Ostali standardi | Agrarije\nFair Trade (Fer Trgovina) je društveni pokret i tržišni pristup koji ima za cilj da pomogne proizvođačima u zemljama u razvoju i da promoviše održivost. Fair Trade sertifikovani proizvodi su označeni etiketom i moraju da zadovolje veoma stroge i specifične kriterijume, koji su definisani od strane Fairtrade International (FLO).\nFLO je neprofitna organizacija odgovorna za strateški pravac Fair Trade-a, postavljanje Fair Trade standarda i podršku proizvođačima.\nKriterijumi koji moraju da budu zadovoljeni od strane porizvođača, imaju za cilj da pomognu zajednicama manjih proizvođača i odnose se na:\nEkonomska pitanja i\nUnapređivanje životne sredine.\nFLO Međunarodni Fair Trade sertifikacioni sistem obuhvata sledeće proizvode: banane, med, pomorandže, kakao, kafu, sušeno i sveže voće i povrće, sokove, koštunjavo voće, pirinač, začine, šećer, čaj i vino. Postoje takođe i standardi za ne-prehrambene proizvode, kao što su cveće i biljke, sportske lopte i seme pamuka. Takodje mogu da budu sertifikovani i proizvodi prerade koji se sastoje od više sirovina, ali oni moraju da sadrže minimalne zatevane količine sirovina: za sokove 50% a za ostale proizvode 20% (npr. kakao u čokoladi).\nKljučne karakteristike standarda:\nOmogućava proizvođačima pristup tržištnom segmentu koji sve više raste i veoma je priznat od strane potrošača,\nFairtrade Premium: dodatna sredstva za proizvođače koja su iznad prodajne cene i na raspolaganju za socijalne i poslovne razvojne projekte,\nMinimalna Fairtrade cena: cena koja je na raspolaganju proizvođačima za pokrivanje troškova prosečne održive proizvodnje,\nPred-finansiranje (avans): pristup kreditima u periodima pre prodaje,\nUgovori: dugoročni, stabilni ugovori sa kupcima,\nStandardi su razvijeni kroz kolaboraciju i dobrovoljno učešće od strane članova, farmera, industrije, naučnika i savetnika iz privatnih i javnih sektora,\nDve vrste standarda: Generalni standard koji se primenjuje bez obzira na vrstu proizvoda i specifični standardi za svaki proizvod,\nFair Trade uključuje tri vrste zahteva:\n1. Opšti zahtevi, koji moraju biti ispunjeni od trenutka pridruživanja Fairtrade-u,\n2. Minimalni zahtevi, koji moraju da budu ispunjeni pre same sertifikacije i\n3. Napredni zahtevi, u odnosu na koje mora da se pokaže usaglašenost i kontinuirano poboljšanje tokom vremena.\nDemeter je brend za proizvode iz biodinamičke poljoprivrede, gde je upotreba brenda dozvoljena samo strogo kontrolisanim i ugovorom vezanim partnerima.\nSveobuhvatni proces verifikacije osigurava striktno usklađivanje sa Internacionalnim Demeter standardima za proizvodnju i preradu, kao i važećim propisima za organsku proizvodnju u različitim zemljama; koji pokrivaju svaki korak od poljoprivredne proizvodnje do prerade i pakovanja finalnog proizvoda. Internacionalni Demeter standard uključuje zahteve za:\nHolistički Demeter zahtevi prevazilaze obavezujuće propise, jer ne samo da isključuju korišćenje sintetičkih đubriva i hemijskih sredstava za zaštitu bilja u poljoprivrednoj proizvodnji, ili veštačkih aditiva tokom prerade, već zahtevaju veoma specifične mere za jačanje životnih procesa u zemljištu i namernicama.\nNajvažniji preduslov za konverziju je aktivno interesovanje za zakone prirode i volja da se zajedno sa njima radi na kreativan način u svakodnevnim aktivnostima. Takođe je važan otvoren holistički pogled na svet, koji prevazilazi stečena znanja iz prirodnih nauka. Rad sa biodinamičkim metodama će dovesti do novih iskustava koja proizilaze iz interakcije sa biljnim i životinjiskim svetom.\nPre same prijave za Demeter sertifikaciju, mora se proveriti da li su svi preduslovi ispunjeni, ili mogu biti ispunjeni u budućnosti:\n• Konverzija cele farme (uključujući sve useve, stočarstvo, proizvodnju proizvoda za kućnu potrošnju, itd.),\n• Preživari su prisutni na obradivoj površini – minimalni zahtev je 0.2 jedinica stoke / ha,\n• Najmanje jednom godišnje primena kravljeg stajskog đubriva, širenje pripremljenog đubriva na svim delovima obradive površine,\n• Svo organsko đubrivo treba da bude tretirano sa pripremljenim kompostom, koji može da se koristi kao zamena u svim delovima farme, koji ne primaju pripremljeni stajnjak u toku godine,\n• Usaglašavanje sa zahtevima za kvalitet semena/biljnog materijala; koj bi trebalo da budu Demeter a ako ne, onda organskog kvaliteta. Konvencionalni kvalitet može da se koristi samo uz predhodno dozvolu Demeter-International. Tretirano seme je strogu zabranjeno,\n• Usklađenost sa ulaznim listama (inputima) navedenim u aneksima Demeter standarda, kao što je zabranjena upotreba bakra u povrću. Ograničenje do max 3 kg bakra / ha višegodišnjih useva,\n• Deklaracije bez GMO za sve inpute, zbog opasnosti od genetski modifikovane hrane,\n• Jasna podela proizvodnog protoka u svim koracima proizvodnje, transporta, prerade, skladištenja, izvoza – uvođenje lot sistema je obavezan, kako bi se proizvod u bilo kom trenutku mogao pratiti do farme.\nObično je potrebno tri godine kako bi se postigao period konverzije za Demeter sertifikaciju. Period konverzije se može skratiti ako se dokaže da su predhodne agrotehničke mere bile organske, gde je preduslov posedovanje važećeg sertifikata od akreditovane organske inspekcije.


NATO i avganistanske snage usmrtile više civila nego svi ekstremisti zajedno\nfoto: natoassociation.ca/ vostok.rs\nU Rusiji se slavi 76. godišnjica pobede u Staljingradskj bici. Drugi februar 1943. godine se smatra prekretnicom u toku Velikog Otadžbinskog rata. Upravo kod Staljingrada je propala nemačko-fašistička armija....\nPre trideset godina, 22. januara 1990. godine komunisti su izgubili monopol nad vlašću u Jugoslaviji, a na Balkanu su se pojačale etničke i nacionalne suprotnosti.\nRT: Najgora laž otkako je lažna tvrdnja izazvala rat u Iraku? Izveštaj OZHO-a o napadu u Siriji izmenjen, navodi bišvi inspektor OZHO-a\nBivši inspektor Organizacije za zabranu hemijskog oružja (OZHO) optužio je ovu organizaciju da je izdala ispeglan izveštaj o navodnom hemijskom napadu 2018. godine u sirijskoj Dumi, tvrdeći da je ignorisala...\nRukovodstvo Ruske pravoslavne crkve nazvalo je odluku crnogorskih vlasti da usvoji zakon o religiji "ciničnim udarcem na crkvu" i "aktom podržavanja raskola". Prema dokumentu, kanonska crnogorsko-primorska mitropolija Srpske pravoslavne...


KOTOR VAROŠ – Braća Stipo, Ivica i Mile Marić sa svega pet zaposlenih su 2007. godine pokrenuli firmu „SIM technik“ u Kotor Varošu koja je danas izrasla u prepoznatljivu kompaniju sa 270 radnika. Uspješno poslovanje u prvoj deceniji postojanja planiraju da nastave, a da su na pravom putu potvrđuje i podatak da u ovoj godini planiraju zaposliti novih 50 radnika.\nIako su relativno mlada firma, u „SIM techniku“ kažu da su u dosadašnjem desetogodišnjem radu razvili imidž pouzdanog partnera za sve svoje kupce i korisnike usluga.\n„Društvo „SIM technik“ sa sjedištem u Kotor Varošu, 2007. godine je počelo obavljati djelatnosti sa dvije „SIM technik“: Pouzdan partner renomiranih evropskih firmi i pet zaposlenih radnika, dok trenutno posjedujemo 130 najsavremenijih CNC obradnih centara i 270 zaposlenih, pretežno mladih radnika, sa perspektivom zapošljavanja dodatnih 50 novih radnika u 2018. godini“, kažu u ovom preduzeću.\nOsnovna djelatnost preduzeća je visoko tehnološka obrada pozicija od metala i plastike, uz poštovanje visoke preciznosti i rokova isporuke, koje se plasiraju uglavnom na tržište Evropske unije. Uglavnom je koncipirano na izradi mašinskih dijelova u pojedinačnoj i maloserijskoj proizvodnji.\nNajznačajniji kupci „SIM technika“ dolaze iz Njemačke i to su firme „Ina Schaeffler“, „Röders“, „ThyssenKrupp“, “Gämmerler“ i „Robert Bosch“.\nKažu da im je cilj da u bliskoj budućnosti kupcima omoguće cjelokupan proces proizvodnje od nabavke materijala, izrade poluproizvoda do montaže gotovog proizvoda, te veću zastupljenost na tržištu i ispunjenje specifičnih zahtjeva i očekivanja kupaca.\nMeđutim, ambiciozne planove mogli bi da uspore problemi sa kojim se ova, kao i mnoge druge firme suočavaju, a to je nedovoljno briga vlasti o privredi kao i sve izraženiji nedostatak radne snage.\n„Najveći problem sa kojima se susrećemo su nedostatak podsticaja za novozaposlene radnike kao i neobučenost kadrova, zbog čega smo primorani sa sami obučavamo radnike. Takođe, nepostojeća komunalana infrastruktura jedan je od velikih problema koji nam otežava rad“, naglasili su u ovom preduzeću.\nIstakli su i da se u njihovim proizvodnim halama obavlja praksa za učenike lokalne srednje škole.\nRadnik ove firme – operater na CNC mašini Vanja Arnautović kaže da u firmi radi već šest godina i da ne bi ništa mijenjala.\n„Uslovi su odlični, plate su dobro iznad prosjeka za metalski sektor. Ko hoće, taj može da radi i da napreduje“, kaže Arnautović.\nTagovi: CNC masineeuizborobrada metalapartnerradnicisim technikvazno\n14.07.2018 | 14:55


Aktuelno, Muzika, Psssttt....Trač, Zabava — By taty on February 4, 2010 8:13 pm\nPrethodnih dana se dosta pisalo o tome kako je Ceca Ražnatović odložila svoj odmor kako bi se našla sa Goranom Bregovićem i preslušala pesme koje on radi za Evroviziju. Goran Bregović je izjavio da Ceca ima i sve kvalitete da nastupi na ovogodišnjem Evrosongu u Oslu.\nMeđutim, izgleda da od cele ove priče neće biti ništa. Niti je Ceca preslušala Bregovićeve pesme niti razmišlja o Evrosongu– rečeno je u pres službi Cece Ražnatović.\nMeđutim, u bliskim krugovima RTS se govori da bi Ceca eventualno prihvatila da nastupi na Evroviziji, ali ako bi otpevala sve tri pesme, a da publika SMS glasovima izabere onu koja će nas predstavljati u Oslu.\nŠta će na kraju biti od cele ove priče, ostaje nam da vidimo.\nTags: Ceca, Ceca neće na Evroviziju?!, Evrovizija, Muzika, Oslo, tračevi\nPotrebno: 200 gr šećera 12 belanaca 200 gr šećera u prahu 0,5-1 l slatke pavlake gotove kore Priprema: 200 g...


Iza najviše dezinformacija o kovidu na internetu stoji svega 12 ljudi\nVelika većina dezinformacija i teorija zavere protiv kovid vakcinacije potiče od svega 12 ljudi, prema izveštaju Centra za praćenje mržnje na internetu (CCDH) na koji je ukazala i Bela kuća prethodne sedmice. Ona je u četvrtak izvšila pritisak na kompanije iz Silicijumske doline da se uhvate u koštac za dezinformacijama o vakcinama, posebno ukazujući na pomenutu dvanaestoricu. “Ima oko 12 ljudi koji proizvode 65 odsto od svih dezinformacija protiv vakcinacije na društvenim mrežama”, kazala je sekretarka za štampu Bele kuće Džen Psaki.\nCCDH, britansko-američka neprofitna i nevladina organizacija, utvrdila je u martu da ovih 12 osoba, koje su nazvali „tuce dezinformatora“ zajedno prati 59 miliona ljudi na različitim društvenim mrežama, sa Fejsbukom koji ima najveći uticaj. CCDH je analizirao 812.000 postova na Fejsbuku i Tviteru i došao do rezultata da 65 odsto dezinformacija u njima dolazi od pomenute dvanaestorice dezinformatora.\nŠef službe za javno zdravlje i vodeći zdravstveni portparol vlade SAD Vivek Murti i američki predsednik Džozef Bajden posebnu pažnju su ove sedmice obratili na dezinformacije u vezi sa vakcinama kao glavnim uzrocima širenja korona virusa.\nSamo na Fejsbuku su ova dvanaestorica odgovorna za 73 odsto svih sadržaja protiv vakcina, iako su ih američka vlada i njene regulatorne agencije ocenile kao bezbedne i efikasne. A 95 odsto dezinformacija o kovidu koje su prijavljene na društvenim mrežama nije uklonjeno, piše Gardijan.\nMeđu tom dvanaestoricom su, dodaje Gardijan, lekari koji podržavaju pseudo nauku, jedan bodibilder, bloger o zdravlju, jedan verski fanatik a, najpoznatiji od njih je Robert F. Kenedi Džunior, sestrić Džona F. Kenedija, koji je vakcine povezao sa autizmom, a 5G mrežu sa pandemijom korona virusa.\nKenedijev profil je ukinut na Instagramu, čiji vlasnik je Fejsbuk, ali nije i na samom Fejsbuku.\nNa pitanje CNN zašto je Kenedi skinut sa jedne platforme, ali ne i sa druge, portparol Fejsbuka je u četvrtak rekao da oni „ne onesposobljavaju automatski naloge na svojim aplikacijama, zašto što na različitim platformama mogu da se postavljaju različite stvari“.\nKada je izveštaj CCDH izašao u martu, Kenedi je tada rekao da je postao oprezniji na Fejsbuku, koji je optužio za cenzuru.\n„Moram da postavljam, nešto kao jednoroge i slike malih maca“, kazao je on tada.\n„Fejsbuk, Gugl i Tviter su uveli propise kako bi sprečili širenje dezinformacija o vakcinama. No, ni do danas nisu uspeli da na zadovoljavajući način primene te propise“, napisao je u izveštaju izvršni direktor CCDH Imran Ahmed i dodao da su sva tri giganta bila „posebno neefikasna u uklanjanju štetnih i opasnih dezinformacija o vakcinama protiv kovid-19“.\nMada su te platforme u međuvremenu preduzele mere da uklone brojne postove i da čak trojicu od pomenute dvanaestorice uklone sa jedne platforme, CCDH je pozvao Fejsbuk i Instagram, Tviter i Jutjub da potpuno isključe dvanaest dezinformatora, za koje veruju da su opasni instrument u kreiranju sumnje u vakcine, i to u ključnom momentu pandemije.\n„Revidirani propisi i saopštenja malo vrede, ukoliko se strogo i konzistentno ne sprovode. Imajući u vidu da se velika većina štetnih sadržaja širi sa određenog broja naloga, uklanjanjem tih nekoliko najopasnijih individua i grupa znatno može da se smanji količina dezinformacija koje se šire preko internet platformi“, navodi se u izveštaju.\nCCDH je u petak saopštio da je 35 naloga na društvenim mrežama, povezanih sa pomenutom dvanaestoricom, ugašeno, zbog čega su izgubili 5,8 miliona pratilaca, ali i dalje su aktivna 62 naloga sa ukupno 8,4 miliona pratilaca, prenosi CNN.\nKako dodaje ovaj medij, sastanak predstavnika Bajdenove administracije i Fejsbuka je bio pun tenzija, prema osobi bliskoj razgovorima dve strane. Ta neimenovana osoba je rekla da je poseban fokus administracije SAD bio na i dalje aktivnom Fejsbuk profilu Kenedija, što su ocenili kao inertnost Fejsbuka po pitanju dezinformacija o kovidu.\nPortparol Fejsbuka rekao u je u petak za CNN da je ta kompanija ugasila neke stranice i grupe koje pripadaju pomenutoj dvanaestorici, ali nije želeo da otkrije o kojim se stranicama radi.


Ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak se sastao sa državnom ministricom za evropske poslove Irske Helen McEntee\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak sastao se u četvrtak, 1. februara 2018. godine u Sarajevu sa državnom ministricom za evropske poslove Irske Helen McEntee.\nNakon sastanka delegacija dvaju ministarstava vanjskih poslova, ministar Crnadak i državna ministrica McEntee su održali konferenciju za medije.\nMinistar Crnadak je izrazio zadovoljstvo i zahvalnost za konstantnu i neupitnu podršku Irske glavnom vanjskopolitičkom cilju BiH – članstvu u Evropskoj uniji. Podsjetio je da je Irska među prvim državama ratificirala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa BiH, kao i da je, dok je predsjedavala Vijećem EU region Zapadnog Balkana i BiH držala visoko na listi prioriteta.\nMinistar je naglasio da su bilateralni odnosi između dvije zemlje odlični, i da ekonomski segment ima dosta kapaciteta za unapređenje. Stoga je u narednom periodu potrebno intenzivirati privrednu saradnju, prvenstveno kroz povećanje obima robne razmjene i privlačenje irskih direktnih ulaganja u BiH.\nNa sastanku je razgovarano i o situaciji u EU i odnosu EU prema Zapadnom Balkanu i BiH. Ministar Crnadak je informirao o razvoju događaja unutar BiH istaknuvši da je odgovaranje na pitanja iz Upitnika u završnoj fazi, te da će se nakon predaje odgovora krenuti u jaku diplomatsku kampanju lobiranja prema zemljama članicama.\nMinistar je istaknuo značajno iskustvo koje Irska ima kada je u pitanju korištenje fondova Evropske unije u domeni jačanja poduzetništva, te da se modeli koje je Irska primijenila i koji su doveli do ekonomskog rasta, mogu primijeniti i u BiH.\nTakođer su razmijenjena mišljenja o novom Strateškom dokumentu EU o proširenju, koji će biti objavljen 6. februara. Ministar Crnadak je istaknuo da vjeruje da će Strategija odražavati jasnu potporu perspektivi proširenja EU na Zapadni Balkan, da će region ostati u fokusu EU i da će se nastaviti sa individualnim vrednovanjem procesa pristupanja.\nDržavna ministrica za evropske poslove Helen McEntee je istaknula da su Irska i BiH uvijek imale dobre odnose, da dvije zemlje dijele iste vrijednosti, te da će Irska nastaviti podržavati BiH unutar evropske porodice. Istaknula je zadovoljstvo zbog skore predaje odgovora na Upitnik i naglasila da je važno ispuniti sve uvjete u pogledu demokratizacije, vladavine prava i zakona. Također je neophodno u budućnosti se posvetiti Reformskoj agendi, kako ljudi ne bi više odlazili iz zemlje, te raditi na otvaranju radnih mjesta i osiguranju uvjeta za rad onima koji će ostati.


TV Most - Srbija na sajmu knjiga u Moskvi\nNa 30. Međunarodnom sajmu knjiga u Moskvi, na kojem učestvuje i Srbija, na štandu naše zemlje održan je još jedan, treći po redu program posvećen jubilarnoj 250. godišnjici od rođenja Filipa Višnjića.\nO pesničkoj tradiciji i savremenoj poeziji, sa posebnim osvrtom na poetsko stvaralaštvo Dragana Jovanovića Danilova, govorili su profesor Filološkog fakulteta i upravnik Univerzitetske biblioteke u Beogradu Aleksandar Jerkov, urednik programa Sanja Milić i sam Danilov, navedeno je u saopštenju Biblioteke grada Beograda.\nKako se dodaje, u okviru programa Danilov je čitao svoje pesme na srpskom, dok je profesor Irina Antanasijević čitala ruski prevod tih pesama.\n"Ovaj deo programa posebno je zainteresovao rusku publiku, tako da se veći broj ruskih ljubitelja poezije zadržao na štandu i nakon programa, i dobio na poklon zbirku pesama našeg renomiranog pesnika, koja je u ruskom prevodu specijalno štampana za gostovanje na moskovskom sajmu", piše se u saopštenju.\nKako se dodaje, ovim programom Srbija je zaokružila ovogodišnji programski nastup na Sajmu knjiga u Moskvi.


Postupajući tužilac Posebnog odjeljenja za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužilaštva BiH uputio je prema Sudu BiH prijedlog za određivanje mjere pritvora za Saliha Alibašića (1971), Hasana Grahovića (1993), Hasiba Mehića (1969) i Muhameda Šabića (1962) iz Velike Kladuše, osumnjičene za krijumčarenje migranata.\nOsumnjičenima se stavlja na teret da su počinili krivično djelo organizovanje grupe ljudi ili udruženja za izvršenje krivičnog djela – krijumčarenje migranata, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nOni su pod istragom da su kao pripadnici organizovane grupe predstavljali dio krijumčarskog lanca s ciljem krijumčarenja ilegalnih migranata sa teritorije Bosne i Hercegovine na teritoriju Republike Hrvatske i dalje prema drugim državama EU, a s namjerom pribavljanja protivpravne imovinske koristi.\nČetvorica osumnjičenih su lišeni slobode u okviru operacije kodnog naziva “Trst”, koja je realizovana u koordinaciji sa USKOK-om pri Državnom odvjetništvu R Hrvatske, a radi se o regionalnoj operaciji usmjerenoj ka otkrivanju i procesuiranju organizovanog krijumčarskog lanca za krijumčarenje migranata, naveli su u saopštenju.\nPoljska: Od 19. juna fudbalske utakmice uz prisustvo publike


VODIČ - kroz prava pacijenata i zdravstvenih osiguranika (III) - KruševacGrad\nPravo na dostupnost zdravstvene zaštite, privatnost i poverljivost informacija, pravo na obaveštenost, samoodlučivanje i pristanak na medicinski ogled, pravo na slobodan izbor, te pravo na prigovor i naknadu štete, samo su neka od zakonom definisanih osnovnih prava pacijenata. U praksi, pacijenti uglavnom ne znaju svoja prava i ne prepoznaju situacije u kojima se ona krše. Oni koji su pak sa zakonom upoznati, uglavnom ćute, pre svega iz straha da će ukoliko podnesu zvaničnu prijavu imati probleme u daljem lečenju\nO pravu na poštovanje pacijentovog vremena, pravu na obaveštenje i infomacije te pravu na dostupnost zdravstvene zaštite, govorili smo u jednom od prethodnoih vodiča, sa osvrtom na to da su “pristojno ponašanje i poštovanje ličnosti pacijenta, anketirani građani uglavnom definisali kao dobru volju lekara, odnosno, takva postupanja nisu prepoznali kao zakonsku obavezu medicinskih radnika”, a što za posledicu ima da oni koja zakon krše uglavnom ostaju nekažnjeni.\nS druge strane, čak i dobro poznavanje zakona , u praksi često ne daje rezultate, jer su pacijenti mišljenja da će, pozivajući se na zakon onda kada su im prava ugrožena, samo dodatno izazvati otpor lekara.\nKomentarišući deo zakona koji jasno kaže da pacijent ima pravo na drugo stručno mišljenje, većina anketirani građana izjasnila se “da su lekari uglavnom sujetni , da negoduju ukoliko zatražite drugo mišljenje, te da se takve situacije često završavaju na štetu pacijenta”.\nU praksi problema ima i ukoliko pacijent pokuša da se pozove na deo zakona koji govori o njegovom pravu na uvid u medicinsku dokumentaciju. Iako zakon jasno kaže da “pacijent ima pravo na uvid u svoju medicinsku dokumentaciju”, neretka iskustva pacijenata su da lekari odbijaju da im pokažu tu dokumentaciju, posebno kada je u pitanju stacionarno lečenje.\nAnketirani građani naveli su primer gde lekar ne želi da ih upozna sa rezultatima neposredno nakon obavljenih dijagnostičkih procedura, uz obrazloženje da će sve biti napisano u otpusnoj listi. Pacijenti kažu da im takva neizvesnosti predstavlja dodatni stres, te da bi se mnogo bolje osećali ukoliko bi im lekar odmah pokazao pristigle rezultate i detaljnije ih upoznao sa njihovim trenutnim zdravstvenim stanjem.\nRezultati ankete pokazali su i da su kršenja zakona česta kad je u pitanju pravo na privatnost i poverljivost.\nIako zakon jasno kaže da je “zabranjeno da nadležni zdravstveni radnik saopšti drugim licima informacije koje se odnose na zdravlje pacijenta i potencijalne dijagnostičke i terapijske procedure”, pacijenti ističu da su često nepotrebno izloženi neprijatnim situacijama gde se o njihovoj bolesti komentariše pred drugim pacijentima. Ovo se posebno odnosi na one koji boluju od zaraznih bolesti koje se inače ne prenose direktnim kontaktom, ali gde takvo saznanje kod drugih ljudi izaziva strah i potrebu da se izoluju od takvih pacijenata.\nKada su u pitanju prava, jedna od nedoumica pacijenata je i da li je tokom pregleda dozvoljeno prisustvo učenika i studenata na praksi i zdravstvenih radnika i saradnika na pripravničkom stažu i stručnom usavršavanju. Naime, određen broj anketiranih građana izjasnio se da im prisustvo trećih lica stvara osećaj neprijatnosti, posebno kod određenih vrsta pregleda, ali da ih u takvim situacijama ordinirajući lekar obično ne konsultuje da li su saglasni da ta lica prisustvuju pregledu.\nU ovom slučaju, zakon kaže da navedena lica mogu da prisustvuju pregledu pacijenta, ali i da pacijent ima pravo da to odbije. Iz ovog prava pacijenata nisu izuzeti ni stomatološki pregledi, gde “na izričit zahtev pacijenta, pregledu koji obavlja nadležni doktor stomatologije, ne mogu prisustvovati drugi zdravtveni radnici, odnosno, zdravstveni saradnici”.\nPored svih do sada navedenih prava, pravo pacijenta je i da učestvuje u medicinskom istraživanju, te da na sopstvenu odgovornost napusti stacionarnu ustanovu. Takođe, ima pravo i na olakšavanje patnji, pravo na bezbednost, na slobodan izbor, te pravo na prigovor i naknadu štete.\nZakonom su definisana i prava dece do 15 godina života, u smislu da imaju pravo da budu smeštena na bolničko lečenje u pratnji jednog od roditelja, usvojitelja ili staratelja, uvek kada je to moguće.\nTakođe, dete koje se nalazi na dužem bolničkom lečenju ima pravo na igru, rekreaciju i obrazovanje, u skladu sa njegovim uzrastom i potrebama, u meri u kojoj njegovo zdravstveno stanje to dozvoljava.\n27.01.2022 0 64\n27.01.2022 0 142\n27.01.2022 0 61\n27.01.2022 0 240\n27. januara 2022., 18:26


EPCG: Milion eura za Prvu fazu kružne saobraćajnice u Plužinama | Standard\nEPCG: Milion eura za Prvu fazu kružne saobraćajnice u Plužinama\nElektroprivreda Crne Gore (EPCG) nastavlja da realizuje obaveze prema sredinama u kojima valorizuje energetske potencijale, kazao je izvršni direktor kompanije Nikola Rovčanin koji je boravio u Plužinama, gdje je, zajedno sa direktorom HE Piva Radomirom Radonjićem i izvođačem radova, obišao upravo završenu prvu fazu kružne saobraćajnice.\nTaj projekat je realizovan sredstvima koja, shodno ugovoru sa Opštinom Plužine, izdvaja EPCG.\nIzvršni direktor EPCG Nikola Rovčanin istakao je da izvršeni radovi pružaju mnogo razloga za zadovoljstvo, naglašavajući da će kompanija nastaviti da sarađuje sa Opštinom Plužine, u obostranom interesu.\n„Ono što se čekalo četiri godine, završili smo za četiri mjeseca. EPCG nastavlja da realizuje obaveze prema sredinama u kojima valorizuje energetske potencijale. HE „Piva“ je veoma važno postrojenje za našu kompaniju i cio elektroenergetski sistem i razumije se da ćemo, održavajući taj pogon, voditi računa i o sredini u kojoj se on nalazi. Nadam se da će ova vrijedna investicija biti na korist građanima Plužina i služiti turističkom potencijalu ove opštine. Odgovornost prema sredinama u kojima privređuje svakako je nešto što predstavlja imperativ poslovanja naše kompanije“, naglasio je Rovčanin.\nGlavni finansijski direktor EPCG, Miro Vračar, govorio je o finansijskim aspektima saradnje.\n„Godine 2010. potpisan je Ugovor o realizaciji preostalih obaveza EPCG prema opštini Plužine nastalih po osnovu izgradnje HE „Piva“. Predviđeno je da se uloži preko 11 miliona eura, a do sada su realizovani projekti u vrijednosti od 4,5 miliona eura. Neke od značajnijih investicija su sanacija vodovoda, rekonstrukcija raskrsnice na ulazu u Plužine, sanacija pristaništa, rekonstrukcija i asfvaltiranje puta do sela Brljevo, uređenje prostora ispred upravne zgrade HE „Piva“ te rekonstrukcija ulica Baja Pivljanina i Lazara Sočice. Djelimično su realizovani radovi u okviru obaveze uređenja prostora u naselju prema DUP-u, zatim troškovi eksproprijacije nepokretnosti, izgradnja kolektora sa prečistačem otpadnih voda te izrada projektne dokumentacije za uređenje naselja. Što se tiče radova na I fazi kružne saobraćajnice, shodno ugovoru sa Erlangom iz 2018. godine, izdvojeno je oko 1.086.000 eura za izvođenje radova, a utrošeno je i 45.500 eura za projektantsko-konsultantske usluge, te 8.000 eura za nadzor, dok je po osnovu eksproprijacije je izdvojeno 608.000 eura. Očekujemo da krajnji troškovi za izvođenje radova, ne računajući eksproprijaciju, budu oko 1,3 miliona eura“, kazao je Vračar.


