšivač i prašak za pranje vešaNext


Preporod u gostima Kancelariji za primarnu prevenciju Nikšić - Pozovi!\nPreporod u gostima Kancelariji za primarnu prevenciju Nikšić\nAutor vijesti: Jovan Bulajić, Izvršni direktor Preporoda Iako je riječ o instituciji koja se bazično bavi primarnom prevencijom, može se reći da je nikšićka kancelarija jedan od relevantnijih aktera na [...]\nIako je riječ o instituciji koja se bazično bavi primarnom prevencijom, može se reći da je nikšićka kancelarija jedan od relevantnijih aktera na polju borbe protiv zloupotrebe psihoaktivnih supstanci, na teritoriji Opštine Nikšić.\nTokom ove radne posjete, Preporod je predstavio projekat ”Biram Oporavak”, sa posebnim akcentom na komponentu povezivanja svih organizacija koje u svom radu dijele navedenu problematiku. Takođe, govorilo se o samom konceptu oporavka, njegovom trenutnom statusu među ciljevima tretiranja bolesti zavisnosti, ali i o putevima pomoću kojih je moguće oporavak pozicionirati kao prioritet u tretmanu bolesti zavisnosti. Saradnja ovakvog tipa je vrlo značajna za funkcionisanje Preporoda, jer se lokalne kancelarije za primarnu prevenciju susreću itekako i sa razvijenim oblicima zavinosti, pa je Preporod idealna adresa za saradnju po tom osnovu. Takođe, u toku je i izrada ”Youth policy”, gdje će posebnu pažnju u planiranju projektnih aktivnosti zauzeti potrebe mladih zavisnika.\nPreporod na obilježavanju 2. oktobra – dana unutra...\nMultisektorski sastanak u Kragujevcu za Šumadijski...\n28.05.2020. Kanada: Da li je oporavak kod zavisnosti o kanabisu moguć?


LAŽNA PODSTANARKA KRALA PO KUĆAMA\nZRENJANIN – Zrenjaninski osnovni javni tužilac saopštio je da je podneo optužni predlog protiv S. N. (24) iz Zrenjanina, zbog sumnje da je počinila krivično delo teške krađe u produženju.\nU tužilaštvu navode da je okrivljena 27. februara prošle godine, u Zrenjaninu, u ulici Dunavskoj, iz stana oštećene S. Z. ukrala 1.800 evra, koji su se nalazili u džepu jakne.\nNa teret joj se stavlja i da je 21. aprila 2015, u ulici Bulevar Veljka Vlahovića, nakon što je došla u stan teško pokretne A. M, a pod izgovorom da traži stan za iznajmljivanje, iz tašne koja se nalazila na komodi, u dnevnoj sobi, uzela 30.000 dinara, 700 evra, tri bankarske kartice, ličnu kartu i zdravstvenu knjižicu.\nTužilaštvo je tereti i da je 21. aprila prošle godine, oko 10 časova, u ulici Dunavskoj, iz stana oštećene M. S. u koji je ušla takođe pod izgovorom da želi da bude podstanar, sa police u trpezariji ukrala dva novčanika u kojima se nalazilo 10.700 dinara, lična karta i štedna knjižica.\n24/04/2016 у 11:15\nGospodo draga, zasto samo inicijali tako bezobrazne osobe, strasno sta je sve uradila i eto … sutra ce vec mozda neko nesto drugo uraditi, jer kod nas za lopovluk nema kazne…. Tuzno j sta se sve desava\nNEZAKONITO PREORAO DRŽAVNU NJIVU


Britanski poslanici pozvali Džonsona da uvede sankcije Izraelu zbog aneksije\nBeta 2. maja 2020. 16:15\nOko 130 sadašnjih i bivših britanskih poslanika pisalo je premijeru Borisu Džonsonu pozivajući ga da uvede ekonomske sankcije ako Izrael počne da ostvaruje planove aneksiji delova Zapadne obale na osnovu sporazuma o koalicionoj vladi.\nU pismu se podseća da je Velika Britanija uvela sankcije Rusiji posle aneksije Krima i da bi zato na svaku aneksiju Zapadne obale trebalo odgovoriti slično, piše britanski Gardijan.\nPismo su izmedju ostalih potpisali bivši lider konzervativaca Kris Paten i bivši ministar za regionalni razvoj Endrju Mičel, te Margaret Hodž iz Laburističke stranke.\nAneksija bi bila „smrtni udarac za šanse za mir izmedju izraelaca i Palestinaca zasnovan na održivom rešenju (po modelu) dve države“, ocenjuje se u pismu i dodaje da izraelska vlada koristi „pokriće pandemije Kovida-19 da teži primeni tog nečuvenog plana“, pa je „bitno da VB uradi sve u svojoj moći da to spreči“.\n„Naša vlada je izjavila da ni jedna aneksija ne može da prodje bez izazova. Vlada mora jasno staviti do znanja Izraelu da će svaka aneksija imati ozbiljne posledice uključujući sankcije. Reči nisu dovoljne: premijer (Benjamin) Netanjahu je ignorisao naše reči. Moramo sprečiti njegovu vladu da postavi alarmantno opasan presedan u medjunarodnim odnosima“, napisali su britanski političari.\nPredsednik SAD Donald Tramp je u januaru predstavio mirovni plan za rešenje izraelsko-palestinskog sukoba koji su Palestinci odbacili, a veći deo medjunarodne zajednice osudio jer daje Izraelu zeleno svetlo da anektira jevrejska naselja i drugu stratešku teritoriju na okupiranoj Zapadnoj obali.\nKoalicioni sporazum postignut prošle nedelje uključuje okvir za primenu aneksije počev od jula.\nNa osnovu plana SAD Palestincima bi bila garantovana suverena ali demilitarizovana država na preostalom delu Zapadne obale i u pojasu Gaze sa glavnim gradom u predgradju Jerusalima ali pod uslovom da ispune oštre uslove i uz obećanja o velikim investicijama.\nNetanjahu je u nedelju izrazio uverenje da će mu Tramp dozvoliti da ispuni svoju izborno obećanje da uspostavi suverenitet Izraela nad delovima Zapadne obale za nekoliko meseci.\nIzrael je osvojio Zapadnu obalu i istočni Jerusalim od Jordana 1967. godine, kada je osvojen i pojas Gaze od Egipta.\nPalestinci nameravaju da na tim teritorijama osnuju svoju nezavisnu državu i odbijaju da pregovaraju sa Trampovom administracijom jer smatraju da drži stranu Izraelu.\nJedanaest evropskih ambasadora u Izraelu upozorilo je u četvrtak na ozbiljne posledice ako se aneksija ostvari.\nArapska liga je istog dana označila planiranu aneksiju „novim ratnim zločinom“ protiv Palestinaca tokom virtuelne konferencije ministara spoljnih poslova.\nOna je takodje apelovala na SAD da povuku svoju podršku koja omogućava ostvarenje planova „okupacione izraelske vlade“.


