Vučić najavio velike projekte: "Kragujevac će imati 'lepoticu' od Kliničkog centra"\nVučić najavio velike projekte: „Kragujevac će imati ‘lepoticu’ od Kliničkog centra“\nKragujevčani 22/07/2021\tNo Comments ALEKSANDAR VUČIĆKlinički centar ŠumadijeKragujevac\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas je obišao Šumadijski okrug. On je ovom prilikom najavio i velike projekte za Grad Kragujeva\nKako je istakao, jedino gde se suštinski kasni jeste projekat za Centar matičnih ćelija.\n„Kasni se zbog korone i zato što je jedan od izvođača radova odbijen od strane Evropske investicione banke, pa sad ide drugi izvođač, tako da krećemo i to da radimo“, rekao je.\nKada je u pitanju Klinički centar, naveo je da se sve radi kako je planirano.\n„Posle Niša, Beograda, Novog Sada, završava se kompletan projekat. To je oko 35 miliona evra – to su samo građevinski radovi, tako da računajte da će to biti između 45 i 50 miliona evra, tako da će Kragujevac imati ‘lepoticu’ od Kliničkog centra“, najavio je. Sve to, tvrdi, samo je deo ulaganja u Kragujevac.\n„Ide i obilaznica koja je 155 miliona evra, ide vam železnička pruga za industrijsku zonu, idemo na izvlačenje toplane iz centra grada i rešavaćemo problem Zastave oružje. Kanalizacija je najskuplja u Kragujevcu, da znate, radimo i kišnu i fekalnu kanalizaciju, to je drugi grad, ljudi će dobiti nešto što su čekali 70 ili 80 godina“, poručio je.\nVučić je obišao i pogone kompanije Simens mobiliti, a najavio je i gradnju velelepnog stadiona u Kragujevcu.\nKako je zaključio, najbolje vreme za Kragujevac i Šumadiju tek dolazi.\nPrevious Previous post: Bazen u Novom Pazaru „razdvaja“ muškarce i žene, a komentari na mrežama pokazuju naš nizak prag poštovanja\nNext Next post: Kragujevac dobija velelepan stadion: „Kapacitet – 20.000 ljudi“


Novi Pazar: Četvrtina budžeta otišla na plate, ni dinar u uredjenje reka i zaštitu od požara\nBeta 9. jula 2019. 13:50\nTreće na listi rashoda je finansiranje rada Predškolske ustanove „Mladost“ koja je iz gradske kase dobila 252 miliona dinara, a slede izdvajanja za obrazovanje (244,5 miliona), sport (170 miliona) i kulturu i informisanje (156 miliona).\nNajviše novca namenjenog obrazovanju dobile su osnovne škole „Bratstvo“ (blizu 28 miliona dinara, 99 odsto planiranih sredstava) i „Vuk Karadžić“ (27,2 miliona dinara, 97 odsto obećanog novca).\nNajmanje novca dobila je Osnovna škola „Djura Jakšić“ u Trnavi – 3,7 miliona dinara, što je tek dve trećine planiranih prihoda iz gradske kase.\nBitne stavke medju rashodima bile su i izdvajanja za održavanje javne higijene (138 miliona dinara), rasvetu (125 miliona dinara) i otplatu duga (70 miliona dinara).\nMedju programima za koje lokalna samouprava Novog Pazara prošle godine nije utrošila ni dinar su uredjenje rečnih korita i protivpožarna zaštita, mobilni protivpoplavni sistemi, akcioni plan za bezbednost grada i podrška osobama sa invaliditetom.\nNa uredjenju rečnih korita prethodnih godina je radjeno, ali sredstvima iz kredita koji su „Srbijavode“ uzeli kod Svetske banke.


Kipar ucenjuje EU — neće da glasa za nove sankcije Rusiji - 25.01.2020, Sputnik Srbija\nKipar odbija da glasa za uvođenje sankcija Evropske unije protiv nekih ruskih zvaničnika sa Krima, saopštila su Rojtersu tri diplomatska izvora iz EU. 25.01.2020, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, kipar\n07:43 25.01.2020 (Osveženo: 10:59 25.01.2020)\nKipar odbija da glasa za uvođenje sankcija Evropske unije protiv nekih ruskih zvaničnika sa Krima, saopštila su Rojtersu tri diplomatska izvora iz EU.\nKipar se nada da će Evropa preduzeti oštrije mere protiv Turske zbog bušenja, odnosno traženja nafte i gasa u teritorijalnim vodama Kipra. EU je pripremila mere za zabranu ulaska i zamrzavanje imovine nekih turskih državljana, povezanih sa radovima u njenim teritorijalnim vodama, ali je zasad odložila donošenje konačne odluke.\n„Kiprani očekuju uvođenje sankcija Turskoj zbog bušenja (u vodama Kipra) i razočarani su njihovim odlaganjem. Zato su se umešali u sankcije oko Krima, zato ih blokiraju“, rekao je jedan neimenovani diplomata.\nZa uvođenje sankcija protiv građana Rusije potrebna je jednoglasna podrška svih 28 članica EU. Kako je saopštio evropski diplomata, u EU su iznenađeni odlukom Kipra, jer ta država poslednjih meseci uživa podršku evropskih partnera kada je u pitanju Turska.\nPredstavnik Ministarstva inostranih polova Kipra Demitris Samuel je negirao da postoji veza između ova dva pitanja, izjavivši da je Kipru potrebno vreme da pažljivo razmotri nove akcije EU protiv zvaničnih lica sa Krima.\nSavet EU je produžio ekonomske sankciji Rusiji, koje su uvedene još 2015. godine, do 31. jula 2020. godine.


Premijer: MMF bi dozvolio veće povećanje plata, ali ja neću\nBEOGRAD - Premijer Srbije Aleksandar Vučcić izjavio je danas da je MMF dozvolio povećanje plata i penzija, i to veće nego što je očekivao, ali da on neće ići sa tim maksimumom.\n"MMF bi nam dozvolio da više povećamo plate i penzije nego što sam mislio, ali ja to neću. Eto, neću", rekao je Vučić na konferenciji za novinare u Vladi Srbije i primetio da bi to malo ko tako otvoreno rekao, ali da se on ponaša ogovorno i da vodi računa o interesima zemlje.\n"Ovo niko normalan ko se bavi politikom u Srbiji ne bi rekao, ali evo ja sam rekao zato što me ne zanima ko će da glasa za mene, već da Srbija bude zdrava zemlja, zato što želim u budućnost i da se menjamo", poručio je premijer.\nDa zakoni ne štite prava na nerad,da naučimo kako da radimo\nVučić je izjavio da Srbija neće biti zemlja u kojoj se, kao što je to bilo decenijama, razmišlja samo kako da se sačuva plata, odnosno radno mesto, a ne posao i konkurentnost na tržištu.\nPremijer je, na zajedničkoj pres konferenciji posle sastanka sa potpredsednikom Švajcarske i saveznim ministrom ekonomskih odnosa, obrazovanja i istraživanja Johanom Šnajderom Amanom, rekao da ne jenjava pritisak političara i medija da se ne gase preduzeća koja decenijama prave gubitke i "žive" na subvencijama:\n"Pa šta ako se gasi. . gasi se zato što ne radi, što ne posluje po tržišnim principima, zato što nije konkurentno na tržištu, zato što ga je neko uništio ili pogrešno privatizovao", primetio je premijer i dodao da i u tom pogledu može mnogo toga da nauči od Švajcarske, od promene pristupa prema radi i poslovanju, do uvođenja dualnog obrazovanja.\nVučić je istakao da se, inače, pomoć Švajcarske Srbiji od devedesetih godina meri desetinama miliona evra, ali da Srbija od te zemlje pre svega želi da nauči kako da radi.\nNavodeći da školujemo decu koju ne šaljemo na praksu, te da imamo ekonomiste koji nikad nisu videli fakturu, Vučić je rekao da to mora da se promeni i da će vlada raditi na uvođenju dualanog obrazovanja, uprkos kritikama.\nOn je uporedio situaciju u Švajcarskoj, koja godinama ima dualno obrazovanje sa Srbijom, navodeći da je u toj zemlji samo tri odsto nezaposlenih među populacijom starosti od 15 do 24 godine, dok je u Srbiji 47 odsto nezaposlenih tog uzrasta.\nPremijer je rekao i da Srbija ima "idiotske zakone" u pojedinim oblastima, koji štite određena prava ljudi "samo da ne bismo radili".\n"Deca od 12. godine moraju da razmišljaju šta će da rade u životu. Decu moramo da šaljemo na praksu", rekao je Vučić.\nVučić je rekao da se Srbija u oblasti konceptualizacije dualnog obrazovanja suočava s brojnim problemima, a da je jedan od ključnih nezainteresovanost domaćih poslodavaca da u tome učestvuju, kao i to što ne postoje dugogodišnji poslovni planovi.\n"To ćemo morati da menjamo zajedno sa preduzetnicima i poslodavcima, to ne može sama vlada da uradi", rekao je Vučić.\nOn je dodao da se razmišlja o uvođenju posebnog nastavnog predmeta koji će se ticati preduzetništva, a uz koji bi se razvijao preduzetnički duh i u javnom i u privatnom sektoru.\nNavodeći da je Švajcarska pre 150 godina bila jedna od najsiromašnijih zemalja, Vučić je rekao da je ta zemlja sada zahvaljujući radu i promeni pristupa jedna od najbogatijih u Evropi.\n"Ne mislim da možemo da budemo najbogatija zemlja za 150 godina, ali moramo mnogo toga da menjamo", rekao je Vučić.\n"To vam je kao kad odete u lov, a niste u stanju da ulovite ništa. Onda je bolje da vas neko nauči i obuči kako da lovite, nego da lovi umesto vas i da vam deset puta donese lovinu. Tako i u poslu", rekao je Vučić.\nVučić je zahvalio švajcarskog vladi na pomoći od 3,7 miliona franaka koje je dobilo Ministarstvo privrede za regionalni razvoj, ističući da je to značajan novac koji će Srbija odgovorno potrošiti i podsetio da je naša zemlja dobila i značajan deo novca za projekte energetske efikasnosti.\nPodsetio je da u poslednje vreme dolazi sve veći broj investitcija iz Švajcarske, od hotela do fabrike vode u Kosjeriću, te da se očekuju nove investicije u narednom periodu.\nVučić je podsetio da se Srbija na svetskoj biznis listi pomerila sa 91. na 59. mesto, te da očekuje da će 2016. godine Srbija biti među prvih 40 zemalja i time ući u superligu po uslovima poslovanja.\n"Srbija će gledati da bude deo globalnog sveta", rekao je Vučić.\nJohan Šnajder Aman poručio je da su inovacije važne za razvoj, a da stručno obrazovanje doprinosi povećanju konkurentnosti i inovacijama.\nŠnajder Aman je, na pres konferenciji nakon razgovora sa premijerom Aleksandrom Vučićem, rekao da dolazi iz privatnog sektora, i da je dugo godina obrazovao mlade ljude.\n„Našim stručnim obrazovanjem smo uticali da firme postanu konkurentne. To je moguće samo ako preduzeća sa praksom i škole sa teorijom budu u trajnom procesu i jedne druge se dopunjuju“, objasnio je Šnajder.\nOn je rekao da je srpskog premijera pozvao na konferenciju „Svis Skils“, iduće godine u Vinterturu, na kojoj se prikazuje odnos Švajcarske prema stručnom obrazovanju i kako planira dalje da ga razvija.\nŠnajder je, na zajedničkoj konferenciji za štampu, istakao da je vatreni zagovornik stručnog obrazovanja, jer je prednosti video u praksi i to sada prenosi na politiku.\nStručno obrazovanje ne može da se prosto "prekopira", jer neće delovati ako se samo prenese, već mora da se prilagodi specifičnoj situaciji. „Najvažnije je da od samog pcocetka budu uključena preduzeća, koja će želeti da finansiraju u mlade. Tu sa sigurnošću možemo davati dobre predloge“, poručio je on.\nŠvajcarska je, kako je naglasio, zemlja inovacija, koja je bila siromašna, bez sirovina, a koja se širenjem na strana tržišta okrenula inovacijama i time doprinela razvoju.\n„Sa vama želimo da delimo taj inovativni napredak, način na koji mogu da se podstiču inovacije“, rekao je Šnajder.\nOn je izrazio zadovoljstvo što je Švajcarska i finansijski mogla da pomogne Srbiji i pokrene neke projekte. Šnajder je, ukazujući na dobre odnose dve zemlje, rekao da se to partnerstvo ogleda i što postoji više od 40 letova nedeljno.\nSaradnja između dve zemlje, prema njegovim rečima, može i treba da se pojača.\nOn je podsetio da ovo nije prvi susret u ovoj godini, već drugi, te da saradnja ne može da se upsostavi ođednom, već je nešto na čemu treba trajno raditi.\nŠnajder je ukazao da Srbija i Švajcarska sarađuje i u Svetskoj banci, MMF-u, EBRD-u, gde su dve zemlje dokazivale da jedna drugoj veruju.\n„U mojoj zemlji živi 200.000 državljana Srbije. Iz sopstvenog iskustva mogu reći da su migranti iz Srbije neko koga izuzetno cenimo kao zaposlene. Naravno, imamo razumevanje kada srpska vlada kaže da ljudi u sopstvenoj zemlji treba da dobiju mogućnosti, da se ovde ostvare inovacije“, kazao je Šnajder.\nOn je preneo da je sa srpskim premijerom razgovarao i o „klaud kompjutingu“, „Industrija 4.0“, dodajući da se radi ogromnim podacima, internet platformi koje već danas postoje.\nPreko tih instrumenata će svet postati globalno selo, reorganizovati se potpuno, te je, kako je podvukao, preporučljivo da se svim snagama pudružimo na tom putu.\nŠvajcarska je zainteresovana da dalje neguje kontakte sa Srbijom i učestvuje u realizaciji projekata.\nŠnajder je naglasio da je važno da obe strane uče jedna od druge, jer niko ne zna sve.\n« Srbija nema zakon o okupljanju građana KRAJ: Nema odgovornih za aferu "Loto" »