Nije lako ovih dana biti Nenad Stevandić. Drug Branislav Zeljković na čelu Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske, jednako kao i za vrijeme dok je bio pomoćnika direktora Fonda zdravstvenog osiguranja Republike Srpske, nije bio ništa drugo od nosača lapisa i pečata u ime i za račun čestitog doktora Stevandića. Sve dogovore sa privatnim dvorskim firmama, sve detalje i cijene nabavki, dogovorio je upravo prvi ujedinitelj Srpske dr Stevandić, a Zeljković, kao i uhapšeni direktori privatnih firmi, samo su potpisivali i pečatili ugovore i dobijali sitniš, dok je „kajmak“ kupio dobri doktor Stevandić.\nStevandić se grčevito borio da budu na slobodi, pa da ih pokuša još jednom „okupati“ jer ih je upravo on ubijeđivao da budu opušteni i imaju slobodnu ruku, da im ništa neće biti i da slobodno sve potpisuju jer će on to „pokriti“. Upravo zbog toga narednih tridesetak noći su besane za Nenada Stevandića.\nNebojša Stevandić Vukanović Banjaluke Branislav Vico Dodik Zeljković nabavke Nenad hapšenja


03.09.2018 u 22:30\nSrpski timovi vazdušnom puškom na 11. i 12. mestu\nSrpska muška reprezentacija zauzela je 11. mesto u ekipnom plasmanu takmičenja vazdušnom puškom drugog dana 52. svetskog prvenstva u streljaštvu u Čangvonu (Južna Koreja). Ženski tim Srbije je istim oružjem stigao do 12. pozicije. Pojedinačno je najuspešnija bila Andrea Arsović na 23. mestu. Kod takmičarki su nas predstavljale i Marija Malić (40. pozicija) i Sanja Vukašinović (81. mesto). U takmičenju muškaraca Lazar Kovačević se plasirao na 27, Milenko Sebić na 39, a Milutin Stefanović na 69. mesto. Konkurencija je, prema očekivanju, bila jaka, a takmičenje masovno. U kategoriji muškaraca učestvovalo je 112 strelaca i 25 ekipa. Za finale i medalje u nadmetanju žena borilo se 113 takmičarki, a 27 reprezentacija su imale kompletne, tročlane ekipe. Andrea Arsović je u\n02.09.2018 u 14:10\nSrpski reprezentativci u streljaštvu Zorana Arunović i Damir Mikec zauzeli su danas četvrto mesto u miksu vazdušnim pištoljem na Svetskom prvenstvu u Čangvonu pošto su ostvarili rezultat od 376,7 krugova. Pobedila je prva ekipa Rusije sa 488,1 krugom, čime je sa 0,4 kruga nadmašila dosadašnji svetski rekord finala. Srebrnu medalju osvojila je druga ekipa Kine sa 480,2 kruga, a bronzu druga ekipa Ukrajine sa 416,7 krugova. Prvoplasirani i drugoplasirani tim su izborili olimpijske kvote za Igre u Tokiju 2020. godine. Mešoviti parovi vazdušnom puškom i pištoljem su prvi put u programu Svetskog prvenstva. Startovala su 62 miksa pištoljem i 70 puškom. Drugi tim Srbije vazdušnim pištoljem Bobana Momčilović i Dimitrije Grgić zauzeli su 27. mesto. Miks vazdušnom puškom Andrea Arsović\n23.06.2018 u 17:05\nMikec osvojio zlatno na Mediteranskim igrama, Arunovićevoj srebro\nReprezentativac Srbije u streljaštvu Damir Mikec osvojio danas zlatnu medalju u španskoj Taragoni na Mediteranskim igrama u disciplini vazdušnim pištoljem, dok se kod žena srebrnim odličjem okitila Zorana Arunović. On je u finalu slavio sa rezultatom od 240,9 krugova, dok je Arunovićeva ostvarila rezultat od 239,9 bodova, 0,3 manje od Grkinje Ane Korakaki. Mikec je do finala došao kao treći u kvalifikacijama, a posle serije prvih hitaca u finalu bio je na četvrtom mestu. U daljem toku takmičenja Mikec je sjajno gađao i na kraju osvojio zlato sa više od tri kruga prednosti nad drugoplasiranim Kevinom Ventom iz Slovenije. Treće mesto pripalo je veteranu Žoau Košti ; iz Portugala. Dimitrije Grgić je u finalu zauzeo šesto mesto sa 156,1 kurgom. Arunović i Korakaki, najbolji ženski\n28.05.2018 u 18:34\nReprezentativci Srbije u streljaštvu Zorana Arunović i Damir Mikec osvojili su danas srebrnu medalju u takmičenju mikseva vazdušnim pištoljem, kojim je u Minhenu završen četvrti Svetski kup u 2018. godini. Oni su do srebra stigli sa „upucanih” 480,8 krugova. Prethodnih dana strelci iz Srbije su na najkvalitetnijem i najmasovnijem Svetskom kupu u sezoni zabeležili nekoliko visokih plasmana, ali sem mešovitog para pištoljem niko nije uspeo da dođe do medalje. Za Arunović i Mikeca ovo je treće odličje u miksu u Svetskom kupu ove godine, podsetio je Streljački savez Srbije. Preostali mešoviti parovi Srbije su ostali bez finala. U miksevima vazdušnim pištoljem učestvovalo je 68 timova, a ekipa Srbija 2 (Bobana Momčilović Veličković/Dimitrije Grgić) zauzela je 12.\n13.05.2018 u 20:01\nMiks „pogodio” srebro\nSrpski strelci su se okitili novom srebrnom medaljom na Svetskom kupu u Fort Beningu. Tandem Zorana Arunović i Damir Mikec osvojio je drugo mesto u takmičenju mikseva vazdušnim pištoljem. To je treća medalja za naš tim u Fort Beningu. Prethodne dve, takođe srebrne, izborila je Zorana Arunović, vazdušnim i malokalibarskim sportskim pištoljem. U finalu gađao je i drugi srpski par Bobana Momčilović Veličković/Dimitrije Grgić i zauzeo peto mesto. Arunovićeva i Mikec su u finale (među 5 najboljih) ušli kao prvi u kvalifikacijama sa 772 kruga. Tim Srbija\n12.05.2018 u 19:03\nDrugo srebro za Zoranu Arunović\nZorana Arunović nastavlja niz uspeha u ovosezonskoj seriji svetskih kupova. Srpska reprezentativka je osvojila srebrnu medalju vazdušnim pištoljem četvrtog dana trećeg Svetskog kupa u 2018, u Fort Beningu. To joj je drugo odličje na turniru, posle srebra malokalibarskim pištoljem, osvojenog u četvrtak, a ukupno četvrta medalja u Svetskom kupu 2018. Na turniru u Čangvonu, pre dve nedelje, osvojila je bronze u pojedinačnoj konkurenciji vazdušnim pištoljem i u miksu sa Damirom Mikecom. U finalu je gađala i Bobana Momčilović Veličković i zauzela sedmo mesto.\n10.05.2018 u 23:17\nZorana Arunović osvojila srebro na na Svetskom kupu\nFORT BENING - Zorana Arunović osvojila je srebrnu medaljom malokalibarskim, sportskim pištoljem drugog dana Svetskog kupa u američkoj vojnoj bazi Fort Bening. Uspešan dan srpskih strelaca upotpunili su Milutin Stefanović i Stevan Pletikosić, osvajanjem šestog, odnosno sedmog mesta u gađanju malokalibarskom puškom iz trostava (3 puta 40 metaka). Sem troje finalista našu zemlju su danas predstavljali i Milenko Sebić koji je osvojio 24. mesto u trostavu i Bobana Momčilović Veličković kojoj je pripala 29. pozicija u gađanju MK pištoljem, saopštio je Streljački savez Srbije . Arunovićevoj je ovo 12. medalja na turnirima Svetskog kupa (ima tri zlata, pet srebrnih i četiri bronzane), a ukupno 16. odličje u SK, jer osvojila je i zlato, dva srebra i bronzu na finalnim turnirima prestižnog\n09.05.2018 u 14:44\nDve zlatne medalje medalje za naše paraolimpijce\nČEONGJU– Srpski reprezentativac Dragan Ristić postao je prvak sveta u parastreljaštvu na šampionatu u južnokorejskom Čeongjuu. Ristić je postao prvi koji je osvojio svetsko zlato za Srbiju u para streljaštvu pobedom u disciplini vazdušna puška. Na istom prvenstvu Laslu Šuranjiju izmakla je medalja jer je bio četvrti u disciplini vazdušni pištolj. Brnabić čestitala Ristiću Predsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić čestitala je danas srpskom strelcu Draganu Ristiću osvajanje zlatne medalje na Svetskom prvenstvu u parastreljaštvu u Južnoj Koreji. „Danas ste zabeležili istorijski rezultat za Srbiju i postali prvak sveta u parastreljaštvu. Vaš uspeh je rezultat posvećenosti, upornosti i vrednog rada i primer svim mladim ljudima u Srbiji kako se bori za ciljeve. U ime Vlade Srbije i\n28.04.2018 u 21:41\nŽena sa zlatnim pištoljem\nZorana Arunović (32) u streljaštvu predstavlja danas ono što je nekada bio njen uzor Jasna Šekarić – naša najveća uzdanica i jedno od najzvučnijih imena na svetu u tom sportu. Prethodnih dana „upucala” je dve bronze na Svetskom kupu u Čangvonu (Južna Koreja) i sada ima ukupno 16 odličja na tim takmičenjima (četiri zlata). Titula evropskog prvaka u vazdušnom pištolju, osvojena prošle godine u Mariboru (Slovenija), donela joj je i svetski rekord (246,9). Predolimpijsku 2015. godinu završila je na prvom mestu svetske rang-liste. Za 17 godina karijere osvojila je sve što se osvojiti može, osim olimpijske medalje koja joj je izmakla za dlaku u Londonu 2012. godine: „U Londonu sam na


Puškov: Nove sankcije protiv Rusije neće pomoći Ukrajini - Sputnjik Srbija\n10:00 15.06.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPredsednik Komiteta Državne dume za međunarodne odnose Aleksej Puškov smatra da će posledice uvođenja novih antiruskih sankcija od strane zapadnih zemalja biti povećanje jaza između Zapada i Rusije, a da Ukrajina od toga neće imati nikakve koristi.\n„Ako Zapad uvede nove sankcije Rusiji, to neće pomoći Ukrajini, samo će dovesti do uklanjanja Rusije od Zapada i u politici i u ekonomiji“, napisao je Puškov na svom Tviteru.\nSi-En-En, pozivajući se na neimenovane visoke zvaničnike u Beloj kući i EU, saopštio je da SAD i EU završavaju pripreme novih sankcija protiv Rusije koje mogu biti uvedene u slučaju eskalacije konflikata u Ukrajini.\nNove sankcije, prema rečima izvora, predviđaju proširenje crnog spiska ruskih građana i kompanija. Osim toga, razmatra se proširenje sankcija protiv finansijskog, energetskog i odbrambenog sektora Rusije.\nEsli Zapad vvedet protiv Rossii novыe sankcii, эto ne pomožet Ukraine,no privedet k otstraneniю Rossii ot Zapada i v politike, i v эkonomike\n— Alekseй Puškov (@Alexey_Pushkov) June 14, 2015