Sjajna partija Jones u ubjedljivoj pobjedi protiv Švedske, BiH je među šest najboljih selekcija Evrope!\nUtakmica je okončana rezultatom 82:63 u korist Zmajica, koje su se tako plasirale na kvalifikacioni turnir za Svjetsko prvenstvo\nŽenska košarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine pobijedila je selekciju Švedske sa 82:63, u susretu za plasman od petog do osmog mjesta na Evropskom prvenstvu u Španiji i Francuskoj.\nKošarkašice BiH ubjedljivom pobjedom u Valenciji osigurale su plasman na kvalifikacijski turnir za Svjetsko prvenstvo koji će biti održan u februaru sljedeće godine. Reprezentacija BiH dominirala je tokom gotovo cijele uitakmice iako selektor Goran Lojo ni danas nije mogao da računa na Maricu Gajić i Irenu Vrančić.\nI u ovoj utakmici reprezentaciju BiH vodila je Jonquel Jones, koja je odigrala “simultanku” u prvoj četvrtini u kojoj je postigla 19 od 25 poena reprezentacije BiH koja je već nakon prve četvrtine imala 15 poena prednosti.\nU drugom periodu nastavila se dominacija bh. tima, uprkos ostanku na klupi Jones pune četiri minute, što se dogodilo prvi put na ovom prvenstvu. Ostale igračice BiH pružile su u tim trenucima dobru partiju i još više povećale prednost, koja je na kraju poluvremena iznosila 24 poena.\nU trećoj četvrtini Šveđanke su zaigrale nešto agresivnije u odbrani i uspjele su da ublaže zaostatak na 16 poena, ali ni u jednom trenutku pobjeda BiH nije bila ugrožena. To se pokazalo u posljednjoj četvrtini u kojoj su košarkašice BiH ponovo preuzele igru i u potpunosti razbile otpod skandinavske ekipe.\nNajefikasnija u reprezentaciji BiH bila je Jonquel Jones sa 34 poena, 19 skokova i četiri asistencije.Nikolina Babić ubacila je 17 poena uz sedam asistencija, a dobru partiju pružila je i Miljana Džombeta, posebno u odbrani, ali je zbog povrede morala ranije da napusti igru. Postigla je osam poena, koliko i Nikolina Džebo, a poen manje dala je Milica Deura.\nU reprezentaciji Švedske najefikasnije su bile Elin Eldebrink sa 14 i Kalis Loyd sa 13 poena.\nReprezentacija BiH ovim susretom završila je učešće na Evropsko prvenstvu i sutra se vraća u domovinu, a u 13 sati zakazana je pres-konferencija u sarajevskoj Vijećnici.\n#izdvojeno#scc#Ženska košarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine#u fokusu\nSarajevo slavilo na Mokrom docu protiv Posušja\nHusić je u Tokiju zauzeo peto mjesto, najbolji rezultat BiH u istoriji OI\nKoronavirusom zaražene 123 osobe akreditovane za OI\nPozitivni na virus stavljeni su u karantin\nHadžić ne može u Olimpijsko selo zbog optužbi za seksualno uznemiravanje\nHadžić se žalio na takvu odluku, ali prije početka Igara stigla je vijest da je žalba odbijena\nIzabran domaćin Olimpijskih igra 2032, nije bilo protivkandidata\nPrvi put su olimpijske igre na najmanjem kontinentu održane 1956. kad je domaćin bio Melbourne, a drugi put su Igre u Australiji...\nDistria Krasniqi osvojila zlatnu medalju za Republiku Kosovo na Olimpijadi u Japanu\nNa ovim Olimpijskim igrama u Tokiju, Republiku Kosovo predstavlja 11 sportista u šest različitih sportova\nSPEKTAKL U LONDONU\nJoshua na stadionu Tottenhama brani naslov svjetskog prvaka u teškoj kategoriji\nObojica boksera su bili olimpijski pobjednici u Londonu 2012., kad je Joshua slavio u superteškoj kategoriji, a danas 34-godišnji Usyk osvojio je...\nMilwaukee Bucksi nakon 50 godina uzeli “prsten”\nOdigran prvi meč na Olimpijskim igrama, ceremonija otvaranja zakazana za petak


Banca Intesa - Blic Online\nBANCA INTESA I OVE GODINE NAJBOLJA U SRBIJI Časopis „The Banker“ izabrao najuspešnije banke u 2018. godin\nBanca Intesa će malim trgovcima koji žele da svoje proizvode i usluge prodaju putem interneta obezbediti besplatan e-commerce servis za prihvatanje plaćanja nacionalnom Dina platnom karticom.\nNajprestižnija platna kartica na tržištu Srbije Banca Intesa uvela u ponudu Visa Infinite debitnu karticu\nEIF i Banca Intesa: 100 miliona evra dugoročnih kredita za INOVATIVNE preduzetnike i firme\nEvropski investicioni fond (EIF) i Banca Intesa potpisali su ugovor o InnovFin garanciji za podršku inovativnim preduzetnicima i malim i srednjim preduzećima (MSP) u Srbiji.\nBanca Intesa kreditira izgradnju tržnog centra Ada\nBanca Intesa, u saradnji sa PBZ bankom u Hrvatskoj i VUB bankom u Slovačkoj, kao članicama Intesa Sanpaolo grupe, potpisala je sa kompanijom GTC S.A. obavezujuću ponudu u iznosu od 64 miliona evra za finansiranje izgradnje tržnog centra Ada u Beogradu, prve investicije kompanije GTC u maloprodajni sektor Srbije.\nSpecijalna ponuda kredita i lizinga povodom sajma automobila: Još povoljniji uslovi za kupovinu vozila uz Banca Intesa i Intesa Leasing\nLiderska pozicija u stambenom kreditiranju: Banca Intesa povećala plasman stambenih kredita za 40 odsto\nBanca Intesa potvrdila je 2016. godine svoju vodeću poziciju u segmentu stambenog kreditiranja, uz ostvaren međugodišnji rast plasmana osiguranih kod Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita (NKOSK) od preko 40 odsto i tržišno učešće od 23 odsto.\nIntesa Sanpaolo među 20 najodrživijih korporacija na svetu\nIntesa Sanpaolo, međunarodna bankarska grupacija u okviru koje posluje Banca Intesa, uključena je u indeks 20 najodrživijih korporacija na svetu koji objavljuje specijalizovani kanadski časopis Corporate Knights. Intesa Sanpaolo je ujedno i jedina italijanska bankarska grupacija koja je postigla ovakav uspeh koji potvrđuje njenu sposobnost da strateški upravlja rizicima i mogućnostima u oblasti zaštite životne sredine, društvenog razvoja i upravljanja.