Očekivanja pred razgovore u Istanbulu\nIransko nuklearno postrojenje\nIran tvrdi da će na ključnim pregovorima o svom nukleranom programu, zakazane sa velikim svetskim silama ovog vikenda u Istanbulu, izneti nove inicijative. Sastanak se odigrava u jeku sve većih tenzija u regionu.\nPostrojenje za obogaćivanje uranijuma Fordo, smeštena duboko u jednoj planini 160 kilometara južno od Teherana – biće centralna tema razgovora predstojećeg vikenda. Prema medijskim izveštajima, u kojima se navode izjave diplomata, Sjedinjene Države i Evropska unija će verovatno tražiti da se ona momentalno zatvori. Dejvid Klif je stručnjak za neširenje nuklearnog naoružanja u nevladinoj organizaciji Vetrik.\n„Iranci su taj objekat izgradili u tajnosti, a zapad ga je otkrio u septembru 2009. Nedavno je taj objekat i suštinski oživeo, i počeo da proizvodi obogaćeni uranijum“.\nNa sastanku u Istanbulu učestvuje pet stalnih članica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija – Sjedinjene Države, Velika Britanija, Kina, Rusija i Francuska – uz Nemačku i Iran.Teheran poriče optužbe Zapada da nastoji da proizvede atomsku bombu i insistira da program obogaćivanja uranijuma ima za cilj proizvodnju struje. Iran je obećao nove inicijative tokom ovih razgovora, ali nije precizirao šta bi mogao da ponudi.\nSjedinjene Države i Evropska unija uvele su nove, oštrije sankcije Iranu, nedavno zabranivši i uvoz nafte iz te zemlje. Analitičari navode da Teharan može da se osloni na Kinu i Rusiju za ograničenu podršku, a Peking je pred razgovore pozvao takozvanu grupu P5+1 da zauzme „pragmatičan stav pogodan za manevrisanje“. Iransko rukovodstvo je podeljenih gledišta, ističe stručnjak za proliferaciju Dejvid Klif.\n„U Iranu još nije doneta odluka da li nastoje da odmah proizvedu bombu ili žele da razviju, takozvanu „virtuelnu nuklearnu sposobnost naoružanja“, što znači da imaju sav potreban materijal i svu naučnu i tehničku ekspertizu da razviju nuklarno oružje, ukoliko u jednom trenutku u budućnosti stigne naredba da se krene s tim“.\nI Sjedinjene Države i Izrael navode da u tom slučaju neće imati izbora, nego da krenu u vojni napad na Iran. Analitičar Andrea Berger, iz Kraljevskog instituta za ujedinjene službe u Londonu, kaže da postoji optimizam da će diplomatija pobediti.\n„U okviru ovih pregovora, nijedna od zemalja za stolom nije iznela da je ovo kraj angažmana sa Iranom. Štaviše, raspored pregovora izgleda da implicira kako se zemlje nadaju da će biti budućih pregovora“.\nPred razgovore u Istambulu, zategnutost između Zapada i Irana raste, baš kao i obim međunarodnih sankcija Teheranu. Zapad ima sve manje strpljenja, a Vašington upozorava da ne postoji neograničeno vreme za diplomatiju i da su sve mogućnosti i dalje u u opticaju.


Promena politike | Politika - miko komentari\nBy Ivanjica on 8. марта 2017.\nKad je Donald Tramp izabran za predsednika, američki ambasadori u Beogradu, Prištini i Sarajevu graknuli su u jedan glas da se u politici prema Balkanu ništa neće menjati, da će oni i dalje ostati zapadnobalkanski gospodari života i smrti, da će smisliti neki biznis za sebe i da će i dalje, osiono i bahato, sprovoditi antisrpsku politiku zločinačke, poražene klike sa reke Potomak.\nNisu razumeli, ili su mislili da će se zabijanjem glave u pesak zaštiti nadolazeće oluje koja je po njima trebala da potraje dok se Tramp ne izduva, u šta su čvrsto verovali.\nNisu shvatili, ni oni, ni NATO, ni Merkel, ni Oland, da se stvari nepovratno menjaju, glupo i slepo su verovali da će nova administracija da prihvati zatečeno stanje ne terenu, i time sama sebi iskopa grob pokrivanjem zlikovačke politike, sa kojom se u Americi hvata za gušu na metar od građanskog rata.\nSamo je lud čovek mogao da poveruje da će Tramp da zadrži istu politiku prema Bosni i Kosovu, dvema državama koje su stvorile paralelne strukture američke obaveštajne zajednice koja Trampu radi o glavi.\nBosna i Kosovo su dragoceni primeri i važni argumenti kojima Tramp udruženo, neoliberalno i nekonzervativno, Klintonovsko-Bušovsko zlo, može da tuče direktno u glavu, i tu šansu ne može i ne sme propustiti, jer se radi o biti ili ne biti.\nRazmoniranje te dve kriminalne tvorevine, Alijine ID Bosne i narko-mafijaške države Kosovo, privatnih prćija angloameričkih trgovaca smrću, veoma je važna karika Trampove politike, i ona se mora vršiti pažljivo, jer je šteta koju su Klintonisti napravili, po svim osnovama, ogromna, i da Amerika mora da je plati, otišla bi u finansijski i moralni bankrot, te se zato malim ali ubojitim koracima počinje sa razvaljivanjem te dve divlje gradnje na Balkanu.\nNaravno, niko i ne sumnja da je Klintonovsko-Soroševska klika, udružena sa nesrećnom Mogerini, pokušala da razbije Makedoniju rušeći sporazum Makedonaca i Albanaca, da Trampa takođe stavi pred svršn čin i time ga potpuno onesposobi da uradi što je naumio, da ga zarobe i vežu u lance propale globalističe politike.\nSjedinjene Američke Države i NATO oštro su danas reagovali na najavu kosovskih vlasti o formiranju oružanih snaga Kosova.\nI Stoltenberg i američka ambasada, saveznici, okrenuli su ploču, i kao da do juče nisu pričali sasvim suprotno, danas upozoravaju\nPreneo sam im ozbiljna uznemirenja saveznika iz NATO o poslednjem predlogu vlasti na Kosovu za transformaciju BSK u oružane snage Kosova bez izmena Ustava. Jasno sam stavio do znanja da su jednostrani koraci kao što su ovi beskorisni i pozivam vlasti Kosova da budu u bliskom kontaktu s Beogradom“, rekao je Stoltenberg u Briselu\nNažalost službeni Beograd je dugo lutao, podržao Klintonovu, sa Ramom pravio veliku Albaniju i gotovo zaokružio državnost Kosova, tako da ovo priheftavanje za promenu američke politike na Balkanu više liči na želju da se spase brodoloma dosadašnje politike nego na nešto na čemu se ona temeljila.\nJasno je naravno da će svi pobornici kriminalne politike klike sa reke Potomak morati da odstupe pre ili kasnije, jer se radi o tektonskim i dubinskim promenama globalne politike koja će sasvim sigurno odbaciti sve konvertite i preletače iz interesa sopsvenog opstanka, jer je svesna da samo potpunom demontažom kulisa zla može da pobedi.