INFO ::: Region > Kosovo - STRANA 3 > "Osveta Kosova" - Cilj ili sredstvo srpske nacionalne Politike\n"Osveta Kosova" - Cilj ili sredstvo srpske nacionalne Politike\nJa ću govoriti o Kosovu ne kao o cilju nego kao o sredstvu srpske naiconalne i državne politike. Kosovo u funkciji znatno većih i ozbiljnijih teritorijalnih aspiracija predstavlja konstantu nacionalne politike moderne srpske države. Suština moderne srpske državne ideje, od samog početka stvaranja nacionalne države bila je i ostala državno ujedinjenje svih zemalja koje se, bilo po etničkom ili istorijskom pravu, smatraju srpskim. Ta državna ideja tokom istorije je nazivana "osveta Kosova" ili, danas češće, povratak Kosova. Politika "osvete Kosova" i istoriji je po pravilu podrazumevala rat za teritorije, ne nužno teritoriju Kosova, odnosno svakako ne samo Kosova. Posebno u XX veku, nakon 1903, kada je dolaskom Karađorđevića na srpski presto započela realizacija projekta Velike Sribje, Kosovo postaje simbol i najjači mobilizirajući faktor teritorijalne ekspanzije, istorijski prostor sa kojim počinje, ali ne i završava širenje srpske države. Kako je to pop Milan Đurić, čuveni radikal, gromoglasno saopštavao u srpskom parlamentu pre prvog svetskog rata. Zadatak je učitelja u Srbiji uvek bio "da vaspitava decu, da znaju zavetnu misao, kosovske junake... da vaspitavaju podmladak kako će kao budući građani pokajati Kosovo i stvoriti Veliku Srbiju". Vekovima je srpski narod robovao i borio se ... samo da osveti Kosovo, i da raskomadano Srpstvo oslobodi ... taj amanet kosovski u početku prošlog veka podiga je naše pretke .. Mi ne smemo stajati skrštenih ruku, kad nam se čupa iz nedara srce srpskoga naroda .. Bosne, stare srpske kraljvine i Hecegovine - vojvodine Sv. Save..."\nTako je, posle nekoliko ratova, nadahnjujući se kosovskim mitom i krilaticom "osveta Kosova", Srbija stigla do jugoslovenske države 1918. godine. U njoj je ova krilatica privremeno izgubila svoju funkciju, ali nije zaboravljena. Ona je samo potisnuta u istorijsko pamćenje da bi oživljava uvek u trenucima krize jugoslovneske države. Na kraju XX veka, kada je Srbija ponovo postavila na dnevni red redefinisinje srpskog nacionalnog interesa, "osveta Kosova" je ponovo postala nacionalno politička formula za legitimaciju projekta teritorijalne ekspanzije - kao i ranije, nezavisno od toga da li su se teritorijalne aspiracije temeljile na etničkom ili na istorijskom pravu, i bez obzira na to da li su one bile usmerene ka jugu ili ka zapadu Balkana.\nNajnovije veliko rekomponovanje bivšeg jugoslovenskog prostora započelo je nakon istorijske 8. sednice CKS, stavljanjem na dnevni red kosovskog pitanja i neodstupnim zahtevom Srbije da se ono reintegriše u ustavni sastav Srbije. Kako se pokazalo, ustavni položaj Kosova bio je samo povod ali ne i osnovni cilj pokretanja ustavnog pitanja u Jugoslaviji, a naročito ne krajnji cilj. Kada je jednom pokrenula pitanje ustavne reforme i reintegracije pokrajina, Srbija je za to dobila i političku podršku i pravnu saglasnost svih jugoslovenskih republika. Tako je i došlo do promene republičkog ustava 89', koja je uz fizičko nasilje nad Albancima, izvršena u uslovima vanrednog stanja koje je uvela federalna vlast tadašnje Jugoslavije. Pokazalo se, međutim, da je Srbija htela recentralizaciju ne samo u sopstvenim republičkim granicama, nego u celoj Jugoslaviji i da 8. sednica nije bila nimalo bezazlen događaj u istoriji Jugoslavije, da je bila daleko od prostog unutarpartijskog obračuna. Ona je, naime, označila radikalan preokret u jugoslovenskoj politici zvanične Srbije. Bilo je to odbacivanje politike unutarjugoslovenskog sporazumevanja i usvajanje politike srpske dominacije Jugoslavijom, makar i po cenu genocida. Tada je parola "osveta Kosova" ponovo postala ratni poklič.\nUstav od 1974, koji je srpska elita 20 godina predstavljala kao dželata Srbije u korist ostalih republika, posle amandmana od 89-e koji su Srbiji obezbedili četiri glasa u federaciji (Srbija je držala pod kontrolom ne samo pokrajine nego i Crnu Goru) - taj ustav je odjednom postao saveznik Srbije u njenoj borbi za dominaciju Jugoslavijom, jer je jedno vreme obezbeđivao prividnu legalnost nasilju koje je Srbija vršila nad Hrvatskom, Slovenijom, Bosnom i Makedonijom, pripremajući se za rat. Ideolozi centralizovane Jugoslavije koji su tih godina postali sveprisutni u javnosti, tada su objašnjavaili da konfederalna, odnosno sporazumna Jugoslavija pretpostavlja rat za promenu granica od Mađarske do Jadranskog mora, rat koji može koštati i više od milion žrtava. Ova jeziva pretnja srpskih intelektualaca ubrzo se pretvorila u jugoslovensku realnost. "Osveta Kosova" se završila se osvetom Jugoslaviji.\nO ovoj ulozi Kosova u srpskom nacionalnom programu - ulozi u kojoj je Kosovo sredstvo a ne cilj nacionalnog projekta - danas je važno govoriti jer je ta njegova uloga u ovom trenutku ponovo aktuelna, uprkos svim užasima koje je na celom bivšem jugoslovenskom prostoru proizvela u neposrednoj prošlosti.\nO čemu je reč? Početkom ove, 2003. godine, dve godine nakon pada režima Slobodana Miloševića, Srbija je, naime, ponovo otvorila pitanje državnih granica na Balkanu. Kao i uvek do sada u svojoj dva veka dugoj istoriji, i ovoga puta je to učinila preko Kosova, zapretivši da će Srbija zatražiti novi Dejton i sveukupno redefinisanje granica na Balkanu ako Kosovo nastavi da insistira na nezavisnosti. Potpredsednik vlade, Čović, pojasnio je stav vlade u odnosu na pitanje statusa Kosova. "Ako su oni (tj Albanci) za nezavisnost, mi (tj. Srbi) smo za podelu Kosmeta", rekao je on pre nepunih godinu dana, ponavljajući po ko zna koji put staru ideju o podeli Kosova koju su srpski nacionalisti iz kruga Dobrice Ćosića usvojili još u drugoj polovini 60-ih godina prošlog veka. Srbija je, dakle, na zahtev za nezavisnošću Kosova odgovorila listom sopstvenih teritorijalnih aspiracija, na kojoj je najznačajnjije mesto uvek imala i danas ima - Bosna i Herceigovina. U ovom trenutku pitanje statusa Kosova i dalje je otvoreno, a Srbija ne odaje utisak da je svoju poziciju promenila. Po sredi je pokušaj trgovine teritorijama: Kosovo, odnosno njegov deo, za Republiku Srpsku. Ali, ova politika teritorijalnih kompenzacija, pored podele Bosne i Kosova, dovodi u pitanje granice u celom regionu. Srpski nacionalisti i kreatori nacionalnog projekta sada već teško mogu sakriti da su uvek imali u vidu i istorijsku tendenciju Srbije da svojim državnim prostorom smatra i Makedoniju, makar jedan njen deo. Ako se tome doda i Crna Gora, kao "druga srpska država", kao "srpska Sparta" - onda je jasno da Srbija ne smatra pitanje granica na Balkanu okončanim i da računa na novi krug iscrtavanja etničkih granica. Nema sumnje da i danjašnja srpska državna strategija, kao i ona od pre 5. oktobra, počiva na načelnom nepriznavanju takozvanih avnojevskih granica, odnosno granica iz Ustava od 1974. godine. Jedino tako je moguće doći na ideju da se Republika Srpska izjednači sa Kosovom.\nDa politička elita Srbije, bar svojim većim delom, nije mnogo naučila iz neposredne prošlosti, pokazuje i odnos koji ona ima prema pitanju ustava. Na ovom pitanju, koje postaje sve aktuelnije, svakako će doći do izoštravanja različitih pozicija, što, ukoliko ne bude mudrosti i iznad svega tolerancije, može dovesti do ozbiljnih unutrašnjih napetosti pa i sukoba koji, imajući u vidu složeni sastav Srbije (na primer Vojvodina), može postati i internacionalizovan. Uprkos tome, model prema kome se u ustavnom pitanju Srbija ponašala prilikom raspada Jugoslavije vidljiv je i u SRJ, danas Srbiji i Crnoj Gori, a preti da postane dominantan i unutar same Srbije: srpska politička elita ne prestaje da insistira na recentralizaciji, dramatično zaostaje za realnim procesima, za istorijom. Tako je Milošević izmenom Ustava SRJ u leto 2000 pokušao da recentrralizuje zajednicu Srije i Crne i Gore, što je odvelo daljoj dezintegraciji. Tadašnja opozicija, a potonja nova vlast, prigrlila je i ovaj Miloševićev ustav, iako je bio duboko nelegitiman, zbog čega je region dobio jos jednu bivšu državu. Sličan model ponašanja možemo pratiti i unutar same Srbije: projekti regionalizacije koji zanemaruju realnost i pokušavaju da je ustavom promene, da iznova recentralizuju državu, posebno da ukinu autonomiju Vojodine. Sve to, pokrivajući navodno modernim regionalistickim rešenjima. Ponovo se aktuelizuje liberalni nacionalizam, slično kao nekada formulom "jedan čovek jedan glas"; kao što se u vreme raspada SFRJ predlagala "moderna federacija", sad se predlaže "moderna" regionalizacija. Vrhunac paradoksa su projekti koji u sklopu regionalizacije predviđaju sasvim neprirodnu, neobjašnjivu podelu Srbije na autonomne regije čiji bi status bio izjednačen sa Vojvodinom, a u nekim varijantama čak i sa Kosovom! Gotovo neverovatna izgleda vera da se separatističke tendencije u slučaju Kosova kao i stvarno autonomisticke tendencije u slučaju Vojvodine mogu amortizovati regionalizacijom Srbije. Lažnom simetrijom pokušavaju se otkloniti rešenja kao što su specijalni status ili čak pretvaranje Srbije u federaciju. U Srbiji doista postoji tradicionalna opsesija ustavima - teško objašnjiva vera, ili nada, da se ustavima mogu zaustaviti i preusmeriti autentuični istorijski procesi. Postoji neko neobično poverenje u životne moći ustava i istovremeno krajnji nemar, čak indiferentnost prema elementarnoj ustavnosti i zakonitosti; jedna paradoksalna kombinacija fasciniranosti i istovremenog nipodaštavanja ustavne norme.\nKonačno, treba reći da iluziji Srbije da se ustavima mogu poništiti istorijske realnosti povlađuje, i to sistematski, međunarodna zajednica, koja sprečava okončavanje procesa raspada Jugoslavije, pa i danas, kao i prvih godina poslednje decenije XX veka, podržava propale i nelegitimne državne tvorevine i saučestvuje u projektovanju državne mape Balkana koja predstavlja nasilje nad realnošću. Šta je drugo ako ne nasilje nad realnošću insistiranje na međunarodnopravnom subjektivitetu državne tvorevine sastavljene od tri konstitutivna dela bivše jugoslovenske federacije, od kojih dva hoće svoje samostalne države, a treći da njima vlada? Ovakav način tretiranja državnog pitanja na prostoru bivše Jugoslavije samo produžava njegovu agoniju, svima, možda čak najviše Srbiji, neprekidno uzima energiju i onemogućava je da se suoči sa samom sobom. I, što je najopasnije, daje dodatan podsticaj velikoj ovdašnjoj iluziji o etničkim granicama, koja - ne treba gubiti iz vida - nije samo srpska iluzija.


Stamatović: Ako SZS-u nisam potreban, mogu da me isključe!\nMilan Stamatović, Foto: Filip Plavčić\nLider Zdrave Srbije sve je objasnio...\nObjavljeno: 27.05.2019. 14:22h\n„Ako u Savezu za Srbiju odluče da im nisam potreban, mogu da me isključe“, kazao je za Danas i dodao da o njegovom isključenju ne postoje indicije i da se sa predstavnicima Saveza dugo nije čuo.\nOn je objasnio da se „pasivizirao i nije se pojavljivao u javnosti i na protestima „1 od 5 miliona“, zbog smrtnog slučaja u porodici, obaveza na poslu i registracije stranke ali i zbog, kako je rekao, „procene ljudi koji vode SZS o tome koliko on vredi“.\n„Savez, u kome veću ulogu imaju Vuk Jeremić, Boško Obradović, Borko Stefanović, procenio je da ja toliko vredim i da u toj meri treba da se pojavljujem na protestima i u popularizaciji SZS, a ja sam se ponašao u skladu sa tim. Moj cilj je da ojačam Zdravu Srbiju, za šta nisam koristio SZS, kao što to čine lideri ostalih stranaka“, kazao je Stamatović.\n„Moja pozicija je potpuno drugačija od lidera SZS koji ne učestvuju u lokalnoj vlasti i oni mogu da priušte sebi da rade to što rade, ali ne i ja, jer kao predsednik opštine imam mnoštvo obaveza“, kazao je Stamatović, a potom izrazio neslaganje sa načinima političke borbe Saveza za Srbiju:\n„Promene u Srbiji moraju da se ostvare na izborima, a ne na ulici. Ako bih kao predsednik opštine upadao u institucije, onda mogu da očekujem od drugih, koji se ne slažu sa mnom, da upadaju u čajetinsku opštinu.“\nNetačnim je ocenio informacije o tome da pregovara sa Šapićem i Jovanovićem o osnivanju novog opozicionog bloka desnice i dodao da je sa obojicom prijatelj i da se sa njima susreće ali da o tome, izričit je, nije bilo razgovora.\nOn je odbacio i optužbe da je „spustio loptu“ i da ne napada naprednjake, pošto je, navodno, sa njima uspostavio saradnju kako bi za Čajetinu, jednu od retkih opozicionih opština, od državnih organa isposlovao dozvolu za završetak panoramske žičare – gondole na Zlatiboru. Odbacio je i spekulaciju o tome da bi gondolu, krajem ovog leta, trebalo da pusti u rad Aleksandar Vučić.\nSTAMATOVIĆ: Vučić da traži od UN povlačenje hrvatske države iz okupirane RSK!\nStamatović: Nije bilo sastanka sa Ružićem\nDodavši da „Vučića niko nije zvao da pusti u rad gondolu i da o toj ideji u opštinskom rukovodstvu niko ne razmišlja“, on je objasnio da će ta lokalna samouprava pozvati predstavnike svih državnih institucija kao što je to učinila i pre četiri godine, prilikom postavljanja kamena temeljca, kada se niko od njih nije odazvao pozivu.\nMilan StamatovićČajetinaZdrava SrbijaDSSSPASSzS