Stvaranje i prisvajanje vrednosti u globalnoj ekonomiji – Novi Plamen\nTeorija vrednosti u poslednjih četiri stotine godina se manjala. Merkantilisti su smatrali da je akumulacija plemenitih metala, naročito zlata, način da se steknu nacionalna moć i prosperitet. Oni su preporučivali nacionalni trgovački protekcionizam i pozitivan trgovački bilans, kako bi se stimulisao priliv plemenitih metala, a obeshrabrio odliv.\nVekovima je dominirala radna teorija vrednosti. Ekonomisti i filozofi u isto vreme, Adam Smit (Adam Smith), Dejvid Rikardo (David Ricardo) i Karl Marks (Karl Marx), insistirali su na razlici između onih privrednika koji stvaraju vrednosti od onih koji samo obrću postojeću vrednost, ali i od onih koji parazitiraju na delatnosti drugih, kao što je bila zemljišna aristokratija. Vrednost je objektivna, temelji se na količini rada koja je neophodna da bi se neka stvar proizvela, na načinu upotrebe tehnologije, na odnosima kapital-rad, a cenu uslovljavaju troškovi proizvodnje.\nU savremnoj ekonomiji potpuno dominira subjektivna teorija vrednosti, po kojoj je ona određena samo dinamikom cena usled oskudnosti dobara i preferencija potrošača. Prema Karlu Mengeru, vrednost proizilazi od korisnosti dok troškovi proizvodnje, uključujući i troškove rada, na nju nemaju uticaja. Neka delatnost se ocenjuje posledicama koje stvara u specifičnom sticaju okolnosti. Alfred Maršal je smatrao da ekonomska analiza treba da se bavi traženjem odgovora na pitanje kako mala ili granična promena u jednoj varijabli uzrokuje promene u drugima. Prema subjektivnoj teoriji vrednosti ne postoje objektivni standardi vrednosti već korisnost neke robe varira među individuama.\nPrema autorki, odluka o tome šta je vrednost arbitrarna je, ona predstavlja stvar društvenog dogovora. Koje privredne delatnosti se smatraju važnijim od drugih od ključnog značaja je za utvrđivanje pravca razvoja ekonomije. Definicija vrednosti je stvar politike, njome se utvrđuje kakvo društvo treba da bude, to nije čisto ekonomsko pitanje. Ekonomska merenja nisu neutralna, njihovi nalazi utiču na ponašanje. Vladajući narativ o vrednosti utiče na to kako je ekonomija strukturirana. Oni koji su moćni odlučuju o tome šta je vrednost i sebe smeštaju unutar proizvodnih granica. Sve do šezdesetih godina XX veka nacionalno knjigovodstvo počivalo je na stavu da finansije ne stvaraju vrednost, nego samo obrću postojeću, smatralo se da je finansijski sektor izvan oblasti proizvodnog. Danas je drukčije, većina ekonomista smatra da finansijeri zarađaju profit pružanjem usluga koje se smatraju proizvodnim. Finansijaki sistem danas je tretiran kao da stvara vrednost u realnoj ekonomiji.\nMarijana Macukato uspešno dekonstruiše koncept BDP, u čemu nije usamljena. Ona postavlja pitanje, da li porast dohotka u finansijskom sektoru i rente treba uračunati u BDP? Kako je neki sektor vrednovan utiče na kalkulaciju stope rasta i na to kako podstičemo i orijentišemo ekonomiju, kako merimo BDP zavisi od toga kako vrednujemo stvari. Pogrešnim obračunavanjem ekonomskih aktivnosti, donosioci političkih odluka mogu dobijati iskrivljene signale o tome šta je produktivno i kako da se podstiče i usmerava privreda. Koje su poslovne grane produktivne a koje nisu zamagljeno je marginalističkom teorijom. Prema marginalistima, sve dok robe i usluge imaju tržišnu cenu vredno je uključiti ih u BDP, a da li ta delatnost stvara ili izvlači vrednost, irelevantno je. Razlika između rente i profita je zamagljena, izvlačanje vrednosti može se maskirati kao njeno stvaranje, u BDP se uračunavaju samo robe i usluge koje su razmenjeni na tržištu.\nSve računovodstvene metode su socijalne konvencije koje se menjaju, one nisu definisane fizičkim zakonima i konačnim realnostima već reflektuju ideje, teorije i ideologije svog vremena. Na koncept BDP utiče teorija vrednosti koja ga podržava i na osnovu koje se obračunava. Po marginalističkom shvatanju sve što ima cenu ulazi u BDP, izvan proizvodne sfere je samo država. Međutim, ona je glavni investitor u istraživanje i razvoj, a taj trošak se ne može smatrati neproduktivinim.\nU knjizi Ekonomija blagostanja (Economics of welfare, 1920) britanski ekonomista Pigu (Arthur Cecil Pigou) je uvideo nedostake ovakvog pristupa, razmatrao je uključivanje netržišnog privređivanja u računovodstvo nacionalnog dohotka. Tržišne delatnosti indukuju samo zadovoljstvo, korisnost do koje se dolazi razmenom, a nacionalno računovodstvo treba da ide dalje i uključi merenje blagostanja (welfare). Pigu smatra da svaki posao koji ne doprinosi blagostanju treba da bude isključen iz nacionalnog dohotka, iako ima cenu u novcu. Na drugoj strani, delatnosti koje doprinose blagostanju treba da budu uključene, iako nisu plaćene, na primer besplatne službe koje pruža država. Nacionalno računovodstvo ne razmatra interakciju između javne potrošnje i drugih činioca autputa.\nDo sedamdesetih godina XX veka finansijski sektor smatran je kao distributer, a ne kreator vrednosti. Ova branša je rentijerska, tvrdi autorka, ona ne stvara nego izvlači vrednost. Redizajniranje proizvodnih granica tako da su uključene i finasije je proizvod bankarskog lobiranja, što je, opet, posledica njihove moći. U ranijim periodima bankama je bilo zabranjeno da deluju na različitim tržištima, a danas se svaki pokušaj regulacije diskredituje kao finansijska represija. U knjigovodstvu postoji problem sa poduhvatima koji doprinse stvaranju vrednosti, a nemaju cenu. Veliki rast finansijskog poslovanja ne ukazuje na povećanje privrednog rasta, nego na rente koje prisvajuju neki igrači u ekonomiji. Umesto da olakšaju industrijsku proizvodnju, finansije su se degenerisale u kazino, a nastoje da prigrabe sebi što je moguće veći deo viška.\nDanas se u finansijskom poslovanju ostvaruje velika dobit, ali samo 15% plasiranih sredstava ide u realnu ekonomiju, ostali deo čini trgovina između finasijskih institucija. Novac se stvara tako što ide iz ruke u ruku. Minski (Hyman Minsky) je ovakvu praksu nazvao kapitalizmom kojim upravlja novac, a to je situacija kada finasijski sektor ne zarađuje novac tako što investira u realnu ekonomiju nego u finansije. Finasijalizacija je pobrkala stavaranje i ekstrakciju vrednosti, što izaziva ozbiljne ekonomske i socijalne posledice: veću nejednakost, sporiji rast, veliki deo dohotka se izvlači bez ikakvog doprinosa privrednoj proizvodnji. Od Drugog svetskog rata do osamdesetih godina udeo profita ostvarenog finansijskim transakcijama u ukupnom profitu bio je 15%, a na početku XXI veka iznosio je 40%. Kako je finansijski sektor postajao sve moćniji, nastojao je da ubedi javnost da je produktivan. Tvrdili su da je, zahvaljući finansijalizaciji, vreme kriza prošlo. Takvi stavovi bili su mogući zato što su poistovećeni vrednost i cena. Marginalistička teorija promenila je stotinama godina stara teorijska shvatanja o vrednosti. Međutim, cena ne može biti apsolutna mera vrednosti, smatra Macukato.\nVisina cena finansijskih usluga mora zavisiti od njihovog doprinosa realnoj ekonomiji. Cena finansijskih usluga u XX veku je rasla uprkos dramatičnom bujanju finansijske industrije. Korisnici finansijskih usluga nemaju koristi od ekonomije obima, na isti način kao kada su u pitanju supermarketi. Bankarstvo je oligopolistično i ima moć da nametne cene u uslovima blokirane konkurencije. Finansije samo raspodeljuju dohodak koji se generiše negde drugde, a finansijske malverzacije donose isto onoliko gubitnika koliko i dobitnika. Regulacija može omogućiti da se nagrade oni koji dugoročno investiraju i da se novac usmeri prema realnoj ekonomiji. Umesto da hrane same sebe, Kejnz se zalagao za socijalizaciju finansija, ekonomija može da se stabilizuje i da raste, da se garantuje puna zaposlenost ukoliko se poveća kvantitet i kvalitet javnih ulaganja. Izbor je između finansijske i produktivne upotreba kapitala.\nFinansijalizacija favorizuje kratak rok, imperativ je povećanje vrednosti akcija jer je to, navodno, jedini način da se disciplinuju menadžeri. Dugoročnost se potiskuje, kao i rasprava o tome kome privatne korporacije treba da odgovaraju. Menadžeri ne nastoje da profit reinvestiraju, već da kupuju akcije svoje firme i tako im povećavaju cene, što njima donosi veće bonuse (share buyback). Kratkoročnost deformiše finansijsko poslovanje i uzrokuje da ono bude spekulativno. Nastupa finansijska manija, a preduzetništvo postaje neproduktivno.\nU savremnim privredama ekonomski rast se obezbeđuje kreditiranjem domaćinstava (privatni kejnzijanizam), umesto da se zadužuje država i tako stimuliše preduzimljivost i boljitak, tu ulogu preuzimaju građani. Upravljanje agregatnom tražnjom preko visokofinansijalizovane privatne potrošnje stanovništvo je učinilo još zaduženijim i siromašnijim.\nTakozvano bankarstvo u senci (shadow banking) čine finansijske institucije koje obavljaju poslove slične bankarskim, ali nisu obuhvaćene regulacijom. One plasiraju ulaganja u finansijske instrumente i tako stiču dobit prometom postojeće vrednosti.\nU savremenoj ekonomiji razdvojeni su produktivnost i zarada, što dovodi do toga da se umanjuje deo dohotka koji ide onima koji žive od nadnice. Visoki profiti ne dovode do većih investicija, razlika ide akcionarima, finansijalizacija realne ekonomije omogućava izvlačenje vrednosti kroz rentu i nezarađeni dohodak. Ne može se vrednost meriti samo cenom akcija, ne smeju se akcionari favorizovati u odnosu na druge aktere koji imaju interese u nekoj kompaniji. Uspeh firme ne može se meriti samo njenom profitabilnošću, neophodno je voditi računa o socijalnim odnosima između manadžera i zaposlenih, između kompanije i zajednice u kojoj ona deluje, o kvalitetu proizvoda. Kompanije moraju imati socijalne ciljeve, a ne samo finansijske. Stvaranje vrednosti je kolektivno, a investiranjem resursa od strane mnoštva aktera i distribucija mora da bude kolektivna.\nNekoliko kompanija kontrolišu podatke na planeti, Gugl (Google) pruža korisnicima besplatne servise kako bi trgovao podacima. Komodifikacija personalnih podataka omogućava da tržišna razmena uđe u oblast privatnosti, u domen u kome tržište ranije nije imalo pristup. Došlo je do komodifikacije privatnosti, ceo naš život je na prodaju, u ekonomiji koja sve manje nudi mogućnosti za stalno zaposlenje i pristojan životni standard. Kada neka internet kompanija postane lider na tržištu njena dominacija se povećava automatski. Ako su svi na Fejsbuku (Facebook), niko ne želi da se priključi nekoj drugoj društvenoj mreži, ako najveći broj ljudi surfuje preko Gugla, jaz između ove kompanije i drugih se povećava, budući da Gugl raspolaže sa sve više podataka. Kako udeo ove kompanije raste na tržištu, raste i njena atraktivnost za korisnike što opet povećava njenu tržišnu dominaciju. Mrežni efekti pojačavaju centralizaciju Interneta i koncentrišu tržišnu moć u nekoliko kompanija. Danas više od milijardu i po ljudi koriste FB, što čini jednu četvrtinu svetskog stanovništva. Treba podsetiti da je algoritam koji koristi Guglov pretraživač razvijen u okviru istraživanja koje je, naravno, plaćeno iz budžeta. Kompanija Amazon kontroliše polovinu američkog tržišta knjigama. Ovakva dominacija omogućava Internet gigantima da nameću svoje uslove i kupcima i prodavcima, (two sided market), i da kontrolišu i satelitska tržišta. Doprinos internet platformi nacionalnom dohotku meri se vrednošću reklamnih servisa koje one prodaju drugim firmama. Nije jasno zašto bi oglašavanje doprinosilo povećanju BDP, još manje društvenom blagostanju koje bi trebalo da bude cilj ekonomskih delatnosti. Internet kompanije bi trebalo da plaćaju nadoknade korisnicima mreža koji kreiraju podatke.\nU SAD je 1980. usvojen Baj-Dolov zakon (Bayh-Dole Act) koji omogućava univerzitetima i državnim laboratorijama da patentiraju uspešna istraživanja koja su finasirana iz javnih sredstava. Zahvaljujući tom zakonu firme mogu unapred da kupuju patente i tako spreče širenje znanja koje je ranije bilo publikovano u časopisima. Osporen je model javno dostupnih naučnih znanja koji je omogućavao da znanje bude dostupno svima, pod jedankim uslovima. Trgovina patentima dovodi do toga da njihova cena prevazilazi doprinos rastu produktivnosti. Patenti mogu dovoditi do stvaranja monopola, zloupotrebe tržišne moći, blokiranja širenja znanja i inovacija. Olakšana je privatizacija istraživačkih ishoda i postupaka koji su javno finansirani i kolektivno stvarani. Zahvaljujući tome kompanije mogu da parazitiraju i tako nanose štetu ekonomiji.\nUobičajeno je shvatanje da je renta poremećaj u funkcionisanju tržišta, koji se lako može ukloniti. Autorka smatra da renta nije mali poremećaj, ona je sistemski proizvedena. Vlasnici patenata ostavruju rentu na osnovu vlasničkih prava nad proizvodnim resursima tako što drugima onemogućavaju pristup. U farmaceutskoj industriji patenti su glavni način izvlačenja renti, oni nisu podsticaj za stvaranje nove vrednosti inovacijama. Najveći broj novih lekova razvijen je zahvaljujući istraživanjima koja je finansirala država. Pacijenti cenu leka plaćaju dva puta: jednom kao poreski obveznici, jer se farmaceutska istraživanja plaćaju iz budžeta, a potom kao korisnici leka plaćaju njegovu cenu koja uključuje i rentu. Cena većine lekova nema nikakve veze sa troškovima proizvodnje, npr. citostatika. Da paradoks bude veći, kompanije visoke cene opravdavaju visokim troškovima istraživanja, iako novi molekularni entiteti obično bivaju razvijeni u državnim laboratorijama. Farmaceutske kompanije obično proizvode samo male varijacije već postojećih lekova. Bivši potpredsednik Fajzera (Phiser) Džon Matina (John Mattina) objasnio je svojevremeno da koštanje leka ima malo veze sa troškovima biomedicinskih istraživanja. Jedini kriterijum je vrednost koju neki lek ima u lečenju i spasavanju života, umanjivanju bola i patnje, i povećavanju kvaliteta života i smanjivanju izdataka zdravstvene zaštite. Koštanje leka utvrđuje se na osnovu troškova koju određena bolest nanosi društvu ukoliko nije lečena, ili ako je lečena drugom najboljom terapijom. Odlučujući za cenu su monatarni efekti koristi od nekog leka ili umanjivanja šetnih ekonomskih posledica od neke bolesti. Međutim, u SAD cene lekova ne odgovaraju dobrobitima koje donose, tražnja za lekovima nije elastična, a logična posledica toga je monopol su ogromnim profitom.\nMere štednje koje nameću neoliberali i institucije pod njihovom kontrolom (austerity) temelje se na stavu da je javni dug štetan za privredni rast, jedini način da se on smanji jeste seča državnih izdataka, a budžetski suficit je poželjan. Ovakve ciljeve treba postići bez obzira na socijalnu cenu toga. Na taj način, smatra Marijana Macukato, država se onemogućava da obezbedi dugoročni razvoj ulaganjem u nauku, obrazovanje, infrastrukturu, zdravstvenu zaštitu… Ekonomska politika nije nauka. Ono što je važno nije deficit, nego šta država radi sa fondovima. Ako se budžetska sredstva troše produktivno, u sektore kao što su zdravstvo, školstvo, istraživanje i razvoj – to vodi ka povećanju plodotvornosti rada. Vrednost koju država stvara nije vidljiva, zato što ide u privatne džepove.\nKriza 1929. je pokazala da privreda ne može da se oporavi sama od sebe. Prema Kejnzu tržište je inherentno nestabilno, u recesiji ono može da ostane u stanju subnormalne ravnoteže i u dugom vremenskom periodu biti bez smera ka oporavku. U takvoj sitauciji, uloga države je da bude krajnji potrošač. Država stvara vrednost tako što omogućava privredi da proizvodi robe i usluge koje bez državne intervencije ne bi bile proizvedene, ona stvara vrednost obnovom agregatne tražnje. Država to radi tako što se zadužuje, tj. povećan javni dug nije uzrok, nego posledica krize. Dug ne treba da brine, jer kada privreda počne da raste, porašće i državni prihodi, pa će tako dug biti vraćen. Multiplikator obezbeđuje da se svaka funta koju potroši država umnožava, tako što tražnja koju državna potrošnja kreira dovodi do novih rundi potrošnje.\nMeđutim, Kejnz i njegovi sledbenici nisu razmišljali o tome kako država može da bude produktivna ne samo u situaciji krize, nego i kada stvari stoje dobro.\nMantra o većoj efikasnosti privatizacije nije potvrđena činjenicama. Umesto da se povećava konkurentnost preko veće mogućnosti izbora potrošača, posledica privatizacije je obično manja mogućnost izbora, manje demokratije i transparentnosti, lošiji kvalitet, veći troškovi, monopoli – sve suprotno od ciljeva koji su, navodno, privatizacijom trebalo da budu postignuti. Osim toga u procesima privatizacija država obično prodaje bolje kompanije, a zadržava loše.\nNeoklasična teorija degradira vrednost koju stvaraju država, poput obrazovanja, istraživanja i sl, a ideologija često pobeđuje iskustvo. Kompanija ne može biti ekskluzivno privatno vlasništvo, ona je deo sredine u kojoj posluje, ima koristi od intelektualnog i kulturnog nasleđa te sredine. Ne sme se favorizovati samo interes akcionara, već i svih drugih koji imaju interese povezane sa radom kompanije.\nPrema Marijani Macukato, tržište se može oblikovati tako da dovede do željenih ciljeva, na pr. zelenog rasta koji počiva na čistim i obnovljivim energijama, gradnji infrastrukture koja koristi svima. Ali, može se podesiti i tako da se podstiču predatorske prakse i finansijske spekulacije koje onemogućavaju dugoročni rast. Adam Smit je razumeo da tržište mora da bude ustrojeno, njemu se pogrešno pripisuje ideologija slobodnog tržišta (laissez-faire), on je verovao da je prava forma slobode ne odsustvo države, nego sloboda od izvlačenja renti.\nKako država može da dođe do neophodnih finansija radi funkcija koje mora imati u ekonomiji? Odgovor na ovo pitanje dat je u knjizi Ponovno promišljanje kapitalizma, koju su uredili Marijana Macukato i Majkl Džekobs (Rethinking Capitalism, Economics and Policy for Sustainable and Inclusive Growth , Edited by Michael Jacobs and Mariana Mazzucato, 2016).\nU ovom zborniku radova najpoznatiji predstavnici danas sve zapaženije moderne monetarne teorije (Modern Monetary Theory, MMT) daju veoma smela rešenja, poput Stefani Kelton (Stephanie Kelton), Randal Reja (Randall Wray), Viljem Lazonika (William Lazonick) i dr. Većina autora su učenici verovatno najboljeg američkog kejnzijanca Hajmana Minskog.\nU prve tri godine posle krize 2008. 91% porasta dohotka prisvojilo je 1% najbogatijih. U SAD 1% stanovništva poseduje 41,8% nacionalnog bogatstva; najbogatijih 0,1%-21%. Poslednjih nekoliko decenija vodi se regresivna ekonomska politika u korist bogatih. Ključni zadatak moderne ekonomske nauke je da razume ulogu institucija u postavci i oblikovanju tržišta. Povećanje poreskih stopa najbogatijim neće umanjiti rast.\nJedini način da se promeni parazitski karakter savremnog globalnog kapitalizma je sistemska transformacija ka demokratskom socijalizmu, u kome će privatni monopoli biti zamenjeni demokratski upravljanim preduzećima u javnom vlasništu koja će upravljati ključnim granama privrede. Promena narativa je neophodna, ali nije dovoljna. Teorija ne stvara realnost, promena rezonovanja neće sama od sebe dovesti do promene sistema. Krupni kapital je zarobio državu, ona je, kako je tvrdio Marks, samo kolektivini organ buržoazije, koja u ovakvom poretku ostvaruje enormne dobiti i nije zainteresovana za njegovu promenu. Odavno je uočeno da je kejnzijanski koncept nastao u Velikoj Britaniji koja je u to doba još uvek bila imperija. Samo nekoliko država u svetu danas ima faktički monetarni suverenitet, tako da se recepti Marijne Macukato mogu sprovesti samo u njima. Većina svetskog stanovništva živi u nestabilnim sistemima u kojima država nije u stanju da obavlja svoje osnovne funkcije, a kamoli da osmišljenom misijom obezbedi privredni rast koji počiva na inovacijama.\nPrevious Previous post: Savez za Srbiju kao kakofonija besmisla\nNext Next post: „Šibenska deklaracija“ i ujedinjenje ljevice u Hrvatskoj