Pored Tanjuga u panevropskoj redakciji učestvuje još 15 evropskih agencija među kojima i četiri iz regiona – nemačka DPA, francuska AFP, italijanska ANSA, austrijska APA, belgijska Belga, španska EFE i Europa Press, slovačka TASR, slovenačka STA, rumunska Agerpres (Rumunija), FENA (BiH), MIA (Severna Makedonija), ATA (Albanija) i Hina (Hrvatska).\nNisu međutim odgovorili na pitanje da li će isključiti Tanjug iz redakcije sada kada su upoznati sa ovim kontroverzama – dugogodišnjim pristrasnim izveštavanjem agencije u korist vlasti, i brojnim slučajevima dezinformacija i propagande na njihovim servisima, dodaje Raskrikavanje.\nKoalicija za slobodu medija koja okuplja novinarska udruženja u Srbiji zapitala je po kom kriterijumu Tanjug ulazi u prvu „evropsku novinsku redakciju“ i pozvala Evropsku komisiju i učesnike projekta da preispitaju tu odluku.\nKoalicija je u saopštenju ukazala na „narušenu reputaciju“ i odgovornost Tanjuga „za srozavanje profesionalnih i etičkih standarda profesije“, kao i na blisku saradnju sa vlastima i dodala da protestuje povodom uključivanja Tanjuga u rad prve „evropske novinske redakcije“.\n„Kako je moguće da je Tanjug deo dugoročnog projekta vrednog 1,76 miliona evra, a da je reputacija te agencije duboko narušena jer je direktno učestvovala u urušavanju demokratije? Kako je moguće da Evropska komisija finansira upravo onu redakciju koja je odgovorna za proizvodnju dezinformacija, za učešće u javnim hajkama protiv kritičara sadašenje vlasti i za srozavanje profesionalnih i etičkih standarda profesije“, navodi Koalicija i poziva EK da preispita odluku.


„Fabrika“ za genijalce – centar „Verokio“g gotov 2020. godine\nDirektor Instituta za fiziku Aleksandar Bogojević je rekao Tanjugu da će to biti i mesto na kome će se prvi put u našoj zemlji sprovoditi naučno-tehnološki izazovi, poznati u svetu.\nObjasnio je da će „Verokio“ biti nazvan po čuvenom italijanskom učitelju i vajaru Andreu del Verokiju, čiji je jedan od poznatih učenika bio i Leonardo da Vinči, kao i da će projekat biti realizovan zajedno sa najvećim centrom za istraživanje elementarnih čestica - Evropskom organizacijom za nuklearna istraživana (CERN), Mrežom nacionalnih instituta Italije (INFN) i najvećim naučnim postrojenjem u Nemačkoj (DESY) i drugim partnerima, a sa naše strane će biti uključena i Petnica.\nDržava će za izgradnju objekta obezbediti pet miliona evra i još toliko kroz opremu daće pomenuti najveći međunarodni naučni centri, u narednih desetak godina.\nIdeja je da se napravi fabrika za genije, ističe Bogojević.\n„Projekat 'Verokio' je naša ideja koju već duži niz godina razvijamo na Institutu za fiziku i za koji smo pre pola godine dobili podršku Vlade Srbije i postao je prioritetan projekat vlade u oblasti inovacija. Sada smo u fazi projekovanja i završavanja administrativnih stvari i za par meseci to predajemo Agenciji za implementaciju projekata koja će to raditi u ime vlade. Do kraja godine biće raspisan tender za izvođača i počinju građevinski radovi“g, naveo je Bogojević.\n„Verokio“g će imati specijalnu međunarodnu kompomentu, realizovaće konkretne naučne projekte u oblastima bliskim fizici i tehnologiji, gde se neće samo pisati naučni radovi već rešavati problemi.\nTakođe, pojedini delovi napravljeni u tom centru ugrađivaće se u CERN-ove eksperimente. „Kada je nastao CERN pedesetih godina prošlog veka, na razvalinama Evrope, ideja je bila da se napravi distribuirani evropski institut, koji će biti malo ovde, malo onde. Ipak, akcelerator nije moguće tako podeliti. Sada se CERN vraća svojim osnovnim idejama pošto se danas lako putuje iz jedne u drugu zemlju“g, objašnjava Bogojević.\nInstitut za fiziku, ističe Bogojević, već realizuje neke eksperimente sa CERN-om, s obzirom na to da je u Beogradu prisutna ATLAS grupa.\nKako kaže, da bi CERN otkrio neku novu česticu to može da košta na desetine milijardi evra, za šta je teško obezbediti sredstva od evropskih zemalja.\nBogojević ističe da treba osvojiti nove tehnologije i da zemlje koje u to ulažu poboljšavaju performanse svojih industrija i podižu njihovu kompetitivnost: „Mi ove godine trajno ulazimo u članstvo CERN-a. To je velika organizacija sa velikim brojem zemalja i oni moraju članicama odnosno njihovim vladama da pokažu da imaju ne samo naučne već i ekonomske koristi, zbog čega i idu na ekonomsku inovacionu saradnju“.\nU „Verokiju“g će se, dodaje, praviti pojedini delovi koji će se ugrađivati u veliki CERN-ov akcelerator. Reč je o apsolutno nasložnijoj tehnici u oblasti elektronike, kompjutera, što će doprineti da u određenim specijalizovanim oblastima tehnologije postanemo vodeći u svetu, što će biti veoma značajno za našu privredu.\n„'Verokio' će dugoročno biti veoma koristan, već i jeste, jer Srbija zbog njega i drugih projekata koje imamo sa CERN-om, s ozbirom na to da se sada u Institutu za fiziku nalazi i tzv. oficir za vezu za industrijsku saradnju Srbije i CERN-a, dobija na stotine hiljada evra svake godine. Kada bude radio 'Verokio' to će biti mnogo više, nekoliko miliona evra godišnje, kako se očekuje prema veličini Srbije“, objasnio je direktor Instituta.Prema njegovim rečima, prava i najveća korist, u početku, biće od razvoja visokih tehnologija za onaj deo srpske privrede koji je već tehnološki razvijen, a to je trenutno isključivo IT sektor, koji beleži veliki rast. „Postepeno u Srbiji potpuno nova privreda staje na noge, koje mi nismo svesni. Neke od tih firmi nisu velike, neke iskljičivo izvoze, a za pojedine se ni ne zna da postoje na našem tržištu, ali su izvanredne i tek će se podići na noge“.\nInstitut za fiziku već ima saradnju sa Privrednom komorom Srbije u cilju pronalaženja firmi sa interesantnim sposobnostima, kapacitetima i interesovanjima i koje bi trebalo uključiti u projekte koji će se realizovati u „Verokiju“.\nBogojević naglašava da ih ima mnogo više nego što ljudi misle i one mogu da imaju velike koristi od „Verokija“ i CERN-a.\nGovoreći o naučno-tehnološkim izazovima, Bogojević je naveo da oni podrazumevaju okupljanje naučnih i obrazovnih institucija i privrede, za rešavanje nekog jako teškog tehnološkog izazova, to jest zadatka u određenom periodu i uslovima.\nObezbede se uslovi, prijave se timovi i ko uspe da ga reši dobija novčani nagradni fond, čime se podstiče inovativnost i vidi se koliki je kapacitet jedne zemlje u pojedinoj oblasti.\n„Ovo će biti pravo mesto za tako nešto. Najpoznatiji takav izazov u poslednjih nekoliko godina je bio koja će privatna firma prva otići u svemir, sa nagradnim fondom od više miliona dolara. Za sam projekat je potrebno mnogo više sredstava, ali od reklame koju dobija pobednik može da se dobije mnogo više novca. Takvi izazovi spajaju nauku, privredu i građane na uzbudljiv način“.\nJedan od izazova je, na primer, bio i kako spustiti jaje sa vrha zgrade odnosno baciti ga, a da se ne razbije, koristeći samo kesu raznog đubreta. Svi timovi su imali isti sadržaj u kesi.\nInače, sedište CERN-a se nalazi kod Ženeve, gde se stotinak metara pod zemljom u tunelu dužine 27 km nalazi najveća mašina na svetu odnosno CERN-ov akcelerator čestica ili Veliki sudarač hadrona (LHC).\nTo je ujedno i najveći mikroskop elementarnih čestica na svetu, koji radi na najnižoj temperaturi u Sunčevom sistemu, gde je postignut najveći vakuum na planeti i najveća dostupna energija sudara - ubrzavaju se protoni koji se zatim sudaraju kako bi se analizom tih sudara bolje shvatio svet čestica i razumela kakva je struktura materije u univerzumu.\n„Verokio“ – centar sa 50 najboljih fizičara, biologa, inženjera, dizajnera...\nSam objekat centra „Verokio" sastojaće se iz dve zgrade od ukupno 4.000 kvadratnih metara, od čega će jedna zgrada biti za rad ljudi od oko 3.000 kvadrata odnosno za rad oko 50 najboljih studenata završnih godina diplomskih studija i postidiplomskih, okupljenih oko određenog projekta: fizičara, biologa, inženjera, dizajnera i drugih struka potrebnih za neki određeni projekat.\nTa zgrada će se nalaziti u dvorištu Instituta za fiziku i imaće pogled na Dunav i Pupinov most, a iznad nje će se nalaziti fabričko postrojenje u kojem će se specijalizovana oprema iz CERN-a, Nemačke i Italije alocirati i tu će se praviti, često samo u jednom primerku, izrazito sofisticirana „sprava“, koja će u pojedinim slučajevima biti i veoma mala.\n„To je veoma složena oprema, najbolja koja postoji na svetu", naglasio je Aleksandar Bogojević navodeći da će naši mladi stručnjaci ići prethodno na obuku u Ženevu.