Novi Sad, 12. decembar 2018 - Potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za privredu i turizam, Ivan Đoković, održao je danas radni sastanak u Skupštini AP Vojvodine na kome je predstavljena značajna studija pod nazivom „Pravci razvoja sektora MSPP u Vojvodini – Platforma za razvoj sektorskih politika“, koju su pripremili Evropski pokret u Srbiji i Fondacija „Konrad Adenauer“.\nSastanku su prisustvovali direktor Fondacije, Norbert Bekman Dirkes, autori studije dr Biljana Viduka i dr Robert Molnar, generalni sekretar Evropskog pokreta Novi Sad, Aleksandar Simurdić, kao i predstavnici kompanija, mikro, malih i srednjih preduzeća i preduzetnici predstavljenih u studiji.\nPotpredsednik Ivan Đoković je, ističući značaj unapređenja preduzetništva kroz mikro, mala i srednja preduzeća, počev od lokalnog nivoa, istakao da je preduzeća neophodno adekvatno usmeriti ka profitabilnim tržištima.\n,,Mikro, mala i srednja preduzeća čine 96 odsto od ukupnog broja privrednih subjekata u AP Vojvodini. U ovoj oblasti je zaposlen veliki broj ljudi. Merama podrške, Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam prati i pomaže malo i srednje preduzetništvo kroz nabavku mašina, opreme, softvera, repromaterijala, a fokusirani smo i na određene socijalno-ugrožene kategorije, zatim žensko preduzetništvo i kreativnu industriju. Usmereni smo na sve one oblike privređivanja koji mogu da donesu nove inovativne delatnosti, ili, pak, da ostvaruju nove materijalne vrednosti, ali i da jačaju izvozni potencijal“, istakao je Đoković.\nOn dodaje da samo nova vrednost, osavremenjavanje kroz digitalizaciju i inovacionu proizvodnju može da doprinese jačanju sektora preduzetništva.\n,,Potrebno je kreirati politiku, u smislu povećavanja zarada, broja radnih mesta, omogućavanje ljudima da se sami prihvate preduzetničkog poduhvata, uz podsticanje države da se upuste u rizik samozapošljavanja, te tako sprečiti dalje ekonomske migracije ljudi u inostranstvo, s obzirom da može da usledi demografska katastrofa“, naglašava Đoković.\nPrema rečima Bekman-Dirkesa, mala i srednja preduzeća jesu osnov razvoja svakog društva, te da je razlog podrške i objavljivanja ove studije unapređenje uslova rada ovih preduzeća kako bi bila u mogućnosti da pruže veći doprinos razvoju društva. Kako bi se navdeno realizovalo, on pominje neophodnost tri važne stavke, dobro funkcionisanje uprave na svim nivoma, zatim uređen pristup tržištu, kao i kvalitetna obuka i edukacija.\nDirektor Fondacije dodaje da je izabrana AP Vojvodina kao eksperimentalni region za dalji rad na pitanju unapređenja preduzetničke klime, a kako bi se unapredila konkurentnost preduzeća, odnosno njihova sposobnost da posluju u okvirima Evropske unije, kroz smanjenje birokratije i ubrzanje donošenja odluka.\nOva analiza pripremljena od strane Evrospkog pokreta u Srbiji-lokalnog veća Novi Sad (EpuS-Novi Sad), u partnerstvu sa Fondacijom ,,Konrad Adenauer“, može predstavljati platformu za otvaranje diskusije među relevantnim akterima, ali i iniciranje procesa izrade strategija razvoja ključnih sektora u narednom periodu.\nAnalizom privrednog ambijenta i stanja u privredi Vojvodine koja je predstavljena u studiji, izdvajaju se četiri sektora privrede sa potencijalom za rast i razvoj, a to su prehrambena i IKT industrija, metalsko-mašinski sektor, kao i sektor gume i plastike.


Janša: Bez popuštanja mera u narednim nedeljama\nTanjug 29. januara 2021. 16:06\nLJUBLJANA – Slovenački premijer Janez Janša rekao je danas da se u narednim nedeljama ne može očekivati veće ublažavanje protivepidemijskih mera kao i da je kasnije otkriveni zarazniji britanski soj u zemlji prisutan još od decembra, ali da je optimista zbog vakcinacije koja je u toku.\nJanša je na redovnoj vladinoj konferenciji povodom Kovid 19 izjavio da je Slovenija verovatno ušla u treći talas epidemije zbog prisustva britanskog soja virusa, ali da je optimista i da veruje da će ovo biti poslednji talas zbog vakcinacije, prenosi STA.\nPremijer je rekao da je nedavno potvrđeni britanski soj bio prisutan u Sloveniji već u decembru i apelovao na stručnjake da sa manjim kašnjenjem otkriju druge postojeće sojeve virusa.\nOn je izrazio verovanje da Slovenija do leta može postići imunizaciju 70 odsto stanovništva ako Biontek, Fajzer i Moderna isporuče dogovorenu količinu vakcina.\nJanša je najavio da će imunizacija imati efekta na restriktivne mere, međutim glavnina isporuka vakcina u Sloveniji planirana je za drugi kvartal godine, pa se u narednim nedeljama ne može očekivati veće ublažavanje ograničenja.\nSlovenački premijer, takođe, je rekao da će nadležne inspekcije ministarstava za zdravstvo i rad pojačati nadzor nad preduzećima kako bi se obezbedilo poštovanje ograničenja, navodi agencija.


Jeremić: Reforma SB jedno od ključnih pitanja\nKandidat Srbije za generalnog sekretara UN Vuk Jeremić iznosi plan za vođenje tom organizacijom\nKandidat Srbije za generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Vuk Jeremić predstavio je u Njujorku plan za vođenje svetskom organizacijom, dokument u kojem na 80 strana iznosi platformu za reformu Ujedinjenih nacija.\nOdgovarajući na pitanja pitanja predstavnika država članica, Jeremić je između ostalog ocenio da je reforma Saveta bezbednosti jedno od ključnih pitanja koje bi trebalo rešavati, kako bi to telo obezbedilo održivost i zadržalo kredibilitet.\nOn je rekao da je svet danas mnogo drugačiji nego 1945. godine, da je kao predsednik Generalne skupštine svojevremeno podsticao tu debatu, ali da je uloga u tom procesu na državama članicama UN.\nKada je reč o ljudskim pravima, Jeremić je naglasio da Visokom komesarijatu za ljudska prava hronično nedostaje novca i trenutno se odvaja svega tri odsto budžeta UN za jedan od tri stuba na kojima počiva organizacija. Jeremić je ukazao i da je u ovom trenutku izbeglička kriza jedna od najvažnijih i predstavlja test za međunarodnu zajednicu.


Jednom odlukom blokiran put u Europu\nBosna i Hercegovina propustila je priliku da otpočne pregovore o potpisivanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, priopćeno je iz Ureda Visokog predstavnika u BiH kao reakcija na sinoćnju odluku Parlamenta RS da ne prihvati reformu policije sukladno principima Europske unije. Srpska demokratska stranka, kao i druge stranke koje su glasovale za ovakvu odluku, snose glavnu odgovornost, stav je OHR-a, i one su odbacile cjelokupnu budućnost RS-a i BiH u Europskoj uniji. U priopćenju se ističe da su time Srbe u BiH izolirali od njihovih susjeda u Beogradu, koji su na putu da otpočnu pregovore o potpisivanju sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju za tri tjedna.\nIzaslanstvo Europske komisije u BiH najavilo je da će dodatno razmotriti koje su daljnje mogućnosti i u procesu reforme policije u BiH, kao i otpočinjanja pregovora o potpisivanju sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju BiH Europskoj uniji. Glasnogovornik Frane Maroević:\n“Delegacija Evropske komisije je razočarana odlukom Narodne skupštine RS, koja je odbila prijedlog reforme policije - da policija treba biti organizirana na državnom nivou, da treba biti izvan neke političke kontrole i utjecaja i da se policija treba organizirati po principu šta je najbolje po funkcionalnosti i organizaciji - i principi Evropske unije se neće mijenjati. Trenutno Evropska komisija razmatra koje su dalje mogućnosti.”\nIako je propušten rok, 15. septembar, za prihvatanje reforme policije u Bosni i Hercegovini, predsjednik Narodne skupštine RS Dušan Stojičić smatra da ovakva odluka ne znači zakivanje procesa reformi i bh. put ka Europi:\n“Ovo je jednostavno još jednom ponavljanje da insistiramo da RS kao entitet u BiH mora, kada je riječ o policijskim poslovima, da zadrži ono što se zove javna bezbjednost u svojoj nadležnosti, jer svaki drugi pristup bi bio jako, jako loš i poguban.”\nParlament RS, svojim zaključcima, obvezao je Vladu da nastavi razgovore o reformi policijskih snaga u BiH, no da li će i kada biti nastavka pregovora još uvijek je nepoznato.\nPredstavnici Kluba Stranke demokratske akcije u Narodnoj skupštini RS smatraju da su sve prilike prokockane. Šef Kluba Tarik Sadović kaže - “krivac je vlast u RS”:\n“Pitanje je kako sad izaći iz ovog ćorsokaka. Zar da budemo taoci neodgovorne i nazadne politike jedne grupe ljudi? Reforma policije, čini mi se, može se obaviti samo sa novim pregovaračima iz RS, koji neće biti ograničeni političkim uslovima, suprotnim evropskim standardima, za ustroj moderne policije.”\nI šef zastupničkog kluba Socijaldemokratske partije i Nove hrvatske inicijative BiH Zekerijah Osmić odgovornim za još jedan neuspjeh smatra Vladu RS i predstavnike Srpske demokratske stranke:\n“Nemamo vremena da više tolerišemo ovakva ponašanja nikoga, pa ovog puta ni najviših funkcionera u RS-u.”\nKomentirajući moguće sankcije prema predstavnicima RS i Srpske demokratske stranke, predsjednik Parlamenta RS Dušan Stojičić je izjavio:\n“Ja ne znam šta bi bila posljedica takvog pristupa i da li je on uopšte moguć.”\nZa Ured Visokoga predstavnika posljedice odluke Narodne skupštine RS su jasne i sankcije su zapravo odgađanje bh. puta ka Europi. U OHR-u su i stava da, budući da RS ne nudi nikakve prijedloge o reformi policije koji će ispuniti uvjete Europske unije, nema osnova za nastavljanje institucionalnih pregovora. A ukoliko Vlada RS namjerava ispoštovati uvjete Europske komisije, iz Ureda Visokog predstavnika joj je poručeno da zna koga treba kontaktirati kada bude spremna.


Izgradnjom planiranih 400 mini hidroelektrana svaka bh. rijeka bi bila "smještena u cijevi"\nIzgradnjom planiranih 400 mini hidroelektrana svaka bh. rijeka bi bila “smještena u cijevi”\nTrenutno je izgrađeno 114 MHE diljem BiH, a koje u svom punom kapacitetu rada samo do tri posto doprinose proizvodnji električne energije na godišnjem nivou (koju imamo i viška u BiH pa se izvozi u susjedne države)\nUdruženje “Aarhus centar u BiH”, povodom Međunarodnog dana rijeka koji se obilježava sutra, ističe da je taj dan izuzetno važan za sve aktiviste Bosne i Hercegovine koji nastoje zaštiti bh. prirodna bogatstva rijeke, “naročito od korupcije, koja doprinosi nerazumnoj destrukciji rijeka izgradnjom malih hidroelektrana (MHE)”.\n– MHE ne doprinose kreiranju novih radnih mjesta, osim investitorima koji ubiru novac putem subvencija uzimajući novac od svih građana koji plaćaju račun za električnu energiju, jer se rad MHE kontoliše isključivo putem online sistema; dok naše rijeke presušuju, ostaju suha korita a građani koji ovise od rijeka radi pića, poljoprivrede i turizma su prinuđeni odsesliti se iz BiH, poput mještana iz općina Vitez, Kaćuna, Jablanice, Travnika, sela uz kanjon rijeke Ugar, Neretve, Drine, Fojnice, Željeznice, Lašve, Lepenice, Bosne – upozoravaju iz Udruženja “Aarhus centar u BiH”.


Izabrani najbolji Gradskog fudbalskog saveza Gradiška | Radio Gradiška 98,8 MHz\nIzabrani najbolji Gradskog fudbalskog saveza Gradiška\nSvečana manifestacija „Izbor najboljih Gradskog fudbalskog saveza Gradiška za 2019. godinu“ održana je večeras u restoranu „Tina“ u Gradišci.\nNa manifestaciji su proglašeni najbolji fudbaleri klubova sa područja Gradiške, najperspektivniji fudbaleri, najbolji klub, najbolji trener, sportski radnici i sudije.\nPredsjednik Gradskog fudbalskog saveza Gradiška Ilija Gigović rekao je da tokom čitave godine vrjednuju rezultate pojedinaca i ekipa te da na kraju godine biraju najbolje.\nGigović je istakao da su dobri rezultati pokazatelj rada čitavog Gradskog fudbalskog saveza Gradiška.\nOn je dodao da je Gradski fudbalski savez Gradiška drugi u Republici Srpskoj po broju klubova i registrovanih igrača.\nGigović je naveo da u budućnosti planiraju sačuvati klubove koji rade na području Gradiške, te da će u narednom periodu raditi na poboljšanju infrastrukture i izgradnji terena sa vještačkom podlogom.\nPriznanje za najperspektivnijeg mladog igrača u 2019.godini dobio je Aleksa Raca, kapiten pionirskse selekcije FK „Kozara“ i standrandi reprezentativac U15 RS i BIH.\nPerspektivne mlade sudije za 2019. godinu su : Bojan Tomić , Bane Matić, Marinko Đorđić, Aleksandar Ristić, dok su najuspješnije fudbalske sudije Dragan Kesić i Radislav Kačavenda.\nDragan Kesić savezni sudija Prve lige Republike Srpske je rekao da je sudijski poziv jako zahtjevan te da je ovo priznanje zahtjevalo dosta truda i rada.\nNagradu za najuspješnije sportske radnike u 2019. godini uručene su Dragoljubu Saviću iz FK „Torpedo“ Cerovljani, Nedimu Hatiću iz FK „Dubrave“ i Mladenu Čekiću FK „13 Skojevki“ Grbavci.\nNajuspješniji fudbalski treneri u 2019. godini po izboru saveza su Đorđo Grujičić koji je sa ekipom FK „Obradovac“ izborio ulazak u viši rang Područne lige Gradiška i Branko Tomić koji je već nekoliko proteklih sezona na korak do ulaska u viši rang takmičenja Područne lige Gradiška.\nPovelju za osnivanje kluba dobio je Klub malog fudbala „ Boračka“ Gradiška, dok su FK „Lijevče“ iz Nove Topole za 90 godina postojanja i FK „Polet“ iz Elezagića za 60 godina postojanja kluba dobili povelje Gradskog fudbaskog saveza za jubilej fudbalskih klubova.\nNagradu za aktivnog fudbalera sa najdužim stažom dobio je Aleksandar Stojanović.\nPioniri FK „Kozara“ Gradiška dobili su posebno priznanja za postignute rezultate u 2019. godini jer su jesenji prvaci Omladinske kvalitetne lige 2019/2020 sa 11 pobjeda i 1 nerješenim rezultatom.\nPriznanje za najuspješnije fudbalske klubove dobili su FK „Obradovac“ Gradiška i FK Torpedo“ Ceorovljani.\nPriznanje za trećeg na listi najuspješnijih fudbalera dobio je Dejan Kojić, drugoplasirani na ovoj listi je Dušan Vukobratović dok je titulu najboljeg odnosno najuspješnijeg fudbalera dobio prvotimac FK „Kozare“ Nemanja Gavrić.\nNemanja Gavrić je rekao da za fudbalere FK „Kozare“ ovo bila uspješna godina te da je njegova nagrada i priznaje zapravo nagrada za čitavu ekipu.\nOn je istakao da očekuje da će naredna godina biti još uspješnija i da će se „Kozara“ plasirati u viši rang takmičenja odnosno Premijer ligu BiH.\nFinale Radničkih sportskih igara u...\nFutsal ekipa Boračka lider na tabe...