Multimedijalni spektakl otvara treći Kaleidoskop kulture - Kulturni kišobran\n„Časovi persijskog“ otvaraju treći Dunav Film Fest\nIda Prester objavila novu pesmu "Kvar" (VIDEO)\nMultimedijalni spektakl otvara treći Kaleidoskop kulture\nCelogodišnji projekat kulture zajedništva, koji kroz različite procese spaja umetnike, ustanove kulture, nevladine organizacije, građane i publiku, jedinstveni Kaleidoskop kulture, počinje sutra, 4. septembra u 20 časova, na prostoru nekadašnjeg Velikog Limana. Svečano otvaranje, u četiri dana, obeležiće umetničko – programski koncept „Liman 5“, na mestu gde se susreću industrijsko nasleđe i savremeno stvaralaštvo.\nProjekat „Liman 5“ najavljuje otvorenost ka promenama i razvoju Kaleidoskopa kulture, kao platforme kulturno – umetničke produkcije, ali i transformacije prostora nekadašnjeg Velikog Limana u kreativni distrikt, kao dinamičnog mesta u kojem ovakva kultura i umetnost mogu da nastanu.\nSama ceremonija svečanog otvaranja počeće audio – vizuelnim spektaklom, koji kroz spajanje različitih linija scenskog dizajna, poput dizajna svetla i videa, za koji je zadužen Izvanredni Bob (Incredible Bob), scenografskog rešenja, čiji su autori scenski dizajneri Milica Stojšić i Aleksandra Tatić, kao i kompozicije koju potpisuje novosadski tehno producent Lag, najavljuje Kaleidoskop kulture kao prostor za nastanak umetnosti kroz kulturu zajedništva. Kinetička instalacija „Wirefull“ umetničkog kolektiva Karkatag, kreirana je u odnosu na prostor nekadašnjeg velikog Limana, a premijerno će biti prikazana u sklopu Kaleidoskopa kulture. Ceremoniju otvaranja publika će moći da isprati u prenosu uživo na Prvom programu Radio-televizije Vojvodine u petak, 4. septembra u 20 časova, ali i putem onlajn prenosa na sajtu Kaleidoskopa kulture, kao i Fejsbuk stranice Kaleidoskop kulture i Fejsbuk stranice Novi Sad 2021.\nSvečano otvaranje obuhvatiće brojne izložbe, predstave, projekcije filmova, kao i umetničke, vizuelne i zvučne instalacije.\nPozorišne predstave u okviru ceremonije otvaranja Kaleidoskopa kulture\nNakon ceremonije svečanog otvaranja, 4. septembra, na glavnoj pozorišnoj bini u okviru nekadašnjeg Velikog Limana, publika će gledati predstavu „Ana Frank“, Šabačkog pozorišta, koja će početi u 21 sat. Sutradan, 5. septembra, od 21.30 biće izvedena predstava „Algoritam sna“ Teatra Mimart, kao i predstava „Prostor za revoluciju“, Bitef dens kompanije, sa početkom u 20 sati. Predstava Srpskog narodnog pozorišta „Ko je ubio Dženis Džoplin?“ biće izvedena 6. septembra.\nVizuelna umetnost Kaleidoskopa kulture kroz četiri izložbe\nIzložba radova „Otvoreni atelje“ počinje 4. septembra u 21 sat. Publika će imati priliku da se upozna sa radovima umetnika koji variraju od brzih, koloritno vibrantnih karikatura Tadije Janjičića, preko tamnih i sivih urbanih kadrova Petra Mirkovića, do hiperrealizma Borisa Lukića, umetnika iz nekadašnje „Kineske četvrti“. Isti dan, publika će imati priliku da pogleda i izložbu PDP konferencije „Liman veliki: Narativi nasleđenog prostora“ koja prikazuje industrijsku prošlost nekadašnjeg Velikog Limana, fokusirajući se na materijalnu i nematerijalnu baštinu fabrike Braća Kramer, odnosno Petar Drapšin, koja je najsnažnije odredila identitet ovog prostora. Bojan Đurišić, kroz svoju izložbu „Priče iz radionice“ i 15 fotografija prikazaće apstraktne teksture i prizore zidova, vrata, i radnih površina iz enterijera i eksterijera ovog distrikta. Takođe, biće otvorena izložba radova studenata Odseka za umetnost i dizajn Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu, kroz koju su oni dali svoje viđenje veze između kulturološko-istorijskog konteksta koji ovaj kvart pruža i njegove budućnosti. Izložbe će biti otvorene za posetioce od 4. do 7. septembra od 12 do 23 sata.\nFilmski festival „Obnova“ i filmska radionica „Analogoidi protiv Digitalmena“\nU okviru prvog „Obnova film festa“, publika će imati priliku da pogleda filmove domaće i strane produkcije na tri scene. Glavna scena, na kojoj će biti emitovani restaurirani filmovi „Poseban tretman“, koji je na programu 4. septembra, „Tri karte za Holivud“, koji će se emitovati 5. septembra, i legendarni film „Nacionalna klasa“, koji će se prikazati 6. septembra. Na sceni muzičkog filma publika će 4. septembra moći da pogleda „Zašto je Dragan napravio orkestar?“, 5. septembra film o Vladi Divljanu „Nebeska tema“, a film „Balkan ekspres“ biće emitovan 6. septembra. Predavanje o filmu pod nazivom „Analogoidi protiv digitalmena“ Filipa Markovinovića ljubitelji filma moći će da isprate 6. septembra od 17 sati.\nVerdijev Rigoleto ispred Češkog magacina\nČetvrti dan svečanog otvaranja, 7. septembar, obeležiće multimedijalno izvođenje opere „Rigoleto“, pod dirigentskom palicom Argentinca Luisa Gorelika, u koprodukciji sa Srpskim narodnim pozorištem. Na fasadi Češkog magacina, dugoj 50 metara, ova opera biće prvi put izvedena na otvorenom, nakon gotovo 170 godina od prvog izvođenja u Veneciji. Publika će operu „Rigoleto“ moći da isprati u prenosu uživo na Trećem programu Radio-televizije Srbije, 7. septembra od 21 čas, ali i u onlajn prenosu na sajtu Kaleidoskopa kulture i putem Fejsbuk stranice Kaleidoskop kulture.\nMural, VR tura i nastup di-džejeva Sloxx i Runni\nNovosadska street art grupa „Pintura”, u okviru Kaleidoskopa kulture crtaće zid na stadionu FK „Kabel“. Tony Star, multidisciplinarni dizajner i umetnik iz Novog Sada i Rosh Panonsky, street art umetnik i dizajner, uradiće mural na temu industrijskog nasleđa. Takođe, 6. septembar obeležiće i nastup umetnika iz nekadašnje „Kineske četvrti“, poznatih novosadskih di džejeva Sloxxx-a i Runni-a od 20 sati. U toku četiri dana otvaranja, publika će svake večeri imati priliku da uživa u virtuelnoj turi, i to 4. septembra od 21 do 23 sata, dok će ostalim danima – 5, 6. i 7. septembra VR tura biti organizovana u periodu od 20 do 23 sata.\nTokom trajanja ceremonije otvaranja, biće poštovane sve preporučene epidemiološke mere. Svi ulazi na lokaciju, biće opremljeni termovizijskim kamerama, sa beskontaktnim merenjem temperature. U toku trajanja ceremonije otvaranja u svakom momentu biće poštovane mere o maksimalnom broju posetilaca na događajima. Posetioci su u obavezi da nose zaštitne maske na svim događajima.\nU toku četiri dana otvaranja Kaleidoskopa kulture, doći će do privremene izmene režima saobraćaja, u delu Bulevara despota Stefana – od Mosta slobode do raskrsnice sa Šekspirovom ulicom, od srede, 2. septembra do petka, 4. septembra u 2 časa. U delu Šekspirove ulice – od Bulevara despota Stefana do Sunčanog keja, na neobeleženom parkiralištu u blizini Sunčanog keja kao i na parkiralištu ispred studentskog doma „Živojin Ćulum“ važiće privremena zabrana saobraćaja od subote, 5. septembra do utorka, 8. septembra.\nDetaljan program trećeg Kaleidoskopa kulture sa satnicom moći ćete da pronađete na sajtu: http://kaleidoskopkulture.com/sr/\nKaleidoskop kulture, spektakl\nNajstarije carstvo slatkiša u Srbiji ponovo u akciji za NURDOR: Pelivan proslavio rođendan\nby Kulturni kišobran 1 month ago 5 days ago\nby Dajana Lazarević 5 months ago 5 months ago