» O kampanji "EU za radna mesta i ekonomski razvoj"\nCilj kampanje je da se javnost u Srbiji upozna sa podrškom koju EU pruža ekonomskom razvoju Srbije osnaživanjem privatnog sektora, posebno malih i srednjih preduzeća, koja su ključna za postizanje privrednog rasta i otvaranja novih radnih mesta.\nTokom kampanje, upoznaćete se sa uspešnim pričama preduzeća podržanih EU sredstvima, kao i sadašnje i buduće mogućnosti za finansiranje u ovoj oblasti.\nSerijali Moja inovacija i Moja preduzetnička priča prikazuju kompanije koje su iskoristile grantove Evropske unije za unapređenje svog poslovanja i kreiranje inovacija. Serijal Moja inovacija prikazuje kako kompanije iz Srbije mogu da doprinesu tehnološkom razvoju svojim izumima i kako je to doprinelo njihovom razvoju. Moja preduzetnička priča govori o preduzetnicima iz više gradova iz južne i istočne Srbije, koji su unapredili i povećali proizvodnju uz pomoć sredstava EU.\nIzmeđu ostalog, EU pomaže srpskoj ekonomiji da poveća broj radnih mesta i ubrza rast, time što promoviše projekte koji povećavaju konkurentnost, ubrzavaju prilagođavanje strukturnim promenama, podstiču povoljno poslovno okruženje, povećavaju domaće i strane investicije i poboljšavaju celokupno poslovno okruženje.\nMala i srednja preduzeća, kao i kompanije iz Srbije mogu da konkurišu za finansijska sredstva putem nekoliko projekata i programa, kao što su COSME, Horizont, EUPRO, Inovacioni fond. Brojni finansijski instrumenti za mala i srednja preduzeća dostupni su i kroz program regionalni WB EDIF, Evropsku investicionu banku (EIB) i Evropsku banku za obnovu i razvoj (EBRD).


Beta 3. aprila 2017. 11:55\nIzborni dan je protekao u skladu sa propisanim procedurama ali mu je prethodila izborna kampanja koju je obeležila neravnomerna zastupljenost kandidata u medijima i funkcionerska kampanja, ocenila je danas CRTA posmatračka misija „Gradjani na straži“.\nCRTA je navela da su tokom izbornog dana zabeleženi pojedinačni slučajevi nepravilnosti na tri odsto biračkih mesta koje nisu ozbiljno uticale na regularnost procesa tokom izbornog dana, kao ni na rezultate izbora.\nIpak, kako su dodali, uočene nepravilnosti, od kojih su pojedine primećene i u prethodnim izbornim ciklusima, zahtevaju odlučnost nadležnih organa da rade na njihovom rešavanju u postizbornom periodu.\n„Izborni dan je samo jedna od etapa izbornog procesa, a da bismo govorili o kvalitetu celokupnog izbornog procesa moramo da uzmemo u obzir i predizbornu kampanju i procese nakon izbornog dana“, rekao je šef CRTA posmatračke misije „Gradjani na straži“ Raša Nedeljkov.\nOn je kazao da je predizborna kampanja za predsedničke izbore bila kratka, intenzivna, sa neravnomernom medijskom zastupljenošću, navodima o pritiscima na birače, različitim oblicima zloupotreba javnih resursa i uz veoma ograničenu kontrolu nezavisnih tela.\nNepravilnosti tokom izbornog dana 2. aprila uočene su na tri odsto biračkih mesta što je jedan odsto manje nego na vanrednim parlamentarnim izborima 2016. godine.\nTe nepravilnosti, kao i u prethodnom izbornom ciklusu, odnose se na neproveravanje ličnih isprava birača pre glasanja, nekorišćenje nevidiljivog spreja, pravljenje paralelnih spiskova sa imenima i prezimenima izašlih na glasanje van biračkog spiska, kampanju na manje od 50 metara od biračkog mesta.\nTokom dana, na inicijativu biračkih odbora zabeležen je pozitivan trend u smanjenju vodjenja kampanje u krugu manjem od 50 metara od biračkog mesta i na kraju izbornog dana iznosio je manje od jednog procenta.\nNa ukupno 27 odsto biračkih mesta zabeleženi su pojedinačni slučajevi da gradjani nisu mogli da se se pronadju u izvodu iz biračkog spiska na biračkom mestu.\nCRTA je navela da je analizom zaključeno da se ovaj problem odnosi na svega 0,2 odsto birača ali istovremeno ukazuje i da je reč o pojavi koja je široko rasprostranjena i zahteva intervenciju nadležnih institucija.\n„Problem sa biračkim spiskom i tokom ovog izbornog dana se pokazao kao manjkavost izborne administracije koja narušava integritet izbornog procesa i zato zahteva hitno rešavanje. Tokom ovog izbornog procesa nedostajala je proaktivna komunikacija institucija o načinima ostvarivanja prava gradjana kod upisa i unošenja izmena podataka u biračkom spisku“, izjavio je šef pravnog tima CRTA posmatračke misije „Gradjani na straži“ Pavle Dimitrijević.\nTokom izbornog dana CRTA je podnela tri krivične prijave protiv nepoznatiz osoba u Temerinu, Novom Sadu i Beočinu nadležnom tužilaštvu u Novom Sadu zbog sumnji na krivično delo primanje i davanje mita u vezi sa glasanjem. Navodi o „kupovini glasova“ obeležili su i period same predizborne kampanje.\nCRTA je navela da je na osnovu 100 odsto obradjenog uzorka ukupan odziv birača bio 54,4 odsto, što je 2,3 odsto manje u odnosu na prošlogodišnje vanredne parlamentarne izbore, a skoro sedam odsto manje u odnosu na predsedničke izbore 2008. godine i 3,3 odsto manje u odnosu na predsedničke izbore 2012. godine.\nAleksandar Vučić je osvojio 54,4 odsto glasova, Saša Janković 16,3, Luka Maksimović 9,5 a Vuk Jeremić 5,8 odsto.\nOštrije protiv korupcije, uskoro novi zakon\nSrbija u Programu EU za zaštitu prava i jednakost građana\nVučić i Makron 16. i 17.jula o odnosima, dijalogu, evrointergaciji\nMaja Gojković raspisala lokalne izbore u Majdanpeku za 2. septembar\nSrpski poljoprivrednici proizveli „Slatku malu“…


Šuntić traži da vozi u "Čistoći”\nPODNIO TUŽBU ZBOG MOBINGA\nOn zbog astme ne želi da radi poslove na otvorenom, iz “ Čistoće” tvrde da ima adekvatan posao\nFadil Šuntić, Foto: Zoran Đurić\n03.08.2018. 19:16h Ažurirano: 30.01.2019. 00:43h\nRadnik “Čistoće” Fadil Šuntić optužio je nadležne iz toga preduzeća da mu godinama narušavaju zdravlje raspoređujući ga na poslove koje ne može da radi, iako je po preporukama ljekara iz Brezovika i Doma zdravlja u Podgorici morao da bude raspoređen na neke druge poslove. On je pojasnio da se 2016. godine liječio u Brezoviku i da je specijalista ustanovio da ima astmu i preporučio promjenu radnog mjesta.\nŠuntić je “Vijestima” dostavio dokumentaciju iz Brezovika iz novembra 2016. godine. Iz “Čistoće” su “Vijestima” saopštili da su nakon uvida u medicinsku dokumnetaciju “Šuntiću dali ponudu za preraspored na lakše radno mjesto - radnik na otvorenom vozilu”.\nOn 12 godina radi kao čistač javnih površina, a istakao je da sa astmom ne bi trebalo da bude izložen kiši, vrućinama.\n“Međutim, u preduzeću nijesu vjerovali izvještaju ljekara specijaliste iz Brezovika, pa su me poslali na pregled u Dom zdravlja u oktobru 2017, odnosno skoro godinu dana nakon liječenja u Brezoviku. I doktorica u Domu zdravlja je ustanovila da imam astmu i da nijesam sposoban da radim poslove na koje sam raspoređen”, kazao je Šuntić.\nOn je “Vijestima” dostavio nalaz i mišljenje ljekara iz Doma zdravlja u kojem se navodi da je sposoban za poslove na kojima neće biti izložen iritansima respiratornog sistema bilo koje prirode, odnosno da ne može da radi posao čistača javnih površina.\n“I pored toga i dalje sam raspoređen na poslovima na kojima sam izložen uticajima vremena, u ovim vrelim danima radim drugu smjenu na utovaru kabastog materijala koji odvozimo na deponiju na Vrelima, gdje udišem dim, isparenja”, kazao jer Šuntić.\nOn je rekao da ne traži ništa što mu ne pripada, odnosno da se poštuje nalaz ljekara.\n“Ovako mi se narušava zdravlje, zbog čega sam podnio tužbu. Astmu sam dobio radeći sa neuslovnom HTZ opremom, po suncu, vjetru, hladnoći, kiši, a da bih se zaposlio bilo je neophodno da uradim ljekarske preglede i da se utvrdi da sam sposoban za te poslove. Tražio sam da me rasporede na mjesto vozača, za šta imam i diplomu, odnosno završen IV stepen, ali nijesu željeli da to urade”, kazao je Šuntić.\nOn tvrdi da je i sistematizacijom u preduzeću oštećen, jer mu je koeficijent za obračun plata umanjen.\nIz “Čistoće” su “Vijestima” saopštili da ulažu maksimalne napore kako bi na adekvatan način zaštitili svoje zaposlene nabavkom ličnih zaštitnih sredstava i upućivanjem na redovne ljekarske preglede.\n“Zaposleni Šuntić Fadil je zasnovao radni odnos prijavom na javni oglas za radno mjesto - radnik na održavanju javne higijene za koje je, aktom o sistematizaciji, NK predviđen kao uslov u pogledu stručne spreme. Kako je u međuvremenu dostavio medicinsku dokumentaciju, imajući u vidu ljekarski izvještaj i strukturu slobodnih radnih mjesta, imenovanom je data ponuda za preraspored na lakše radno mjesto – radnik na otvorenom vozilu. Na ovaj način je izbjegnuta mogućnost da Šuntić dolazi u direktni kontakt sa prašinom i iritansima, s obzirom da mu se radni zadaci, u zavisnosti od potrebe posla, sastoje od: kačenja velikih kontejnera na vozila za transport, rada na otvorenom vozilu-grajfer ili pomoći pri kačenju podzemnih kontejnera prilikom pražnjenja”, navode iz “Čistoće”.\nTvrdi da ga ugrožava i novo radno mjesto\nRadnje koje obavlja Šuntić, traju svega par minuta na jednoj lokaciji, tvrde iz “Čistoće”. “Obaveza zaposlenog je da ukoliko na lokaciji eventualno ostane sitnog otpada oko posude, isti sakupi i ubaci u kontejner, uz napomenu da najveći dio radnog vremena, to jest vrijeme između lokacija na kojima se vrši pražnjenje, provede u kabini vozila”, navode iz tog preduzeća.\nMeđutim, Šuntić navodi da je i na tim poslovima izložen iritantnim mirisima i da je doktorica iz Doma zdravlja kada je vidjela da radi na otvorenom bila zaprepašćena.\n“Zaposlenom Šuntiću se zarada obračunava u skladu sa koeficijentom radnog mjesta na koje je raspoređen, a za koje je potpisao ponudu i aneks ugovora o radu. S obzirom da je u toku sudski postupak sa imenovanim, po okonačnju istog i donošenja pravosnažne presude, postupićemo u skladu sa odlukom nadležnih organa”, istakli su iz “Čistoće”.