Verbić je tom prilikom rekao da su Fulbrajtove stipendije namenjene studentima, profesorima i istraživačima, uz napomenu da je u poslednjih 15 godina bilo 150 polaznika Fulbrajtovog programa iz Srbije.\nOn je objasnio da Fulbrajtovu stipendiju ne bi trebalo posmatrati kao nagradu, već kao investiciju u obrazovni sistem, i dodao da Srbija u tom programu učestvuje od kraja Drugog svetskog rata.\nPrema njegovim rečima, od Srbije se očekuje da pokaže posvećenost programu kroz skromnu finansijsku nadoknadu i da maksimalno iskoristi njegove mogućnosti.\nSvesni smo da ovaj program ima izuzetno rigoroznu selekciju i da su oni koji uspeju da dobiju tu stipendiju već unaped prepoznati kao lideri u svojim oblastima, što i nama povećava šanse da se bolje predstavimo u SAD i u svetu, naveo je ministar.\nVerbić je ukazao na to da ovaj program postoji u više od 150 zemalja sveta, da su alumni asocijacije izuzetno uticajne u svojim zemljama, kao i da je želja da stipendisti u Srbiji budu jedan od pokretača saradnje između Srbije i SAD, ali i povezivanja obrazovanja i privrede.\nKirbi je naveo da je Fulbrajt program jedan od najprestižnijih američkih programa akademske razmene, uz ocenu da je dobro to što Ministarstvo prosvete želi da pomogne mladim ljudima da se usavršavaju u SAD.\nOn je naglasio da je ovo program koji ima dugoročne benefite, uz napomenu da i stručnjaci iz SAD dolaze u Srbiju u okviru tog programa.


Ne može se podizati spomenik Miloševiću i zalagati se za EU\nBeta 18. avgusta 2016. 16:50\nPredsednik Političkog saveta Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Dušan Jakovljev saopštio je danas da je izjava predsednika Srbije Tomislava Nikolića o pitanju podizanja spomenika Slobodanu Miloševiću „vrhunac trenutne nesuvisle politike“, nakon podrške koju su ovoj ideji dali ministri u Vladi Srbije Ivica Dačić i Aleksandar Vulin.\nPrema njegovim rečima, veoma je problematično to što Tomislav Nikolić govori o ujedinjenju podizanjem spomenika Slobodanu Miloševiću, koji je „simbol razjedinjenja i destruktivne polike devedesetih“.\n„Nikolić bi trebalo da razmisli da li neko, ko je državu čiji je on trenutno predsednik, doveo do ivice propasti, ratova, sankcija, bombardovanja, prinudnog raseljavanja, uopšte zaslužuje spomenik ili bi trebalo da se od takve ličnosti ogradi”, rekao je Jakovljev.\nOn je kazao da je nemoguće govoriti o evropskim integracijama, napretku i pomirenju u regionu s jedne strane, a istovremeno govoriti o podršci nekome ko je „ispisao najmračnije stranice bliže istorije ove države“.\n„Nikolićeva izjava da je podržavao Miloševića u njegovoj borbi je za svaku osudu, jer se svi dobro sećamo šta je ta borba značila i do čega je dovela. Ako to znači da predsednik Nikolić i dalje stoji iza ovakvog načina ‘borbe’, takva izjava zaslužuje svaku osudu i sankciju“, naveo je Jakovljev.\nKako je dodao, „posebno je zanimljiva“ potreba predsednika Nikolića da iznese svoje vidjenje na temu o kojoj ga niko nije pitao.


Nakon pet godina monitoringa, javne nabavke u BiH nisu javne - znaju li vlasti kako dalje? -\nPosted 24/02/2021 Anita Škaljić\nKoliko je ozbiljna situacija u sistemu javnih nabavki u Bosni i Hercegovini najbolje pokazuje činjenica da je informacija o tome da bh. vlasti „ne znaju“ nabaviti vakcinu protiv COVID 19 virusa u okviru postojećeg Zakona o javnim nabavkama zasjenila podatke da se kroz javne nabavke godišnje „izgubi“ iznos 400 – 500 miliona KM. Ovo je, između ostalog, iznešeno na zaključnoj konferenciji za medije, održanoj u Sarajevu, na kojoj je prezentirana finalna publikacija projekta “Da javne nabavke i u BiH postanu javne”. Tokom pet godina projekta, praćeno je 12,214 konkretnih javnih nabavki, procijenjene vrijednosti od skoro 4,5 milijardi KM.\nPartneri na projektu su predstavili publikaciju projekta sa sumarnim podacima za posljednjih pet godina, konkretnim primjerima neregularnosti i zloupotreba, planom potrebnih mjera za cjelovito unaprijeđenje sistema javnih nabavki u BiH, te prijedlogom izmjena Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine. Publikacija “Da javne nabavke u BiH postanu javne” dostupna je na sljedećem linku: https://osfbih.org.ba/index.php/2-naslovna/270-objavljene-publikacije-iz-sfere-transparentnosti-i-antikorupcije\nBiHDa javne nabavke postanu javneFODjavne nabavkeMervan Miraščijazakon\n⟵Anes Podić, EKO AKCIJA\nPromocija Priručnika o posebnim istražnim radnjama⟶


Đukanović: Vlada može da promijeni već imenovanog kandidata, ali je neuobičajeno | Standard\nOd naredne godine Savjet za regionalnu saradnju, tijelo finansirano od EU i zaduženo za brojne ekonomske projekte na Zapadnom Balkanu, trebalo bi da vodi crnogorski političar Igor Lukšić. Međutim, kako saznaje Pobjeda, crnogorska vlada je saopštila EU zvaničnicima da je protiv kandidature Lukšića i da ima svog kandidata za ovu bitnu regionalnu poziciju.\nSada je tu bitan i konsenzus država članica. Ranije je bio postignut konsenzus između članica, odnosno država regiona da gospodin Lukšić bude generalni sekretar. Ta vrsta saglasnosti će ponovno biti nužna za izbor eventualnog novog kandidata\nKako je Pobjedi potvrđeno iz više diplomatskih izvora, brojni su pritisci iz nove vlasti da oni predlože novog kandidata koji bi pokrivao poziciju generalnog sekretara ove regionalne organizacije.\n– Za sada Igor Lukšić ima podršku u evropskim krugovima jer Evropska komisija čvrsto stoji na principijelnoj poziciji da bivši crnogorski premijer preuzme organizaciju u januaru sljedeće godine. On je prepoznat kao promoter regionalne saradnje – rečeno je Pobjedi iz diplomatskih krugova.\nKako funkcioniše lobiranje za određene pozicije u okviru evropske administracije, za Pobjedu objašnjava za Pobjedu dr Dragan Đukanović, profesor Fakulteta političkih nauka iz Beograda i predsjednik Centra za spoljnu politiku.\n– Kada je u pitanju funkcionisanje Savjeta za regionalnu saradnju, izbor njegovih organa – generalnog sekretara i zamjenika generalnog sekretara poštuju se prijedlozi vlada država članica ovog međudržavnog foruma i takođe se između država članica vrši neka vrsta konsultacija kada su u pitanju najviša mjesta. To je već ranije učinjeno kada je gospodin Lukšić i zapravo izabran za generalnog sekretara Savjeta za regionalnu saradnju sa odloženim stupanjem na funkciju. Inače, gospodin Igor Lukšić i ranije je bio prepoznat kao promoter regionalne saradnje i dobar poznavalac multilateralne saradnje na jugoistoku Evrope. Podsjetio bih da je Lukšić 2013. godine zajedno sa Štefanom Fileom, tadašnjim komesarom za proširenje EU, predstavio jednu novu agendu Zapadnobalkanske šestorke kada je redefinisana regionalna saradnja nakon ulaska Hrvatske u EU. Evo danas gotovo osam godina kasnije, manje-više sve te ideje iznijete u provobitnom prijedlogu tadašnjeg crnogorskog ministra vanjskih poslova Crne Gore Lukšića i evropskog komesara Filea se sprovode uključujući i implementaciju četiri slobode na Zapadnom Balkanu, odnosno ovo što sada nastaje kroz kreiranje zajedničkog regionalnog tržišta pod okriljem Berlinskog procesa i samog Savjeta za regionalnu saradnju – kaže Đukanović.\nNa pitanje Pobjede da li je neozbiljno za jednu državu da prvo imenuje jednog kandidata za Savjet za regionalnu saradnju pa onda drugog – bez obzira što se Vlada promijenila, Đukanović kaže da se to u praksi nije dešavalo.\n– Ali u svakom slučaju, Vlada ima mogućnosti da redefiniše tu vrstu odluka – kaže naš sagovornik.\nNa našu konstataciju da će Evropska komisija aminovati novu odluku Vlade Crne Gore da promijeni Lukšića, Đukanović objašnjava da to nije tako jednostavno.\n– Sada je tu bitan i konsenzus država članica. Ranije je bio postignut konsenzus između članica, odnosno država regiona da gospodin Lukšić bude generalni sekretar. Ta vrsta saglasnosti će ponovno biti nužna za izbor eventualnog novog kandidata – kaže Đukanović.\nĐukanović podsjeća i da je sve kandidate iz Srbije, koji su bili u Savjetu za regionalnu saradnju, predložila Vlada Srbije: Gorana Svilanovića, Jelicu Minić, Tanju Miščević i zaključuje:\n– Očekivalo bi se da generalni sekretar Savjeta za regionalnu saradnju bude neko ko jako dobro poznaje region, trendove u regionu, ali politika, nažalost, svuda prevladava pa i kada je u pitanju ova vrsta imenovanja – poručuje Đukanović.\nKoliko su ove pozicije zavisne od situacije u EU i kadrovskih rješenja, pokazuje i činjenica da je isprva bilo planirano da Lukšić na ovoj poziciji bude pet godina. Kada je završio šestogodišnji mandat 2019. Goran Svilanović je kao potencijalnog nasljednika predložio Lukšića, ali je pod pritiskom tadašnje šefice evropske diplomatije Federike Mogerini taj mandat podijeljen na dva dijela tako da prve dvije i po godine RCC vodi Albanka Maljinda Bregu, a od januara 2022. bi trebao to da preuzme Igor Lukšić.


Avion se raspao prilikom sletanja\nOlupina aviona kompanije "Dagestan Erlajns"\nPrilikom prinudnog sletanja ruskog putničkog aviona, letelica se raspala i dve osobe su poginule, a 83 osobe povređene. Nadležni su saopštili da je „Tupoljev-154“, vazduhoplovne kompanije „Dagestan erlajns“, uzleteo s moskovskog aerodroma sa 176 putnika i članova posade.\nMeđutim, letelica se prinudno spustila na drugi moskovski aerodrom, promašila pistu i raspala na tri dela. Nadležni su saopštili da je pilot letelice iz 1970-ih godina javio da su dva od tri motora otkazala posle 80 kilometara leta na visini od 9100 metara, a da se treći motor pokvario prilikom sletanja.\nAvion je leteo na liniji za dagestansku prestonicu Mahačkalu. „Tupoljev-154“ je poznat po kvarovima, a glavni ruski avioprevoznik „Aeroflot“ je prošle godine zbog serije nesreća povukao iz saobraćaja 23 preostale letelice tog tipa. Poljski predsednik Leh Kačinjski je početkom godine poginuo prilikom pada „Tupoljeva-154“ zbog guste magle.\nTa letelica je u nekim delovima Evrope i zabranjena, zbog prekomerne buke koju prave njeni motori.