ZA SLOBODU MEDIJA: Skoro 80 medija i NVO podržalo grupu protiv medijskog mraka – Među potpisnicima inicijative INTERNET PORTAL FAR - Far\nDo sada se više od 80 medija i nevladinih organizacija, kao i više od stotinu pojedinaca, priključilo grupi protiv medijskog mraka, kako bi zajedničkim aktivnostima krenuli u borbu za slobodu medija u Srbiji.\nOva grupa predstavlja i odgovor građana Srbije na konstantno urušavanje slobode medija i izražavanja, na nacionalnom i lokalnom nivou. Grupa je otvorena za uključivanje svih zainteresovanih medija, organizacija i pojedinaca. Grupa će organizovati zajedničke akcije u borbi za Vranjske i slobodu medija i izražavanja, a informisaće i domaću i međunarodnu javnost o kršenju slobode medija u Srbiji. Grupa će blagovremeno obaveštavati javnost o planovima, daljim koracima i načinima delovanja, dodaju inicijatori.\n“Pozivamo sve medije i organizacije da u četvrtak, 28. septembra, zajedničkom akcijom ukažu na postojanje medijskog mraka u Srbiji. Svi mediji, portali, veb stranice organizacija, društvene mreže građana i građanki koji se pridružuju ciljevima ove inicijativne grupe će u podne zamračiti ekrane ili tokom tog dana obeležiti svoja štampana izdanja crnim znakom koji simbolizira medijski mrak sa kojim se već godinama suočavamo u Srbiji”, navodi se u zajednickom saopštenju.\nTakođe, grupa će u utorak, 26. septembra, distribuirati uputstva za ovu koordiniranu akciju kroz svoje kanale, a svako ko želi da se priključi može da pošalje mail na [email protected]\nIzvor: Danas Online/NUNS\nZA SLOBODU MEDIJA: 157 medija i organizacija potpisalo inicijativu protiv medijskog mraka Protestna akcija: Zamračenje medija i društvenih mreža u Srbiji sutra u podne STOP MEDIJSKOM MRAKU: U akciji zamračenja medija i društvenih mreža u Srbiji učestvovalo više od 300 medija i organizacija Internet Portal FAR i udruženje “Emblema” učestvovali u akciji „Stop medijskom mraku“\nInicijativaInternet Portal FarmedijiMedijska slobodaSrbijaVranjskeVukašin ObradovićZa slobodu medija\nOsnivač “Live Aid-a” prvi put nastupa u Srbiji –...\nPrvi put dostupna inovativna terapija za lečenje raka jajni...