Ratne zavere: Kenedijevo ubistvo i 11. septembar povezani? - Sputnjik Srbija\n17:55 24.11.2018 (osveženo 17:56 24.11.2018) Preuzmite kraći link\nNa prvi pogled, atentat na jednog čoveka 1963. godine i ubistvo hiljada drugih u 2001. godini nemaju mnogo zajedničkog. Međutim...\nBritanac Peter Skot tvrdi da su dva događaja u istoriji SAD povezana „dubokom politikom“.\nU svojoj knjizi „Ratne zavere: J.F.K, 9/11 i duboka politika rata“ on opisuje „duboku politiku“ kao „obrasce tajnog dogovaranja“ u osnovi glavnih događaja.\nOni nisu nužno planovi jedne zavereničke grupe, već ih vremenom formiraju ljudi na vlasti. Skot navodi nekoliko ključnih tvrdnji o tome kako su povezana dva šokantna događaja.\nPrvo, on napominje da su u oba ključni viši članovi vlasti bili van zemlje, prenosi britanski „Ekspres“.\nOn takođe skreće pažnju na insajdersku kupovinu na berzama uoči obe tragedije — što za Skota ukazuje na „specijalno znanje“ onoga što će doći.\nSličnosti se takođe odnose na identitete krivaca iza oba zločina. Osumnjičeni za ubistvo Kebedija, Li Harvi Osvald, brzo je identifikovan, ali na osnovu starih podataka koji nisu odgovarali njegovom stvarnom izgledu u to vreme.\nZa Skota to znači da je Li Harvi Osvald bio unapred „određen krivac“.\nSlično tome, spisak otmičara objavljen je 11. septembra četiri minuta pre nego što je let „Junajteda 93“ uopšte ušao u Pensilvaniju!\nSkot kaže da su istražitelji to pronašli u dokumentima koji su postojali pre napada 11. septembra, što znači samo jedno: američke obaveštajne agencije su znale šta dolazi.\nGodine 1963. Li Harvi Osvald je opisan kao „napadač koji je delovao sam“, u šta mnogi sumnjaju, pa se još roje razne teorije zavera.\nSkot ukazuje na događaje koji su neposredno prethodili napadima 2001. godine, kada je američka vlada koristila isti način da opiše teroristički napad koji je direktno povezan sa otmičarima od 11. septembra, iako je jasno bilo o čemu se radi.\nGodine 1990. El Said Noser, kog je obučavao Ali Muhamed, jedan od otmičara 11. septembra, proglašen je za „poremećenog pucača“.\nPolicija tvrdi da je „delovao sam“ kad je ubio Meira Kahanu, osnivača Jevrejske odbrambene lige. I to je rečeno uprkos pronađenim trenažnim priručnicima, opremi za izradu bombi i drugim dokazima koji su „mogli da se koriste za osudu“ Muhameda, kaže Skot.\nZa njega, ovo ukazuje na to da je priča o usamljenom pucaču američki instrument „zaštititi nekoga ili nešto drugo“.\nOn takođe kaže da su prethodne istrage o eventualnim krivcima oba dela „otežane“.\nOsvald je „neobjašnjivo sklonjen sa liste FBI“ 1963. godine, kada je trebalo da bude kandidat za povećan nadzor, kaže Skot.\nZa razliku od toga, CIA je mesecima krila od FBI da su dvojica terorista koja su učestvovala u napadu 2001. stigla u SAD 2000. godine, a sve zbog „zadržavanja informacija“.\nJedan od najvažnijih faktora u oba događaja su ratovi koji su usledili.\nPosle Kenedijeve smrti, angažovanje američke vojske u Aziji je pojačano, što je dovelo do rata u Vijetnamu.\nSlično tome, posle napada na Ameriku 11. septembra 2001. Amerikanci su napali Avganistan i Irak i započeli krvoproliće u kom su poginule stotine hiljada ljudi.\nkenedi, zavera, 11. septembar 2001


Predsednik Vučić prisustvovao prikazu novih bespilotnih letelica Vojske Srbije | Predsednik Republike Srbije\nPredsednik Vučić prisustvovao prikazu novih bespilotnih letelica Vojske Srbije\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao je danas prikazu novih bespilotnih letelica CH-92A Vojske Srbije, na aerodromu "Pukovnik-pilot Milenko Pavlović" u Batajnici.\nPredstavnici Ministarstva odbrane i Vojske Srbije predstavili su predsedniku Vučiću novi sistem - šest letelica sa po dve rakete, koje će podići i značajno unaprediti sposobnost izviđanja iz vazdušnog prostora srpske armije.\n„Vojska Srbije danas je mnogostruko snažnija nego ranije“, poručio je predsednik Vučić i istakao da sada počinjemo da se merimo sa snažnijim zemljama. On je naveo da šest novih bespilotnih letelica, koje su kupljene u NR Kini, imaju veliki domet i mogu da gađaju ciljeve sa udaljenosti od oko 9 kilometara i da na 250 kilometara snimaju teren, položaje neprijateljskih jedinica i položaje od interesa za Republiku Srbiju.\n"To postaje savremeni način ratovanja. Dogovorili smo transfer tehnologije sa NR Kinom i polako i naš Pegaz uvodimo u sistem Vojske Srbije, učimo i preuzimamo inženjersku tehnologiju koju do sada nismo imali. Srećan sam što Vojska Srbije raste i napreduje i što je mnogostruko snažnija“, istakao je predsednik Vučić.\nBatajnica, 04.jul 2020.


Međutim, tokom jučerašnjeg dana su osvanuli novi redovi i to na Novom Beogradu, a razlog je porez na imovinu, odnosno rok za plaćanje treće rate koji ističe sutra.\nProblem je, međutim, što su rešenja o ovogodišnjem porezu Beograđanima pristigla tek pre nekoliko dana, a mnogi od njih su imali primedbe pa su brže-bolje pohrlili do opštinskih organa kako bi se žalili.\nVisina poreza na imovinu zavisi pre svega od procenjene cene kvadrata u 13 zona širom Beograda.\nBeograđani su inače poznati po čekanju u redovima "za sve i svašta". Nekada zbog pileta, kafe, leka, karte za utakmicu ili pozorište, ali i kako bi upisali decu u omiljenu školu.\nZbog radova na vodovodnoj mreži, sutra će u periodu od 08.30 do 18 sati bez vode ostati pojedini potrošači u beogradskim opštinama Stari grad i Voždovac.


Dupli brejk, ni Voriorsi ne mogu da naprave čudo u izgubljenoj situaciji? - Sportske.net\nToronto po drugi put u nizu slavio u Ouklendu, na kraju 105:92 za Kanađane koji su blizu prve titule u istoriji...\nKakva čast, Novicki dobija ulicu u Dalasu!Igra sa Bronijem, viši je od Lebrona! Čudo prirode u Americi!Voriorsi u velikom problemu!Lovri se umalo potukao sa navijačem, ko je izvukao deblji kraj?Muk na Pacifiku, Kanađani "izbušili" ranjenog šampiona!\nJoš jedan korak i videćemo šokantan ishod sezone. Toronto je napravio dupli brejk u Ouklendu i sada će imati meč loptu za istorijsku titulu\nKavi Leonard je ubacio 36 poena, imao 12 skokova, nema dileme ko je prva zvezda plej-ofa, nadigrao je i Karija i Tompsona koji se vratio u tim, Toronto je na pobedu od prstena.\nTompson je pomogao ekipi sa 28 poena, Kari dodao 27, ali uz ne baš impresivan šut, ponovo im je nedostajao Durant, možda zaigra u petom meču, ali čini se da je kasno.\nZanimljivo, Kanađani sa svih strana zapadne obale stigli su u "Orakl Centar" kako bi bodrili svoj tim, to se u Americi retko viđa.\nOvo je možda bio i poslednje meč Voriorsa u ovoj dvorani, bili su ovde 47 godina, od naredne sezone sele se u novi "Čekj Centar" u San Francisku.\nReptorsi su kontrolisali igru, Leonard je pogađao kada god je domaćin pokušavao da uhvati priključak, pa su Kanađani blizu svoje prve titule za 24 godine koliko postoje.\nNije naravno gotovo, na kraju krajeva Voriorsi su jedini tim koji je izgubio prednost od 3:1 u finalu, veruju da mogu sada da naprave nešto slično kao Lebronov Klivlend pre par sezona. Ipak, uovoj formi, i to bez Duranta, čak i za njih to bi mogla da bude nemoguća misija.


Chip Card :: EFSG Konferencija 2015\nEFSG Konferencija 2015\nPredstavnici Chip Card-a su i ove godine prisustvovali godišnjoj konferenciji Grupе za razmenu informacija o zloupotrebama platnih kartica u Evropi (EFSG). Domaćin je ove godine bio glavni grad Bugarske, Sofija.\nCilj godišnjeg okupljanja članova Evropskog fraud foruma je razmena informacija o aktuelnim slučajevima zloupotreba i planiranje aktivnosti za naredni period. Takođe, članovi našeg tima imali su prilike da se upoznaju sa novim alatima koji se koriste u prevenciji fraud-a i sa logističkim rešenjima u Finansijskim institucijama.\nPredstavljene su nove strategije i pravila fraud analize kao podrška za detekciju i prevenciju budućih napada. S obzirom na povećanje broja slučajeva zloupotreba platnih kartica prilikom internet plaćanja, predstavljen je sistem koji pruža zaštitu za ovaj tip transakcija.