Još jedna značajna novina, koja je na predlog Računovodstvene komore Srbije uvrštena u nacrt novog Zakona o računovodstvu, je dostavljanje samo jednog redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja – do 31. marta, umesto dosadašnja dva – 28. februara (za statistiku) i 30. juna.\nIz ovog profesionalnog udruženja računovođa insistiraju i na brisanju odredbe zakona kojom se definiše obaveza izdavanja samo elektronskog računa, jer tvrde da su delatnosti u Srbiji specifične i da tako nešto naše zakonodavstvo ne može podržati. Konkretno, navode primere poljoprivredne proizvodnje, građevine, procedure prilikom izvoza i carine...\nKako "Blic Biznis" saznaje, svi konsultanti koji rade na izradi novog Zakona o računovodstvu do danas (ponedeljak) bi trebalo da se izjasne o sugestijama dostavljenim tokom javne rasprave, a zatim Ministarstvo finansija konačnu verziju nacrta šalje na Vladu.\nKo će biti nadležan za licenciranje\nPrema podacima Saveza računovođa i revizora Srbije, u našoj zemlji radi nešto više od 2.000 licenciranih računovođa koji poštuju sve međunarodne standarde i imaju kontinuiranu edukaciju. S druge strane, statistika pokazuje da ukupno oko 7.000 ljudi redovno potpisuje finansijske izveštaje preduzeća, a nisu "profesionalci" i ne rukovode se nikakvim etičkim kodeksima, kaže za "Blic Biznis" Pero Škobić, generalni sekretar Saveza.\nKako najveći broj malih firmi poverava vođenje knjiga upravo takvim malim agencijama, odnosno računovođama, najviše interesovanja i diskusija povodom novog Zakona o računovodstvu izazvala je upravo odredba prema kojoj će jedan od uslova za rad knjigovodstvene agencije biti da ima najmanje jednog stalno zaposlenog računovođu koji ima licencu organizacije članice Međunarodne federacije računovođa (IFAC – International Federation of Accountants). U Srbiji je trenutno punopravni član IFAC samo Savez računovođa i revizora Srbije.\nU Računovodstvenoj komori Srbije su drugačijeg mišljenja. Oni smatraju da Savez računovođa i revizora ne bi smeo da ima monopol na organizovanje ispita i ocenjuju da se na ovaj način potcenjuju diplome. Ipak, saglasni su da država mora da uredi način na koji se vode poslovne knjige.\n"Smatramo da bi bi profesionalna zvanja trebalo da izdaje „stručno telo“ koje će imati poveren posao, odnosno javno ovlašćenje, od Ministarstva finansija i koje će raditi po usvojenom programu. Zakonom o računovodstvu trebalo bi da se propišu jasni kriterijumi za izbor članova Nacionalne komisije za računovodstvo, gde uslov mora biti potvrđena stručnost i znanje u oblasti računovodstva i odlična bibliografija u dosadašnjem radu", objašnjava u razgovoru za "Blic Biznis" Snežana Mitrović, predsednik Računovodstvene komore Srbije.\nOna dodaje da bi komisiju trebalo da čini 10 članova, i da bi to trebalo da budu predstavnici visokoškolskih ustanova iz oblasti računovodstva, Ministarstva finansija, profesionalnih udruženja koja okupljaju računovođe u Srbiji i rade u skladu sa preporukama IFAC-a.\n"Zalažemo se da računovođe pred ovakvom komisijom polažu jednodnevni ispit u okviru koga će biti 30 zadataka kroz koje mogu da pokažu svoje znanje, a svi sa iskustvom dužim od 10 godina u profesiji trebalo bi automatski da dobiju licencu", ističe naša sagovornica.\nPrema trenutno aktuelnom propisu, polaganje ispita organizuje Savez računovođa i revizora Srbije, i to dva puta godišnje. Pero Škobić navodi da su svi troškovi na koje treba da računaju zainteresovani članarina - 64 evra i ispit - 29 evra.\n"Za one koji već rade i imaju praksu sam ispit neće biti neki veliki problem, dok ostalima, koji misle da je dovoljno da uzmu računovodstveni program i završili su posao, svakako neće biti tako lako", objašnjava naš sagovornik i dodaje da najveću "galamu" dižu upravo računovođe koje nemaju sertifikat.\nInače, licenca se obnavlja svake godine. Škobić kaže da je za obnovu potrebna kontinuirana edukacija i pohađanje stručnih seminara, odnosno prikupljanje 40 bodova godišnje, kako bi računovođe bile u toku sa propisima koji se stalno menjaju i usaglašavaju.\nJedan finansijski izveštaj, elektronski računi...\nIz Računovodstvene komore Srbije navode da se novi zakon odnosi samo na "pružaoce usluga", odnosno pravna lica i preduzetnike koji se bave računovodstvom, a ne i na računovođe koji rade u firmama i vode računa o 350.000 kompanija. Snežana Mitrović naglašava da bi, prema njihovom mišljenju, trebalo da se odnosi na sve.\n"U Nacrtu zakona je usvojena naša sugestija da se više ne dostavljaju dva finansijska izveštaja godišnje – 28. februara za statistiku i 30. juna, nego samo jedan redovni finansijski izveštaj – 31. marta. To je važno zato što imamo skraćen rok od tri meseca da uradimo efekte vezano za izveštaj o transfernim cenama, a jako je važno i zato što će država ranije dobiti prihod od poreza na dobit i samostalne delatnosti", podseća sagovornica "Blic Biznisa".\nRačunovodstvena komora Srbije smatra i da bi kod izveštaja za mikro i mala pravna lica – reč je o skraćenom setu finansijskog izveštaja – iz predloga zakona trebalo izbaciti obavezne napomene uz izveštaje.\n"Još jedna odredba koja se mora brisati je obaveza izdavanja isključivo elektronskog računa, jer su delatnosti u Srbiji specifične i naše zakonodavstvo to ne može podržati. Tako nešto je nemoguće izvesti kod poljoprivredne proizvodnje, građevine, carinjenja...", objašnjava Snežana Mitrović i dodaje da se Komora takođe zalaže za smanjenje kazni propisanih zakonom za 50 procenata.\nPrimena novog zakona o računovodstvu trebalo bi da počne sa finansijskim izveštajima za 2020. godinu, koji će se dostavljati 2021. Kako navode predstavnici Ministarstva finansija, krajnji cilj donošenja novog zakona je podizanje nivoa kvaliteta finansijskog izveštavanja u našoj zemlji i usklađivanje sa najboljom međunarodnom praksom. Nacrt zakona o računovodstvu predviđa uvođenje jasnih uslova za profesionalno pružanje računovodstvenih usluga, kao i posebnog javnog registra pružalaca računovodstvenih usluga, čime bi se unapredio kvalitet ovih usluga.\nStruka navodi i da je stvarni razlog za uslov da agencija mora imati najmanje jednog licenciranog računovođu zapravo to što Vlada Srbije ne želi ponovo da se nađe na listi FATF zemalja (koje imaju strateške nedostatke u borbi protiv pranja novca i finansiranja terorizma). Naime, jedan od zahtev MANIVAL-a, tela Saveta Evrope koje procenjuje poštovanje standarda u ovoj oblasti, jeste i licenciranje računovođa.


Fanovi iz celog sveta odali počast Džordžu Majklu – GayEcho\nFanovi iz celog sveta okupili su se u rodnom gradu Džordža Majkla, nedaleko od Londona kako bi mu odali počast.\nNaime, na svečanosti koju su organizovali fanovi pokojne pop zvezde, puštane su najpoznatije pesme Džordža Majkla, poput “Jesus to a Child” i “Wake Me Up Before You Go Go”, a događaj je organizovan u pabu u kom je osnovan “Wham!” prvi bend u kom je bio Majkl.\nPodsetimo, Džordž Majkl je umro 25. decembra u 53. godini, ali je sahranjen tek krajem marta na severu Londona. Takođe, početkom istog meseca, stigao je obdukcioni izveštaj u kom je utvrđeno da je Džordž Majkl umro prirodnom smrću.\nBlicGeorge MichaelmuzikaVelika Britanija\n« Pretučena trans osoba u Beogradu\nMalo drugačija porodica »


Mađarska: Mediji tvrde da je povećanje poreza za oglašavanje udar na njihovu nezavisnost | Biznis i Finansije\n/ Politika i društvo / Mađarska: Mediji tvrde da je povećanje poreza za oglašavanje udar na njihovu nezavisnost\nDva najveće mađarske nacionalne televizije, TV2 i RTL, pobunile su se protiv plana Vlade da poveća porez na prihode od reklama. Iz TV2 kažu da bi primena ovog zakona imala “nesagledive posledice” za medijske kompanije, a ponajviše za televizijske.\nPovećanje poreza za oglašavanje je inače prva ekonomska mera novog kabineta mađarskog premijera Viktora Orbana, koji se i ranije na ne baš omiljen način bavio medijima. Rast poreza se, po predviđenom planu, ne bi odnosio na profit već na prihode medijskih kompanija od reklama. Ako zakon prođe u Parlamentu, već od 20. avgusta medijske kuće bi mogle početi sa plaćanjem poreza koji bi iznosio do 40% njihovih prihoda.\nTV2 procenjuje da bi posledice novog poreza mogle lišiti mađarsku ekonomiju 1,6 do 1,8 milijardi forinti godišnje, odnosno od 5.253.500 evra do 5.909.860 evra. Takođe, televizije bi bile primorane da ukinu skupe TV programe, serije i kvalitetne emisije.\nRTL je izdala saopštenje u kojem kaže da je podizanje poreza “brutalan napad na najveći medij u zemlji koji je u proteklih 17 godina uspešno odolevao uticaju partija i ostao nezavistan”. Ova televizijska kuća je objavila i da bi ekonomski uticaj povećanja prihoda od reklama na mađarski budžet bio minimalan odnosno “iznosio bi manje od ukupne sume koju je Centralna banka Mađarske ove godine izdvojila za reklamiranje”, te da i nije neko rešenje za pomoć ekonomiji.\nmađarska mediji nezavisnost oglašavanje orban porez prihodi rast reklame tv udar


Dukat sveže mleko proizvodi se isključivo od mleka srpskih farmera | Somboled\nDukat sveže mleko proizvodi se isključivo od mleka srpskih farmera\nBeograd, 10. februar 2013. godine – Kompanija Somboled proizvodi sveže mleko u svom proizvodnom pogonu u Somboru, koristeći isključivo najkvalitetnije sirovo mleko sa domaćih farmi na teritoriji Srbije.\nProizvodi se redovno kontrolišu od strane kompanije i nadležnih organa po nacionalnom programu za praćenje rezidua u namirnicama životinjskog porekla, te ne postoji nikakva opasnost za domaće potrošače.\nSomboled mnogo ulaže u kvalitet sirovine i kontrolu gotovog proizvoda, stoga potrošači u Srbiji mogu biti sigurni u kvalitet i zdravstvenu ispravnost Dukat svežeg mleka proizvedenog u našoj zemlji.\nS obzirom na interes javnosti ponavljamo da kompanija sporne proizvode, trajno mleko s 2,8 odsto mlečne masti od 0,5l i Lagano jutro s 2,8 odsto mlečne masti od 1l, ne uvozi iz Hrvatske i oni nisu prisutni na srpskom tržištu.\nMožete preuzeti ovo saopštenje za javnost u PDF formatu klikom ovde.


Autorentdoo | Aerodrom Beograd\nAUTORENT posluje na Aerodromu Beograd od 2003 godine. Klijenti koji sleću na Aerodrom Beograd, odmah po izlasku sa carine, sa leve strane vide poslovnicu Autorent. Naša vrata su uvek širom otvorena putnicima i posetiocima Aerodroma Beograd. Autorent na Aerodromu Beograd ima radno vreme od 7-22h svakoga dana u nedelji ali naše cenjene klijente sa potvrđenom rezervacijom, obavezno čekamo i izvan radnog vremena.\nUkoliko naši klijenti imaju potrebu za dodatnim uslugama na Aerodromu Beograd, tu smo da pružimo asistenciju kao konsijež uslugu:\nda rezervišemo smeštaj ili dobar restoran\nda iznajmimo kancelariju\nda izvršimo transfer sa našim vozačem\nda primimo i predamo pošiljku za rodbinu i prijatelje\nda čuvamo prtljag\nda organizujemo razgledanje Beograda sa turističkim vodičem\nda organizujemo izlete\ni sve ono što je pored rent a car usluge klijentu potrebno prilikom boravka u Beogradu i Srbiji\nAutorent je fantastično pozicioniran sa svojom poslovnicom na Aerodromu Beograd, koja za razliku od drugih rent a car agencija, nije šalter već savremena kancelarija sa pultom i mestima za sedenje za naše cenjene klijente, gde se mogu odmoriti i sačekati pripremu dokumentacije za izdavanje ili vraćanje automobila.\nBeograd je svoj prvi aerodrom dobio 1910 godine i nalazio se na Banjici, na mestu gde se danas nalazi Vojno-medicinska akademija (VMA). Kasnije je Aerodrom Beograd preseljen na lokaciju današnjeg Novog Beograda, tačnije na mesto današnjeg Airport City poslovnog kompleksa. U godinama pre Drugog svetskog rata, 1939 i 1940 sa Aerodroma Beograd je dnevno poletalo i sletalo 14 aviona sa međunarodnih avio-linija, sa nekoliko stotina putnika.\nInteresantno je, da je u to vreme Aerodrom Beograd bio jedna od većih vazdušnih luka u Evropi. Sa tadašnjeg Aerodroma Beograd, koga su posle rata zvali „Stari aerodrom“, poletali su borbeni avioni koji su branili nebo nad Srbijom u aprilu 1941, u susret nemačkim agresorima.\nAerodrom Beograd su koristili nemački okupatori\nOni su prilikom povlačenja digli u vazduh aerodromske zgrade.\nPonovo je izgrađen Aerodrom Beograd\nPonovo je izgrađen Aerodrom Beograd, koji je imao jednu pistu dužine 3000 metara.\nNarednih godina Aerodrom Beograd je dograđivan a novembra 2008 je promenio ime u Aerodrom „Nikola Tesla“ Beograd.\nOd decembra 2018, novi vlasnik Aerodroma Beograd je francuska kompanija VANCI, koja je dobila koncesiju na 25 godina, do 2043\nBroj putnika na Aerodromu Beograd je 2017 dostigao cifru od 5,3 miliona a predviđeno je proširenje kapaciteta Aerodroma Beograd, kako bi se broj putnika godišnje povećao na čak 14 miliona!\nOd 1941-1944 Aerodrom Beograd su koristili nemački okupatori, koji su prilikom povlačenja digli u vazduh aerodromske zgrade. Nakon Drugog svetskog rata, bilo je potrebno izgraditi novi aerodrom.\nNa današnjoj lokaciji u Surčinu, 18 km od centra Beograda, 1962 ponovo je izgrađen Aerodrom Beograd, koji je imao jednu pistu dužine 3000 metara. Narednih godina Aerodrom Beograd je dograđivan a novembra 2008 je promenio ime u Aerodrom „Nikola Tesla“ Beograd.\nOd decembra 2018, novi vlasnik Aerodroma Beograd je francuska kompanija VANCI, koja je dobila koncesiju na 25 godina, do 2043. Broj putnika na Aerodromu Beograd je 2017 dostigao cifru od 5,3 miliona a predviđeno je proširenje kapaciteta Aerodroma Beograd, kako bi se broj putnika godišnje povećao na čak 14 miliona. To je odlična vest za Autorent jer će se povećanjem broja putnika na Aerodromu Beograd, povećati i broj korisnika naše rent a car usluge na Aerodromu Beograd. Dakle, u poslednjih 110 godina, broj putnika na Aerodromu Beograd se povećao sa 50.000 na 5 miliona godišnje a u narednih 25 godina, taj broj će se uvećati još tri puta.\nDobra vest je, da će Aerodrom Beograd postati i regionalni kargo centar, što će doprineti razvoju lokalne privrede. U toku je proširenje infrastrukture za kargo centar Aerodroma Beograd ali i proširenje aerodromske zgrade sa novim pristupnim mostovima za ukrcavanje i iskrcavanje putnika, kao i VIP sektor jer je sve više privatnih čarter letova koji koriste poslovni ljudi iz celog sveta, kao i ljudi koji mogu sebi priuštiti luksuzni avio prevoz.\nNa Aerodromu Beograd dočekivali smo i ispraćali svetski poznate filmske i muzičke zvezde, sportiste, umetnike, državnike. Aerodrom Beograd je naročito posećen prilikom dolaska naših sportskih reprezentacija nakon osvajanja medalja na svetskim i evropskim prvenstvima ili olimpijadama. Da ne zaboravimo, sve češće na Aerodromu Beograd dočekujemo naše mlade genijalce, učenike i studente koji osvajaju svetska odličja na olimpijadama iz matematike, fizike, informatike, itd.\nAerodrom Beograd je dugo bio jedini komercijalni i međunarodni aerodrom u Srbiji ali na sreću, to više nije tako. Aerodrom Niš i Aerodrom Kraljevo, iz godine u godinu povećavaju broj putnika i međunarodnih avio-linija koje drže nisko budžetne avio kompanije, kao što su Wizz Air, Air Berlin, Ryan Air i druge, koje omogućavaju jevtin avio prevoz do većih evropskih gradova, kao što su Beč, Milano, Berlin, London, Minhen, Malme, Barselona. Ove nisko budžetne avio kompanije, takođe sleću i poleću i sa Aerodroma Beograd.\nAerodrom Beograd je mesto dirljivih susreta sa rodbinom i prijateljima na povratku iz inostranstva, mesto susreta poslovnih partnera, mesto prvog utiska za ljude koji po prvi put dolaze u Srbiju i Beograd. Zbog toga je važno, da Aerodrom Beograd i svi zaposleni na Aerodromu Beograd, pruže kvalitetnu uslugu putnicima i posetiocima, kako bi se stalno vraćali i susretali. Autorent daje svoj pun doprinos pozitivnom utisku o Aerodromu Beograd, pružanjem kvalitetne rent a car usluge, izgledom svoje poslovnice i izgledom i ponašanjem svojih zaposlenih.\nMi u Autorentu, uvereni smo da će budući razvoj Aerodroma Beograd neminovno uticati i na razvoj naše rent a car usluge, na obostrano zadovoljstvo nas i naših klijenata.\nDobrodošli na Aerodrom Beograd i dobrodošli u Autorent!