STEVNDIĆ DOBIO PRESUDU PROTIV MEKTIĆA Ministar dužan platiti 1.250 evra zbog iznošenja NEISTINA\nPredsednik Ujedinjene Srpske Nenad Stevandić dobio je presudu protiv ministra bezbednosti Dragana Mektića, kojeg je tužio za klevetu, potvrđeno je za Srpskainfo.\nPresudu je doneo Osnovni sud Banjaluka, a Mektić je dužan platiti 1.250 evra (2.500 maraka) u zakonskom roku od 30 dana. Stevandića je zastupala advokatska kancelarija Kremenović i Mikanović.\nNenad Stevandić je tužio Mektića jer je u emisiji „Ukrštenica“, koja je emitovana na RTRS izneo niz neistina na njegov račun.\n- Tuženi je Stevandića u emisiji koja je bila na televiziji RTRS predstavljao kao ubicu, jer je istog svesno i namerno dovodio u vezu sa ubistvom izvesnog inspektora Šušnice. Pored toga izneo je i niz neistina da je Stevandić maltretirao i tukao Srbe u Banjaluci, a za koje nema dokaze – navedeno je u presudi.\nDalje piše da je zbog tih izjava, tužilac trpeo dueševne bolove, narušena mu je čast i ugled, kao i njegove porodice.\n- Tužilac je porodičan čovek, ugledan građanin zajednice u kojoj živi i radi, i u društvu uživa ugled istaknutog doktora. Ovakvim iznošenjem notornih neistina i uvreda na račun tužioca, tuženi je direktno doveo u zabuludu građane Repbulike Srpske i BiH, a što mu je bio i cilj – pojašnjeno je u presudi.\n- Moja porodica, ja, prijatelji, saradnici, institucija u kojoj radim i politička organizacija kojoj pripadam, pretrpeli smo i još osećamo posledice diskreditacije i targetiranja koje su proizvele ovako plasirane laži, klevete i uvrede – naveo je Stevandić.\nOn je izrazio nadu da će ova presuda u budućnosti doprinjeti korektnijoj komunikaciji među suprotstavljenim stranama u javnosti i dovesti do izbegavanja uvreda i svesno plasiranih laži s ciljem da se bilo ko diskredituje ili ponizi, piše Srpskainfo.\n-U suprotnom, važno je da se zna da nadležni organi neće dopustiti nekažnjeno ugrožavanje ugleda, časti, ličnog i porodičnog mira i integriteta bilo koje osobe koja se nađe na meti svesno plasiranih laži, kleveta i uvreda – zaključio je Stevandić.


Perfekcionisti brzo "sagore" - Psihocentrala\nPerfekcionisti brzo „sagore“\nUprkos tome što su u najvećem broju slučajeva visoko motivisani, inteligentni i ostvareni, perfekcionisti često plaćaju visoku cenu za svoj uspeh, piše „Hafington post“.\nZato i ne čudi što je novo istraživanje pokazalo da najčešće ‘pregore’ u školi ili na radnom mestu.\n“Najveći problem za ovu grupu ljudi predstavljaju crno-beli način razmišljanja (‘Postići ću uspeh ako dobijem povišicu, doživeću poraz ako to ne ostvarim’), visok stepen samokritičnosti i veliki strah od poraza”, navodi Endru Hil, psiholog na Univerzitetu “St . Džon” u Jorku u Engleskoj i vodeći autor istraživanja.\nNaučni tim je detaljno analizirao rezultate 43 studije sprovedene u poslednjih 20 godina koje su za predmet izučavanja imale perfekcionizam.\n‘Sagorevanje’ karakteriše osećanje fizičke i mentalne iscrpljenosti, slaba motivacija, cinizam i smanjena lična efikasnost.\nIstraživači su proučavali dva glavna aspekta perfekcionizma – perfekcionistička stremljenja i brige. Ustanovljeno je da perfekcionistička stremljenja, poput postavljanja visokih ličnih ciljeva i rada na njihovom ostvarenju, nisu vezana za pregorevanje, jer dopronose osećaju lične ispunjenosti.\nS druge strane, brige poput straha od neuspeha, pravljenja grešaka, izneveravanja sebe i osoba u okruženju, kao i potreba za neprestanim samopotvrđivanjem – znatno utiču na sagorevanje.\nLako je videti kako ovah mehanizam funkcioniše – konstantna sumnja u sebe uzrok je akutnog i hroničnog stresa koji s vremenom dovodi do sagorevanja.\nOvo naročito dolazi do izražaja na radnom mestu, gde ima manje društvene podrške i jasno definisanih ciljeva nego u školi.\nVažno je napomenuti da mnogi ljudi poseduju određeni stepen perfekcionizma, a da se pregorevanje javlja kada brige odnesu prevagu u odnosu na stremljenja.\nIako ne postoji ‘lek’ protiv pregorevanja, naučnici navode da perfekcionisti za sada sebi mogu da pomognu tako što će postavljati fleksibilne ciljeve i dodatno raščlaniti liniju između stepena uspeha i neuspeha.\n“Oni moraju dovesti u pitanje ideju da je savršenstvo preko potrebno, dobro obavljen posao ne mora da bude savršeno obavljen posao. Najbitnije je da shvate da neuspeh ne označava isključivo negativnu stvar – reč je o prilici da naučimo nešto novo ili poboljšamo svoje sposobnosti”, zaključuje Hil.\nIstraživanje je objavljeno u digitalnom izdanju magazina “Personality and Social Psychology Review”.\nPrethodni tekstOtvorena senzorna soba za decu i omladinu sa autizmom\nSledeći tekstMeditacija kao lek za stres