Bećirović: Ni radnog augusta, niti rasprodaje luksuznih automobila - Istinomjer\nBećirović: Ni radnog augusta, niti rasprodaje luksuznih automobila\n„Imajući to u vidu, predložit ću da se u najkraćem roku rasproda veći dio luksuznog voznog parka svih državnih funkcionera i da, između ostalog, na taj način u kratkom roku osiguramo početna sredstva za fond solidarnosti. Tako bi se u kratkom roku osiguralo početnih nekoliko miliona KM za liječenje oboljele djece, a paralelno s tim raditi kako bi se u budžetu za 2014. godinu i dalje osigurala određena sredstva za ove namjene“, pojasnio je Bećirović.\nNa kraju je odgovorio i na pitanje na koji način parlamentarci namjeravaju nadoknaditi izgubljeno vrijeme, predlažući da se izgubljeno vrijeme nadoknadi ukidanjem godišnjeg odmora u augustu te je najavio da će istrajati na takvom zahtjevu, no ipak konačna odluka zavisit će od volje poslovnički propisane većine.\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, Denis Bećirović, najavio je početkom jula prošle godine podnošenje inicijativa o ukidanju godišnjih odmora u augustu zbog nadoknade izgubljenog vremena, ali i osiguranje sredstava za fond solidarnosti kroz rasprodaju luksuznog voznog parka svih državnih funkcionera. Izjavio je ovo Bećirović u vrijeme zastoja rada Parlamenta koji se desio nakon protesta povodom neusvajanja Zakona o JMB, a koji je rezultirao blokadom zgrade državnih institucija. Fondom solidarnosti pomenutom u izjavi, trebalo je, između ostalog, biti finansirano i liječenje oboljele djece u inostranstvu.\nMeđutim, kako je evidentno iz monitoringa rada Predstavničkog doma PSBiH na portalu Vlasti BiH, Denis Bećirović nije podnio niti jednu inicijativu još od 18.04.2013. godine. Pored toga, ako se pogleda kalendar na zvaničnoj stranici PSBiH, može se primijetiti i da je gotovo cijeli august bio neradni za parlamentarce.\nKako je Bećirović najavio podnošenje obje ove inicijative u najkraćem roku, a one nisu predložene ni pola godine kasnije, možemo zaključiti da je i njegovo obećanje ostalo neispunjeno.


Nimic: Potrebna veća posvećenost u rešavanju spora\nPosrednik UN u sporu Skoplja i Atine u vezi sa imenom Makedonija Metju Nimic završio je u Njujorku razgovore sa pregovaračima dve strane koji su ga uveravali da obe vlade iskreno žele da reše ovaj problem.\nU pisanoj izjavi nakon dvodnevnih odvojenih sastanaka sa pregovaračima medijator Nimic najavio je posete Skoplju i Atini sa ciljem nastavka diskusija.\n"Naše diskusije bile su korisne i fokusirane kako da na optimalan način pokrenemo proces napred. Dobio sam uveravanja da je svaka vlada iskrena da se pronađe rešenje i da će u potpunosti poštovati proces pod pokroviteljstvom UN", naveo je Nimic.\nMakedonsko Ministarstvo inostranih poslova saopštilo je u utorak uveče da poslednja runda razgovora između medijatora Nimica i predstavnika Skoplja i Atine nije pokazala konkretno približavanje ka rješenju.\nOvo su bili prvi sastanci ambasadora Nimica sa predstavnicima dve strane nakon presude Međunarodnog suda pravde koji je utvrdio da je, protiveći se uključenju Makedonije u NATO na Samitu u Bukureštu 2008. godine, Grčka prekršila privremeni sporazum dve zemlje.


Poljska: Żabka ostvarila prodaju od preko 2 milijarde evra u 2019. - InStore.ba\nHome Trgovina Poljska: Żabka ostvarila prodaju od preko 2 milijarde evra u 2019.\nPoljski trgovački lanac Żabka, koji broji preko 6000 prodavnica na domicilnom tržištu, ostvario je prodaju u iznosu od 10 milijardi poljskih zlota (2.246.891.192 evra) u 2019. godini.\nNa kraju 2019. trgovac Żabka obuhvatao je prodajnu mrežu od 6.002 prodavnice širom Poljske, a samo tokom 2019. otvorene su 652 nove trgovine.\nPrema pisanju poljskih medija, ovaj trgovački lanac svakodnevno posjeti u prosjeku 2,4 miliona Poljaka. Statistički podaci pokazuju da čak 12,5 miliona Poljaka u svom komšiluku na manje od 300 metara ima makar jednu trgovinu Żabka.\nTakođer, prema sprovedenim istraživanjima 57% kupaca posjeti njihovu trgovinu najmanje jednom sedmično. Kako je saopćeno iz kompanije, prihodi od prodaje u 2019. godini registrovani na kasama u svim prodavnicama lanca iznosili su 10.099 milijardi poljskih zlota (oko 2.246.891.192 eura).\nPrevious articleAlibaba otvara ‘pametnu’ fabriku u Kini\nNext articleLactalis preuzima američke marke sireva za 2,7 milijardi eura\nSrbija: Cijena hljeba od brašna T-500 ograničena na 46 dinara\nKopnena ruta sve privlačnija za kineski izvoz u Evropu


Rakiju izvozimo u Evroazijsku uniju, a Evropsku uniju – „udara u glavu“ - 20.02.2019, Sputnik Srbija\nSporazum o slobodnoj trgovini, koji će krajem aprila potpisati Srbija i Evroazijska unija, pozitivan je korak i podstrek našoj privredi da povećava svoje... 20.02.2019, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, srbija, aleksandar čepurin, rasim ljajić, srećko đukić, politika\n18:57 20.02.2019 (Osveženo: 04:27 26.08.2021)\nCC BY-SA 2.0 / N.E. Solórzano / Čokanjčići sa rakijom\nAmbasador Ruske Federacije u Srbiji Aleksandar Čepurin najavio je da će zona slobodne trgovine između Srbije i Evroazijske unije biti uspostavljena krajem aprila, pošto odluka bude potvrđena na zasedanju Međuvladinog saveta te asocijacije. Konkretno, to će značiti neograničen izvoz voćne rakije bez carine u Rusiju, Belorusiju, Kazahstan, Kirgistan i Jermeniju, koje čine Evroazijsku uniju, ali i određene kvote za bescarinski izvoz vinjaka, sira i cigareta, precizirao je ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\nNekadašnji diplomata Srećko Đukić za Sputnjik napominje da se do finalne faze došlo posle par godina složenih pregovora, kakvi su uvek oni o slobodnoj trgovini jer svaka zemlja, pa i naša, ima proizvode koje štiti.\nOn, doduše, ističe da nije u pitanju radikalan događaj koji će preokrenuti našu trgovinu sa tim delom sveta, jer smo i do sada imali bilateralne sporazume o slobodnoj trgovini sa Rusijom od 2000, Belorusijom od 2008. godine i Kazahstanom od 2009. Sad će to značiti homogenizovanje sa Evroazijskom ekonomskom unijom kojoj su se priključili i Kirgistan i Jermenija, što je i bio razlog da se tome sporazum prilagodi i da se otvori mogućnost za plasman dodatne robe iz Srbije.\n19 Februar 2019, 16:22\n„U svakom slučaju, dobro je da je to tržište otvoreno za naše rakije i druga alkoholna pića. Videćemo koliko će ona biti privlačna za potrošače u tim zemljama. Za sireve nisam veliki optimista jer su to sve zemlje koje su mnogo veći proizvođači mleka, sireva, mlečnih proizvoda, nego što je to Srbija. Jedna Belorusija izvozi milione dolara mleka i mlečnih proizvoda na tržište zemalja bivšeg Sovjetskog Saveza. Dobro je da smo se probili sa nekim kontingentom cigareta, mada te zemlje i tu proizvodnju imaju razvijenu. Ipak, to je pozitivan korak i daje podstrek našoj privredi da povećava svoje kapacitete“, smatra naš nekadašnji ambasador u Belorusiji.\nOn, međutim, ukazuje da sa ekonomskog stanovišta treba biti realan u očekivanjima jer su sem ruskog i beloruskog tržišta ostala prilično udaljena, kao i da ne treba očekivati da će to promeniti nešto u ekonomskim odnosima sa EU sa kojom se odvija skoro 70 odsto naše spoljne trgovine. Ćukić uz to ukazuje da, iako isključivo ekonomski, sporazum o spoljnoj trgovini sa Evroazijskom unijom treba sagledavati i iz drugog ugla.\n„Imajući u vidu da je Srbija kao svoj prvi spoljnopolitički cilj postavila ulazak u EU, zaključivanje ovog sporazuma nema samo ekonomsku dimenziju nego i političku. U poglavlju o pridruživanju, u kome se meri usklađenost srpske spoljne politike, a tu se podrazumeva i spoljna ekonomska politika i trgovinska politika, to će meriti i to će sigurno smanjiti dosad dosta nizak procenat usaglašenosti srpske spoljne politike i spoljne ekonomske politike sa zahtevima EU“, ocena je Sputnjikovog sagovornika.\nTaj nam sporazum, kaže Đukić, neće biti vetar u leđa za članstvo u EU. I zbog toga ćemo sigurno doživeti neke kritike i biće dobro da se to završi samo na kritikama, a ne i na nekim drugim merama iz repertoara EU.\nOn ovaj sporazum sa Evroazijskom unijom vidi kao odmicanje od EU.\n„Tako se i naša brzina kretanja u evrointegracijama usporava. Doživećemo kritiku od niza članica EU, prvo od pribaltičkih. Na jednoj strani ćemo nešto dobiti ekonomski, a na drugoj strani ćemo imati političke packe“, ocena je Đukića.\nIako je neizvesno kada će i da li će Srbija postati članica EU, on ne misli da bi ekonomska saradnja sa Evroazijskom unijom mogla za nas da bude plan B.\n„Mislim da srpska politika što se tiče EU nema plan B i prosto ne može da ga ima, jer se nalazimo u takvom geoekonomskom položaju, da mi zaista organski pripadamo EU. Između nas i Evroazijske unije je na hiljade kilometara i prirodno je da moramo imati najjače ekonomske partnere i imamo ih u susednim zemljama i u zemljama članicama EU. Jednostavno, Srbija je jedno ostrvo u moru EU i mi prosto takvu politiku i u domenu spoljne ekonomije moramo da vodimo“, ističe sagovornik Sputnjika.