Vreme 1118 - Vreme uspeha! (jun 2012): Poslovne vesti\n<< VREME | BR 1118 | 7. JUN 2012. EXTRA\nDelta Planet: Šoping-mol od 200 miliona evra\nDelta Real Estate u proleće 2013. godine započeće gradnju do sada najvećeg i najekskluzivnijeg šoping-mola u Srbiji pod imenom Delta Planet. Šoping-mol, ukupne površine od oko 200.000 kvadratnih metara, nalaziće se na beogradskoj Autokomandi, uz autoput E-75, u pravcu Niša. Projekat je vredan 200 miliona evra, što će biti najveća investicija Delta Real Estate Grupe u narednom periodu, ali i druga po veličini u oblasti nekretnina u Srbiji od 2000. godine do danas. Na gradnji objekta biće angažovano oko 5000 radnika iz većeg broja domaćih firmi, a završetak šoping-mola omogućiće i otvaranje više od 5000 novih radnih mesta. Delta Planet će u jesen 2014. ponuditi posetiocima 250 lokala različitog sadržaja, a očekuje se da najmanje 50 brendova prvi put predstavi svoju ponudu na srpskom tržištu. Prodavnice, uslužne radnje, restorani i kafei prostiraće se na dva nivoa šoping-mola. Ispod njih predviđen je hipermarket, a iznad, nivo za zabavu: bioskop, spa i wellness, sportski sadržaji i slična ponuda namenjena poklonicima zdravog života. "Delta ovde ne staje sa investiranjem. Imamo u planu još značajnih projekata, posebno u našim strateškim biznisima: poljoprivredi i izgradnji nekretnina", izjavila je Jelena Krstović, potpredsednica Delta Holdinga.\nDunav osiguranje: Nova donacija\nPovodom Dana kompanije, Dunav osiguranje doniralo je 31. maja Kliničkom centru u Kragujevcu sredstva za kupovinu kombi vozila, koje će služiti za prevoz hrane i ostale potrebe ovog velikog kliničkog kompleksa. I ove, kao i prethodnih godina, kompanija Dunav osiguranje na delu je pokazala društvenu odgovornost primerenu lideru na domaćem tržištu. Ugovor o donaciji potpisali su Milenka Jezdimirović, generalna direktorka Dunav osiguranja, i dr Slobodan Obradović, direktor Kliničkog centra Kragujevac. "U skladu sa našom politikom društveno odgovornog poslovanja, Dan naše kompanije obeležavamo na human način. Zdravstvo u našoj zemlji je grana kojoj je pomoć uvek dobrodošla. U skladu s tim, godinama unazad nastojimo da pomognemo zdravstvenim institucijama", izjavila je Milenka Jezdimirović, generalna direktorka Dunav osiguranja. Apatinska pivara: Najbolji poslodavac\nApatinska pivara, po mišljenju zaposlenih, dvostruki je laureat priznanja "Najbolji poslodavac u 2012. godini" na nivou Srbije i regiona, između 87 preduzeća koja su učestvovala u istraživanju Infostuda. Na treći u zemlji i prvi regionalni konkurs "Najbolji poslodavac – zaposleni biraju" prijavilo se ukupno 57 kompanija iz Srbije u tri osnovne kategorije – mala, srednja i velika preduzeća. U okviru tromesečnog istraživanja, 8141 zaposlenih anonimno su procenjivali poslodavce, i ocenili kvalitet svog radnog mesta, odnos poslodavca prema njima i lični odnos sa kolegama. "Veoma smo ponosni na ovo priznanje, baš zato što stiže od zaposlenih. Sistem razvoja zaposlenih u Apatinskoj pivari zasniva se na analizi rezultata rada i kompetencija svakog pojedinca, jer pred naše zaposlene postavljamo vrlo zahtevne ciljeve, ali sa druge strane smatramo da je važno da postoji balans profesionalnog i privatnog života", istakla je Jelena Dragosavac, menadžer za regrutaciju i interne komunikacije Apatinske pivare. Eurobank EFG: Obnovljen deseti vrtić\nDečije igralište u okviru vrtića "Crvenkapa", rekonstruisano u sklopu projekta "Veliko srce", otvoreno je 22. maja u Kragujevcu. Zahvaljujući korisnicima više od 18.000 kreditnih kartica "Veliko srce", vrtić je dobio obnovljeno dečije igralište, opremljeno najmodernijim spravama za igru mališana iz Kragujevca i okoline. Ovo je deseti vrtić čije je igralište obnovljeno tokom tri godine trajanja ovog zajedničkog projekta Eurobank EFG i Fondacije "Ana i Vlade Divac". Jedinstvena humanitarna kartica "Veliko srce" pruža mogućnost građanima da podrže obnovu dečijih igrališta u državnim obdaništima širom Srbije, bez ikakvih dodatnih troškova. Ova jedinstvena MasterCard kartica koristi se kao bilo koja standardna kreditna kartica, uz dodatni doprinos humanom cilju. Prilikom svake transakcije, uključujući kupovinu i podizanje gotovine, Eurobanka svoj deo prihoda uplaćuje Fondaciji "Ana i Vlade Divac", u svrhu rekonstrukcije dečijih igrališta u vrtićima širom Srbije.\nHypo Alpe Adria banka: Za energetsku efikasnost\nHypo Alpe Adria banka ponudila je građanima veoma povoljne potrošačke kredite za unapređenje energetske efikasnosti. Građani mogu da apliciraju za kredite u iznosu do 10 hiljada evra, koji se odobravaju u dinarskoj protivvrednosti, a prema iznosu na profakturi. Kamatna stopa je fiksna i iznosi pet odsto za dinarske kredite za koje nije potrebno učešće, dok je u slučaju indeksiranih kredita u evrima kamatna stopa sedam odsto, uz učešće od 30 odsto. Rok otplate kredita iznosi od 12 do 60 meseci, u zavisnosti od mogućnosti i planova građana, a fiksna kamatna stopa omogućava nepromenjene rate kredita tokom celog perioda otplate. Krediti su predviđeni za nabavku i postavljanje izolacije, zamenu spoljašnje stolarije, ugradnju energetski efikasnijih peći, kao i za izvođenje drugih radova koji unapređuju energetsku efikasnost. Vip mobile: Siguran rast Vip je nastavio da beleži rast poslovanja i tokom prvog tromesečja ove godine. Prihodi su porasli za 23 odsto u odnosu na isti period prošle godine, do 37,3 miliona evra, a dobit pre kamate, amortizacije i poreza beleži rast od čak 139 odsto i iznosi 10,3 miliona evra. Vipu se do kraja marta pridružilo više od 1,6 miliona korisnika, što je rast od 17 odsto, dok je tržišno učešće kompanije dostiglo 16,1 odsto. "Nosioci rasta su privatni postpejd korisnici, solidna pripejd baza, zatim dolazak novih korisnika širokopojasnog interneta, poslovnih korisnika, kao i značajan broj onih koji su u Vip mrežu prešli koristeći uslugu prenosa broja. Nastavićemo da rastemo u 2012. i da uvodimo inovativnu ponudu na tržište Srbije", izjavio je Andreas Graf, član UO i finansijski direktor Vip mobile. Stručni skup: Održavanje skladišne opreme\nStručni skup povodom predstavljanja standarda SRPS EN 15635 o primeni i održavanju skladišne opreme, održan je 23. maja u Hotelu Tulip Inn u Beogradu u organizaciji kompanije InTeSe GmbH & Co. KG. Predmet skupa bilo je upoznavanje kompanija u Srbiji sa zakonskim obavezama iz oblasti standardizacije i bezbednosti pri projektovanju i upotrebi skladišne opreme, kao i problematika i razmenjivanje iskustava prilikom uvođenja i primene ovog standarda. Pored glavne teme, na skupu je bilo reči i o tome kako se postaje član ISS-a i koja je važnost jedne takve institucije. Govorilo se i o projektovanju regalnih skladišta, trenutnom stanju i problemima u Srbiji i kako ih prevazići. Standard SRPS EN 15635 će do kraja ove godine ući u upotrebu u Srbiji, a u Evropskoj uniji se uveliko primenjuje.\nWurth: 15 godina u Srbiji\nKompanija Wurth, svetski lider u snabdevanju montažnom opremom proslavlja 15 godina rada u Srbiji. U cilju obeležavanja jubileja, Wurth d.o.o. Beograd je pored preseljenja u novu poslovnu zgradu u Surčinu, 15 godina nakon što je napravljena prva prodaja u Srbiji, organizovao celodnevnu edukaciju svojih zaposlenih i okupljanje za poslovne partnere, koji su tom prilikom upoznati sa novim programima i projektima.\nWurth je bio i domaćin međunarodne konferencije, na kojoj je ugostio 20 direktora Wurth kompanija iz Evrope i Bliskog istoka. Wurth je međunarodni koncern, prisutan sa 416 kompanija u više od 80 zemalja sveta, ima više od 66 hiljade zaposlenih i godišnji obrt od 9,7 milijardi evra. U Srbiji Wurth ima više od 200 zaposlenih i ostvaruje obrt od oko 15 miliona evra godišnje.\nIntervju – Andrea Simončeli, predsednik UO Delta Generali osiguranja > Obezbediti mogućnost izbora\nVinarija Tikveš – Kavadarci, Makedonija > Pažnja i ljubav kao ključni sastojci\nSaveti iz osiguranja > Pod kojim uslovima osiguranik može otkupiti polisu životnog osiguranja\nPR industrija > Komunikativna vlada\nIntervju – Milan Ćulić, direktor Centra za istraživanje studija turizma > Tito kao transnacionalni projekat


Opština Kula oglasila konkurs za radno mesto\nnedelja, 22 novembar 2020 05:42\nDokazi koji se prilažu uz prijavu na javni konkurs: potpisana prijava sa radnom biografijom i navodima o dosadašnjem radnom iskustvu; fotokopija lične karte i/ili odštampan očitan izvod; izjava u kojoj se kandidat opredeljuje da li će sam pribaviti podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija ili će to organ učiniti umesto njega (obrazac 1); overena fotokopija diplome kojom se potvrđuje stručna sprema; original ili overena fotokopija dokaza o položenom stručnom ispitu za rad u državnim organima; original ili overena fotokopija dokaza o radnom iskustvu u struci (uverenja, potvrde, rešenja, ugovori i drugi akti iz kojim se dokazuje na kojim poslovima, sa kojom stručnom spremom i u kojem periodu je stečeno radno iskustvo); uverenje o državljanstvu Republike Srbije; uverenje kojim se dokazuje da kandidat nije pravnosnažno osuđivan na bezuslovnu kaznu zatvora od najmanje šest meseci i za kandidate koji su ranije radili u državnom organu, odnosno organu autonomne pokrajine ili jedinice lokalne samouprave, uverenje da im radni odnos nije prestao zbog teže povrede dužnosti iz radnog odnosa.\nProvera osposobljenosti, znanja i veština kandidata u izbornom postupku: sa kandidatima čije su prijave blagovremene, dopuštene, razumljive i potpune i uz koje su priloženi svi potrebni dokazi i koji ispunjavaju uslove za rad na oglašenom radnom mestu, izborni postupak sprovešće se u prostorijama Opštinske uprave Kula, u Kuli, ul.Lenjinova br.11, nakon isteka roka za podnošenje prijava. O tačnom mestu, datumu i vremenu sprovođenja izbornog postupka kandidati će biti blagovremeno obavešteni telefonskim putem ili elektronskom poštom na brojeve telefona ili adrese koje navedu u svojim prijavama. Svaki član konkursne komisije vrednuje ocenama od 1 do 3 odgovore kandidata na pitanja koja su mu postavljena i to: ocenom 3 – tačan odgovor, ocenom 2 – delimično tačan odgovor i ocenom 1 – netačan odgovor nakon čega sačinjava listu za izbor kandidata