Odličan plasman za takmičare SU Extreme na poslednjoj trci ECC\nPočetak/Sport/Odličan plasman za takmičare SU Extreme na poslednjoj trci ECC\nNiške Vesti29. jula 2019.\nTakmičari SU Extreme su ostvarili odličan plasman na poslednjoj trci EEC (Istočno-evropski kup) održanoj minulog vikenda u Tatabanji.\nMitra Branković je osvojila zlato, Lola Ignjatović bronzu, dok su Marta Branković i Darija Antić zauzele 6.mesto u konkurenciji takmičara iz Austrije, Češke, Slovačke, Poljske, Mađarske, Ukrajine i Srbije.\n„Izuzetno naporno takmičenje s obzirom na to da su prvog dana Marta i Lola odvozile 3 trke na 200m (2 kvalifikacione i 1 finalna), a zatim još 2 trke na 300m (1 kvalifikaciona i 1 finalna). Darija je odvozila 3 trke na 300m (2 kvalifikacione i 1 finalne) i 2 trke na 500m (1 kvalifikaciona i 1 finalna). Mitra je u sve 3 trke zauzela 1. mesto i još jednom dokazala da i na mađunarodnoj sceni je u samom vrhu. Ovo je još jedna potvrda dobrog rada sobzirom da jedino naš klub nema stazu na kojoj bi trenirao“, poručuju iz SU Extreme.\nroleri SU Extreme trka\nTreći po redu „Roler kup GO Niška Banja“ – takmičenje na rolerima i trotinetima\nDrugo kolo Roler lige Srbije\nTakmičari Stonoteniserskog kluba Medijana nastavljaju sa dobrim rezultatima


Opozicija i NVO oštro protiv rebalansa CG budžeta\nPeformans MANS-a ispred Skupštine: premijer i poslanici sa kesama na glavi, Podgorica, 23. maj 2012.\nOštra rasprava zbog teške ekonomske situacije zabilježena je u Skupštini Crne Gore. Povod raspravi je vladin predlog rebalansa budžeta, što podrazumjeva dodatne mjere štednje i nove namete građanima.\nVladinim predlogom rebalansa budžeta predviđeno je zaduženje države u iznosu od 308 miliona eura, umjesto prvobitno planiranih 230 miliona.\nPlanirane uštede od 16 miliona eura predviđene su smanjenjem naknada za službena putovanja i dnevnice javnih funkcionera i smanjenje plata, a povećanje budžetskog prihoda od 23 miliona eura će se dobiti uvođenjem taksi od jednog eur za građane koji koriste mobilne telefone, koji imaju kablovsku televiziju i električna brojila.\nMinistar finansija Milorad Katnić je izrazio nadu da će ove mjere biti dovoljne, te da su jedino moguće, a da je alternativa povećanje poreza i doprinosa što Vlada želi da izbjegne.\n"Alternativa ovim mjerama, jer moramo biti jasni i odgvorni je povećanje PDV, stopa i poreza i doprinosa na zarade. Uvođenje ovih fiskaliteta koji su predloženi rebalansom odgovorno tvrdim jedina alternativa povećanju stopa na PDV i zarade u ovom trenutku i nadam se da će biti dovoljno", kaže Katnić.\nDodatno zaduživanje, visok javni dug, visok deficit budžeta, manji prihodi i nepovoljno međunarodno finansijsko okruženje, primorali su Vladu Crne Gore da već u prvoj polovini ove godine predloži rebalans budžeta. Do kraja godine biće povećan državni dug i dostići će 50% bruto društevenog proizvoda.\nPostoji mogućnost da se nastave zaduženja do kraja godine o čemu govori da je Vlada predvidjela da ministarstvo finansija samostalno odlučuje o dodatnom zaduživanju ukoliko to bude neophodno. Naime, postoji mogućnost da na naplatu pristignu nove garancije na kredite kod mađarske OTP banke i ruske VTB banke u ukupnom iznosu od oko 100 miliona eura.\nVlada neće stati\nNeizvjesna ekonomska i finansijska situacija, kao i vladine mjere štednje i planiranje dodatnih prihoda, navele su opozicione stranke da konstatuju da je velika šteta već učinjena pogrešnom vladinom politikom i da predviđene mjere neće dati efekte.\nZarija Pejović iz Pokreta za promjene je smatra da je država blizu socijalnih nemira.\n"Oni samo ostavljaju dugove. Ova vlast nas vodi u socijalne nemire", upozorio je Zarija Pejović.\n"Gdje ima da neko uvećava dug u toku jedne godine za 10 posto BDP a da iza sebe i toga duga ne ostavi niti jedan konkretni kapacitet, da ne naprave nešto što će ovoj državi i budućim generacijama donositi profit. Ne. Oni samo ostavljaju dugove. Ova vlast nas vodi u socijalne nemire. Definitivno je vrijeme i trenutka da se nešto promijeni i toga moramo da budemo dobro svjesni", kaže Pejović.\nMinistar Milorad Katnić je više puta u toku sjednice parlamenta pozvan da podnese ostavku.\nOpozicione stranke smatraju da je Vlada nepošteno raspoređivala novac, a da dugove velikih kompanija preliva na građane.\nGoran Danilović iz Nove srpske demokratije je ukazao da Vladini nameti neće stati:\n"Vi morate da odgovarate, vi morate da podnesete ostavku. Ovo je nedopustivo. Evro po evro, pa da oporezujete one koji imaju po hiljadu evra. Pa kada uzmete taj krug poslije izbora će oni koji imaju preko 500 eura, pa oni koji imaju šporet na drva, pa oni koji troše preko 5 metara drva mjesečno ili godišnje. Ne može ministre. Ni po koju cijenu ne dozvoljavamo da nam uzmu niti jedan evro više jer prethodno moraju da odgovaraju."\n"Ja nemam problem ni sa odgovornošću ni sa ostvakom. Sjutra bih je podnio kada bih znao da će riješiti bilo koji ekonomski problem. Od vas ne tražim ni utjehu ni podršku", odgovorio je na to ministar Milorad Katnić.\nPeformans MANS-a ispred Skupštine: premijer i poslanici sa kesama na glavi, Podgorica, 23. maj 2012\nNisu se samo u parlamentu čule teške optužbe na račun Vlade i njene ekonomske politike.\nI pred zgradom Parlamenta je Mreža za afirmaciju nevladinog sektora održala performans koji je imao za cilj da pozove poslanike da glasaju protiv rebalansa budžeta i odupru se namjeri Vlade da posredstvom Skupštine ozakoni kako je rečeno, bezočnu pljačku i dodatno zaduživanje države i građana.\nAktivisti MANS-a su simulirali skupštinsku sjednicu na kojoj su poslanici bili sa kesama na glavama, a kojima se navodno obraćao premijer Igor Lukšić koji ih je molio da nadoknade dugove ruskih tajkuna:\nPodsjetimo, dodatan razlog rebalansa budžeta je što je Vlada već platila švajcarskoj banci 23 miliona eura garancija za Kombinat aluminijuma koji ova kompanija nije izmirila.