Ko je organizovao šverc 766 kg marihuane | Novosti.RS\nKo je organizovao šverc 766 kg marihuane\n30. 03. 2019. u 06:32\nBiH zatražilo je određivanje jednomesečnog pritvora V.A. / Foto SIPA\nTužilaštvo BiH zatražilo pritvor osumnjičenog za krijumčarenje narkotika. Droga otkrivena u kutijama sa obućom u kamionu spremnom za carinjenje\nA. (38), kojeg je SIPA uhapsila u okviru istrage o međunarodnom švercu 766 kilograma marihuane.\nRadi se o drogi koja je krajem januara zaplenjena u kamionu s obućom u carinskoj ispostavi u Gradišci i na auto-putu kod naplatnih kućica u Tarčinu kod Hadžića.\n- Pritvor je predložen zbog opasnosti od bekstva osumnjičenog, i zbog opasnosti da bi boravkom na slobodi mogao ometati istragu, prikrivati dokaze i uticati na svedoke ili saučesnike - rekao je portparol Tužilaštva BiH Boris Grubešić.\nZa osumnjičenim V. A. bila je raspisana policijska potraga, na osnovu koje je u četvrtak uhapšen u Sarajevu. Osim njega istragom su obuhvaćeni Frane Gavranović, Duško Simikić i Haris Hodžić. Njima je Sud BiH 13. marta ukinuo pritvor, ali su im oduzete putne isprave i određene mere zabrane putovanja, napuštanja boravišta, i kontakta sa ostalim osumnjičenim u ovom predmetu.\nSvi osumnjičeni dovode se u vezu sa kamionom transportne firme ETS iz Bugojna, koji je 25. januara SIPA zaustavila na carinskom terminalu u Gradišci, kada je u njemu otkriveno 666 kilograma marihuane.\nPROČITAJTE JOŠ - KRIJUMČARIO 766 KILOGRAMA MARIHUANE? U Sarajevu uhapšen osumnjičeni za međunarodni šverc droge (FOTO)\nDroga je bila zapakovana u kutijama sa obućom, koja je bila prijavljena za izvozno carinjenje, a konačno odredište trebalo je da joj bude Nemačka. Međutim, umesto obuće u velikom broju kutija otkrivena je droga. Po otkrivanju kamiona uhapšeni su vozači Gavranović i Simikić, a naknadno i Hodžić.\nSkank u kutijama s obućom, Foto MUP KS\nPet dana kasnije, 30. januara MUP Kantona Sarajevo je na auto-putu, kod naplatnih kućica u Tarčinu, presreo "reno kango" u kome je otkriveno 100 kilograma marihuane. Tada su uhapšeni Vlado Jurić iz Mostara, Ivan Cvijanović iz Kiseljaka i Aldin Gaštan iz Blagaja, kojima je Kantonalni sud Sarajevo odredio pritvor. Istražioci sumnjaju da se osumnjičeni V. A. može dovesti u vezu i sa ovom drogom, iako se radilo o dve različite policijske akcije.\nKAKVU je tačnu ulogu V. A. imao u krijumčarenju droge i da li je bio organizator dve uhapšene grupe, u SIPA ne žele da otkrivaju, navodeći da je istraga u toku.\n- Osumnjičenom se na teret stavlja organizovani kriminal i neovlašćen promet narkotika - rekao je portparol SIPA Luka Miladinović.\nBEŽAO OD POLICIJE PA ZAVRŠIO U JEZERU: Krijumčar migranata dolijao snagama reda kod Gradiške\n23. 10. 2020. u 14:21\nKORONA BROJKE U RS Obolelo još 437, a preminulo pet ljudi\nU PROTEKLA 24 časa u Republici Srpskoj je potvrđeno 437 novih slučajeva virusa korona, a testirano je ukupno 1057 ljudi. Takođe, preminulo je pet osoba.\n23. 10. 2020. u 11:46\n14:26 ERDOGAN POTVRDIO - TURCI TESTIRALI S-400: Ne treba nam dozvola Amerikanaca, smeta im rusko oružje\n14:22 PREMIJERNI „RADIO ŠABAC“ Večeras prvo izvođenje dokumentarne predstave o nekada čuvenoj stanici


Građevinsko preduzeće Napred planira da ove godine počne izgradnju stambeno-komercijalnog kompleksa u novobeogradskom Bloku 41a, saznaje portal Beobild.\nBeobild je objavio preliminarni dizajn Napredovog kompeksa koji se sastoji od dve stambene kule i tržnog centra u čijem će se prizemlju nalaziti prvi beogradski supermarket poznatog francuskog trgovinskog lanca Carefour.\nKomleks će biti izgrađen na uglu Bulevara Milutina Milankovića i Ulice omladinskih brigada, na građevinskoj parceli od oko dva hektara. U osnovi kompleksa biće smešten relativno veliki maloprodajni centar u okviru kojeg će se nalaziti prvi objekat poznatog i dugo najavljivanog francuskog trgovinskog lanca Carrefour ne samo u Beogradu, već u Srbiji.\nIspod kompleksa će se nalaziti podzemna garaža na dva nivoa koja će zauzimati oko 38.000 kvadrata. Iz zgrade šoping centra „izdizaće se“ dve stambene kule, orijentisane prema Ulici omladinskih brigada i Bulevaru Milutina Milankovića.\nPrema saznanjima Beobilda, početak izgradnje planiran je već za treći kvartal ove godine, dok bi ceo kompleks, prema trenutnim planovima, bio otvoren do kraja 2015.\nViše o Napredovom projektu u Bloku 41a čitajte na portalu Beobild.\n#blok 41a #carrefour #gradnja #karfur #kule #napred


Vesti online / Sport / Fudbal / Samo jednog od 85 klubova Mesi nije uspeo da pobedi u karijeri (VIDEO)\nU pitanju je UDA Gramenet, sadašnji učesnik Druge regionalne katalonske lige!\nOd Mesijevog debija za prvi tim 2004. godine do danas, uspeo je da nadigra 84 kluba kad-tad, ali utakmica Kupa kralja u debitantskoj sezoni biće upisana kao susret protiv jedinog kluba nad kim Argentinac nikad nije slavio u nekom trenutku prebogate karijere.\nUDA Gramenet je na svom stadionu "Municipal de Sant Adria" iz grada Santa Koloma de Gramenet od 100.000 stanovnika, dobio ekipu koja će na završetku sezone postati prvak Španije. Mesi će tog 27. decembra 2004. upisati prvenac u startnoj postavi, ali će igrač domaćih Oskar Oljes golom u 103. minutu produžetka učiniti da taj dan trostrukom osvajaču Lige šampiona ostane u gorkom sećanju.\nSevilja je uvek bila rado viđena na Mesijevom kalendaru, jer je čak 28 puta izašao trijumfalno sa terena posle utakmica sa Andalužanima.\nU poređeu sa bivšim saigračem Ćavijem, omaleni čarobnjak se 476 pobeda domogao posle 673 meča, u poređenju sa Špancem, kome je bilo potrebno 767 utakmica.\nFUDBAL Kataloncima Kup kralja: Barsina demonstracija sile u Madridu


Za napredak u evrointegracijama su neophodne reforme - Progovori o pregovorima\nZa napredak u evrointegracijama su neophodne reforme\n“U svim evropskim institucijama se oseća atmosfera spremnosti za napredak procesa proširenja na Zapadni Balkan”, izjavio je predsednik delegacije Evropskog parlamenta Eduard Kukan, na sastanku Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje Evropska unija – Srbija koji je održan u Narodnoj skupštini Srbije.\n“Iskoristite tu priliku, ali za napredak su potrebni dokazi sa vaše strane”, rekao je Kukan na sastanku u Skupštini Srbije.\nKukan: Neće biti novih zahteva Srbiji\n“Želimo snažnu i fer Uniju, a za ulazak u porodicu domokratskog sistema važan je partner koji poštuje vladavinu prava i nezavisno sudstvo”, rekao je Kukan i dodao da su “pregovori proces izgradnje države”.\nOn je ukazao da je važno razgovarati i o budućnosti Kosova, ali i slobodi medija. “U Evropskom parlamentu glasamo o svakom budućem članu EU… moramo davati poštene odgovore. Mi smo spremi na poguramo proširenje, ali su nam potrebni dokazi od vas kako bismo ih koristili kao argumente”, rekao je Kukan.\nKukan je rekao da je Bugarska, kao sledeći predsedavajući EU, pripremljena za napredak procesa proširenja, kao i naredni predsedavajuæi – Austrija, koja ima mnogo istorijskog iskustva za državama Zapadnog Balkana.\nUz konstataciju da često ima utisak da u Srbiji postoji “tendencija samosažaljenja”, Kukan je poručio: “Nemojte misliti da je Srbija meta nekih loših namera iz Evropske komisije”.\n“Pregovori su težak i zahtevan proces. Neće biti novih zahteva Srbiji, ispunjenje 100 odsto postojećih uslova je dovoljno”, izjavio je Kukan.\nJoksimović: Bilo je razočarenja zbog broja otvorenih poglavlja\nMinistraka za evropske integracije Jadranka Joksimović je rekla da je “bilo izvesnog razočarenja kada je u pitanju broj otvorenih poglavlja”, jer kako je navela, “posle poruka Mogerini i Junkera, s pravom je očekivano otvaranje najmanje tri poglavlja” i dodala da bi “ubrzanje procesa otvaranja poglavlja moglo da da zamajac reformama”.\n“Reforme su važne, ali proces pridruživanja podrazumeva i članstvo u EU”, rekla je Jadranka Joksimović.\nOna je izjavila da se o 2025. godini govori kao o najboljem scenariju za eventualni prijem Srbije i Crne Gore u EU i dodala: “Ako se od kandidata traži poštovanje rokova, onda u tom partnerskom odnosu i kandidat može da traži i očekuje određene i izvesnije rokove”.\nGovoreći o “regionalnom pristupu proširenja EU”, ocenila je da time mogu “jedni da se potcene, a drugi da se precene”, i dodala da nije zagovornik termina “Zapadni Balkan”, ocenivši da je Jugoistočna Evropa adekvatniji.\nOcenila je da je medijska slika “slikovita i polarizovana”, ali da “manjka profesionalne odgovornosti novinara usled tabloidizacije i trke za tiražom”.\nFabrici: Najvažnije što prati otvaranje poglavlja su reforme\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici je izjavio da je 2017. bila “dobra godina”, da je Srbija otvotrila šest poglavlja i da je “uznapredovala u pripremi za druga poglavlja”.\n“Otvaranje jeste bitna stvar, ali najvažnije što prati otvaranje su reforme. Zemlje članice gledaju ne samo otvaranje poglavlja, već i proces napretka kada je u pitanju vladavina prava i dijalog Beograda i Prištine”, kazao je Fabrici i dodao da će EU nastaviti da bude najveći trgovinski i investicioni partner Srbiji.\nOn je rekao i da je Srbija “napravila nekoliko koraka napred kada je u pitanju regionalna saradnja”.\n“Najviše treba da se radi na jačanju mera za borbu protiv korupcije, jačanju slobode medija i reformi pravosuđa. Spoljna politika treba da bude u skladu sa spoljnom politikom EU, a to se odnosi i na restriktivne mere”, kazao je on.\nOn je pozdravio pokretanje unutrašnjeg dijaloga o Kosovu i dodao da će “proširenje Unije na Zapadni Balkan biti na visokom mestu EU u narednim mesecima” jer je, kako je rekao, “zemljama Zapadnog Balkana mesto u EU.\nFajon upozorila na stanje u medijima i zloupotrebu skupštinskih procedura\nPoslanica u EP Tanja Fajon je kazala da je razgovarala sa predstavnicima nevladinih organizacija i sa građanima koji su joj preneli da mediji “žive u neprijateljskom okruženju”.\nOna je takođe izrazila zabrinutost što je 10 sati rasprave o budžetu bilo “zaposeto” i podsetila da je organizacija CRTA zamračila sajt Otvoreni parlament zbog urušavanja institucije Skupštine Srbije kao najvišeg predstavničkog tela, posebno posle zloupotreba skupštinskih procedura pri usvajanju državnog budžeta za narednu godinu bez rasprave.\nČlan Evropskog parlamenta Gunar Hokmark je rekao da niko od Beograda ne traži nešto što je loše za Srbiju.“Ne govorite o zahtevima iz pregovora – vladavini prava, nezavisnom sudstvu, borbi protiv korupcije, kao da se radi o žrtvovanju. I ako niste u EU, dobro je imati nezavisno sudstvo i boriti se protiv korupcije. Ne traži se ništa što se nije zahtevalo od članica EU”, izjavio je Hokmark.