Srbija, Makedonija i Crna Gora za niže cene rominga u EU\nSrbija, Makedonija i Crna Gora za niže cene rominga u EU – Personal magazin\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija Rasim Ljajić, zajedno sa ministrom za informaciono društvo i državnu upravu u Vladi Republike Makedonije Ivom Ivanovskim i…\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija Rasim Ljajić, zajedno sa ministrom za informaciono društvo i državnu upravu u Vladi Republike Makedonije Ivom Ivanovskim i potpredsednikom Blade Crne Gore i ministrom za informaciono društvo Vujicom Lazovićem, potpisao je danas u Skoplju zajedničko pismo upućeno Evropskoj komisiji kojim se predlaže snižavanje cena rominga za građane Srbije, Makedonije i Crne Gore koji koriste usluge mobilne telefonije prilikom boravka u zemljama Evropske unije.\nPismom ministara Ljajića, Ivanovskog i Lazovića se konkretno predlaže proširenje primene EU Uredbe o romingu na tri zemlje potpisnice ove regionalne inicijative. Ovom Uredbom, koja je na snazi od 1. jula 2012. godine, smanjuje se razlika između nacionalnih i roming tarifa u zemljama Evropske Unije. U skladu sa odredbama ovog dokumenta, dogovorene cene rominga u zemljama EU biće dalje snižavane u narednim godinama.\nPrimena Uredbe EU o romingu na Srbiju, Makedoniju i Crnu Goru donela bi direktnu korist našim građanima kroz značajno sniženu cenu rominga, a svakako bi doprinela i povećanju ukupnog telekomunikacionog saobraćaja.\nTrojica ministara su se saglasila i da u septembru u Crnoj Gori bude potpisan trilateralni memorandum o saradnji u oblasti telekomunikacija i informaciono – komunikacionih tehnologija, koji će stvoriti prostor za dalje unapređenje odnosa Srbije, Makedonije i Crne Gore u ovim privrednim granama.\nSrbija, Makedonija i Crna Gora za niže cene rominga u EU was last modified: July 4th, 2013 by Redakcija\nVip mobile roaming ponuda za ovo leto\nKina osvojila titulu Robotskog svetskog kupa


Rusija: Baza u blizini „Vostočnog“ za buduće misije na Mars - 30.08.2016, Sputnik Srbija\nNova trenažna baza u kojoj će se izvoditi naučni eksperimenti u okviru priprema za buduće ekspedicije na Mars, biće izgrađena u blizini kosmodroma „Vostočni“... 30.08.2016, Sputnik Srbija\n11:19 30.08.2016 (Osveženo: 11:38 30.08.2016)\n© NASA . The Hubble Heritage TeamPlaneta Mars\nNova trenažna baza u kojoj će se izvoditi naučni eksperimenti u okviru priprema za buduće ekspedicije na Mars, biće izgrađena u blizini kosmodroma „Vostočni“ na dalekom istoku Rusije, izjavio je Vadim Guščin, vodeći istraživač na Institutu za biomedicinske probleme (IMBP).\nU ponedeljak su mediji javili da je šest volontera američke Nacionalne vazduhoplovne i svemirske administracije (NASA) uspešno izvelo test jednogodišnje izolacije u kojem je simuliran život na Marsu.\n„Raketno-kosmička korporacija ’Energija S. P. Koroljov‘ i IMBP su zainteresovani za izgradnju takve baze na Dalekom istoku, najverovatnije u blizini kosmodroma ’Vostočni‘. U toku su razgovori. U slučaju realizacije projekta, Rusija će imati mesto za kompletne kopnene treninge posade, uključujući i za buduće ekspedicije na Mars“, izjavio je Guščin.\nOn je dodao da su ovakvi eksperimenti kao što je američka simulacija sletanja na Mars na Havajima poželjni i u Rusiji.


You are here: Home / Planiranje i budućnost porodičnog biznisa\nPlaniranje odlaska u penziju je jedno od fundamentalnih pitanja sa kojim porodični biznis treba da se suoči. Ova dvočasovna radionica razmatra pitanje razvoja izlazne strategije, dok se istovremeno održava ravnoteža između porodice i budućeg razvoja biznisa. Dobićete najbitnije savete o započinjanju procesa planiranja primopredaje biznisa, istovremeno i održavajući, i čak unapređujući, stalni efektivan učinak vaše organizacije.\nSvaki zaposleni ili srodnik koji ima udela u vlasništvu, menadžmentu i/ili poslovanju porodičnog biznisa.\nPredviđanje i rešavanje konfliktnih situacija\nVrednovanje biznisa i uvećavanje njegove vrednosti\nDijagnostika primopredaje biznisa


Inicijativa SDS-a sadrži materijalne greške - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nInicijativa SDS-a sadrži materijalne greške\n“Iznenađujuće je da postoji razlika u onome što su govorili poslanici SDS-a u Narodnoj skupštini i onoga što su obrazlagali predlagači inicijative za ocjenu ustavnosti”, rekao je Tegeltija za Radio-televiziju Republike Srpske.\nOn je naglasio važnost obezbjeđenja približno istih uslova privrednim subjektima u Republici Srpskoj, kao što ih imaju u zemljama okruženja, podsjetivši da je Zakon predvidio tri modela reprograma.\nMinistar Tegeltija je naglasio da svako od poreskih obveznika koji se opredijeli za reprogram mora da redovno izmiruje svoje obaveze i da svoj dug obezbijedi na način koji izabere, bez obaveze da to bude garancija banke.\nKomentarišući mogućnost da se plati poreski dug u cjelosti, nakon čega se otpisuje kamata, ministar je rekao da u Republici Srpskoj građani i preduzeća već više godina imaju takvu privilegiju za električnu energiju i da ne vidi razlog zašto se takva mogućnost ne bi dala onima koji plaćaju poreski dug.\n“Ne vidim da tu postoji bilo kakva diskriminišuća odluka, pogotovo zato što su gotovo svi poslanici pozicije i opozicije podržali taj način izmirenja, koji nismo ni imali u Nacrtu zakona“, rekao je Tegeltija.\nPrema njegovom mišljenju, Vlada Republike Srpske niti smije niti može poslati poruku dužnicima da plate poreze ili odu u stečaj, jer se mora pružiti podrška subjektima koji mogu da posluju i porezi i doprinosi ne smiju biti razlog da bilo koje od tih preduzeća prestane da radi.\nTegeltija je rekao da u procesu restrukturisanja poreskog duga neće svi dužnici moći da opstanu, ali da će šansa biti pružena svima.\n“Oni koji budu mogli da izdrže nastaviće da rade i izmiruju obaveze, a oni koji ne budu mogli doživjeće sudbinu kao i svuda u svijetu“, rekao je ministar finansija.\nKomentarišući najavljeno sastavljanje sudskog vijeća u predmetu „Alijagići“, Tegeltija je izrazio očekivanje da će Viši privredni sud, ukoliko bude jednako tretirao materijalnu štetu svih u Republici Srpskoj, preinačiti odluku Okružnog privrednog suda u Trebinju, jer ona daleko odstupa od svih dosadašnjih presuda u sličnim predmetima.


Trash izazov Srbija: Pridruži se ekološko-humanitarnoj akciji za čistiji grad - WANNABE MAGAZINE\nTrash izazov Srbija: Pridruži se ekološko-humanitarnoj akciji za čistiji grad\nSvetski dan čišćenja je najveća volonterska akcija koja se održava već 10 godina širom sveta sa ciljem da motiviše pojedince, organizacije i države da učestvuju u rešavanju problema zagađenja životne sredinom otpadom. Akcija u Pionirskom gradu povodom Svetskog dana čišćenja će ujedno biti i završni događaj kampanje Trash izazov Srbija, koju su u poslednjih 6 meseci sprovodili Ekostar Pak, nacionalni operater upravljanja ambalažnim otpadom i udruženje Trash hero sa partnerima u okviru koje je realizovano preko 40 akcija širom Srbije sa preko 3 hiljade učesnika. Kao završnica Nedelje solidarnosti (14-21.09.2019.) u saradnji sa Crvenim krstom akcija u Pionirskom gradu će imati i humanitarni karakter.\nPozivamo sve ekologe i filantrope, i sve ljude dobre volje da nam se pridruže u akciji čišćenja i da prema svojim mogućnostima donesu na štand Crvenog krsta osnovne životne namirnice (brašno, šećer, ulje, konzerve, supe u kesici i slično) i sredstva za higijenu (sapun, sredstva za kupanje, prašak za veš, četkice za zube, paste za zube i slično) koje će kasnije podeliti socijalno ugroženim porodicama. Takođe, pozivamo vas da donesete čepove od plastičnih flaša I da ih na licu mesta donirate udruženju Čep za hendikep.\nPovedite sa sobom decu, unučiće, komšije, prijatelje jer vas očekuje sjajno druženje u prirodi sa Bodom Ninkovićem i Jovicom Tišmom, a nakon akcije vojnički pasulj, kreativne radionice, još mnogo iznenađenja i odlična muzika sve do popodnevnih sati.