KATICA BENGIN: Sporazumi za egzotična putovanja pokrajinskih funkcionera | Autonomija\nKATICA BENGIN: Sporazumi za egzotična putovanja pokrajinskih funkcionera\n"Delegacija za uzvratnu posetu Kini lako je formirana, jer miris okeana koji zapljuskuje oblast Fuđien veoma je primamljiva destinacija političkog turizma"\nImali smo prilike do sada da po dva puta u Skupštini Vojvodine usvajamo usvojene sporazume: Nižnji Novgorod (Rusija) bez obrazloženja, zatim sa italijanskom regijom Lombardija, doduše, sa obrazloženjem – „zbog promene političke situacije”.\nMeđutim, po prvi put smo u situaciji da, kao Skupština u ovom sazivu, usvajamo predlog zaključka već potpisanog „Pisma o namerama o uspostavljanju prijateljskih odnosa između Autonomne pokrajine Vojvodine (Republika Srbija) i provincije Fuđien, Narodna Republika Kina.” Inače, da podsetim, već imamo potpisan sporazum sa Hajnanskom oblasti, takođe iz Kine.\nNaime, mediji su u decembru objavili da su oba navedena potpisnika ovog sporazuma, odnosno pisma o namerama, već stavila svoje potpise na predlog koji se nalazi pred poslanicima. Skupština Vojvodine tako po prvi put treba retroaktivno da izglasa predlog zaključka kojim se ovlašćuje da predsednik Pokrajinske vlade, u ime Vojvodine, potpiše nešto sto je već potpisao.\nZašto je to onda uopšte bila tačka poslednje ovogodišnje 27. sednice Skupštine Vojvodine?\nInovacija u vezi sa sporazumom je i njegova ekstremna kratkoća, ali i veoma obimno obrazloženje: nabrojana je saradnja u ekonomiji, trgovini, kulturi, sportu, nauci, zdravstvu, obrazovanju… Dakle, opet – SVE! Iz obrazloženja saznali smo da se regija bavi proizvodnjom odeće, obuće, da je razvijena avio industrija, IT sektor, poljoprivredna proizvodnja. Izostaje glavno: šta je naš realni interes? Hoćemo li samo uvoziti gotove proizvode sumnjivog kvaliteta, koristiti kreditne linije ili može i nešto više od toga?\nSva važna pitanja u vezi sa interesom naše Pokrajine, naravno, izostala su. Visoko su ruke digli poslanici pozicije SNS-a, SPS-a, i pomoćne takozvane opozicije – SRS-a. Delegacija za uzvratnu posetu lako je formirana, jer miris okeana koji zapljuskuje oblast Fuđien veoma je primamljiva destinacija političkog turizma.\nSporazumi su, nažalost, opšti da opštiji ne mogu biti i uopšte je nebitno kada su i da li izglasani od strane Skupštine Vojvodine. Važno je da ih ima, da se simulira međunarodna aktivnost, da su destinacije egzotične. Sadržaj je ionako popunjen frazama: postoji veliki potencijal za međusobnu saradnju, razgovarali smo o svim važnim oblastima, stvoren je okvir za saradnju u brojnim oblastima, kao i sentimentima poput ”velika čast, veliko zadovoljstvo, velika korist”…\n(autorka je pokrajinska poslanica)


Kulturni centar Beograda > O Programima > Beogradski izlog > Dolce vita kolekcija\nPo kućama Beograđana čuči duša Grada, koja pokazuje da Beograd nije samo mesto dobrog provoda i noćnog života. Taj istinski karakter Beograda koji obitava iza prozora beogradskih domova, mirišljavih od slatkiša veštih domaćica, inspirisao je Ljubicu Sunu Čehovin da dizajnira nov suvenirski program Beogradskog izloga Kulturnog centra Beograda i da ga nazove Beograd dolče vita. Blokovi, kecelje, poslužavnici, šoljice za čaj, tanjirići, torbe, majice novog, svežeg, gotovo pop imidža, odškrinuće vrata onog drugog, toplog i “domaćeg” Beograda kojeg turisti retko dožive.\nNapravljeni u preovladjujućim pastelnim tonovima i u prirodnim materijalima, sa printovima originalnih rukopisa i receptura koje deluju kao notne sveske, mekih oblika i nenametljivih dezena, suveniri odišu Beogradom kojeg dobro poznaju samo njegovi sadašnji ili bivši žitelji. Autorka kaže da je Beograd dolče vita omaž njenoj mladosti i svim posetama i slavama na koje je išla, proslavama koje je priređivala, onom žagoru, smehu i tipično beogradskoj atmosferi govora “u dva glasa” gde se svi super provode i svi sve čuju, ali niko nikog ne sluša. Suvenire je posvetila svojim prijateljima, prijateljima svojih roditelja, tetkama, strinama i svim čarobnim “majstoricama” koje žive iza beogradskih prozora.Takođe, i svoj deci koja danas ne rastu u Beogradu sticajem nesrećnih okolnosti iz devedesetih godina.\nBeograd dolče vita je nostalgija za starim kuhinjama, sedeljkama, slavama i posetama kada su žene jedna drugoj delile recepte. Razne vrste slatkiša kao što su kokos kugle od mleka, recept g-đe Savić, pita od jabuka… su samo ukrasne šare koje asociraju i usmeravaju pažnju na beogradske domaćice i kuhinje. Njena je želja da na ovaj način uvede goste Beograda u goste kod Beograđana, kako bi iz njega poneli delić toplog i domaćeg. Beograd dolče vita je i blaga ironija idealizovane slike koju imaju jedni o drugima – turisti o Beogradu, gradu sjajnog provoda, a Beograđani o lepršavom i lakom životu na Zapadu.


- Huligani nisu pobedili drzavu. Znao sam da će biti takvih komentara i pitam se šta bi bilo i ko bi pobedio da je neko poginuo. Doneli smo najbolju odluku u interesu države, a sutra će verovatno biti drugačije, kada bude više tolerancije - rekao je Vučić novinarima u Koceljevi.\nOn je rekao da se postavlja pitanje cene održavanje Parade ponosa.\n- Da li bi ta cena bila 100 polupanih radnji ili stradali policajci i neko od napadača? - rekao je Vučić i dodao da nikada nije dao nijednu homofobičnu izjavu.\n- Ja sam juče otvorio pogon u kojem će biti zaposlen 421 radnik ali to nije prošlo ni kao vest u Srbiji - rekao je Vučić.\nVučić u Koceljevi prisustvuje Sajmu zimnice na kojem se okupilo više od 140 izlagača. Pre posete tom sajmu, Vučić je posetio takmičenje u kuvanju gulaša.


SAD najavile: Uskoro sankcije za "Sjeverni tok 2" | BL Portal\nSAD najavile: Uskoro sankcije za “Sjeverni tok 2”\nAmerički ministar energetike Rik Peri rekao je danas da će u “ne tako dalekoj budućnosti” biti predstavljen prijedlog zakona o sankacijama koji donosi restrikcije za kompanije koje učestvuju u projektu gasovoda “Sjeverni tok 2”.\nOvaj projekat našao se na udaru SAD i nekoliko zemalja iz oblasti istočne i sjeverne Evrope, koje strahuju da će gasovod povećati oslanjanje EU na ruski gas.\n“Protivljenje `Sjevernom toku 2` i dalje je veoma aktuelno u SAD”, rekao je Peri na konferenciji za novinare tokom posjete Kijevu povodom inauguracije predsjednika Vladimira Zelenskog, prenose Nezavisne novine.\nOn je dodao da će SAD usvojiti prijedlog ovog zakona u Kongresu i da će ga predsjednik SAD Donald Tramp potpisati.\nMiličević: Nema razgovora o ulasku u vlast sa SNSD-om\nDijete izgorjelo u porodičnoj kući


EU i UNDP finansiraju obnovu kuće nacističkog kolaboranta u Mitrovici – DnevniZurnal\nEU i UNDP finansiraju obnovu kuće nacističkog kolaboranta u Mitrovici\nby admin 05/02/2022, 16:09 1.7k Views\nKosovsko ministarstvo kulture, omladine i sporta, Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) i Kancelarija Evropske unije na Kosovu ove nedelje započeli su “restauratorske radove na jednom od najistaknutijih lokaliteta kulturnog nasleđa u Mitrovici, kući Džafera Deve”, istaknutog nacističkog kolaboranta odlikovanog od strane Hitlera, javlja Radio KiM.\nProjekat koji sprovodi UNDP „Kulturno nasleđe kao pokretač dijaloga među zajednicama i socijalne kohezije“ nastoji da ovu kuću sagrađenu 1930. pretvori u Regionalni centar za kulturno nasleđe u Mitrovici u kom će, između ostalog, moći da se organizuju kulturne aktivnosti, piše Radio KiM.\nMeđutim, kako navodi ovaj medij, zdanje austrijskih arhitekata i budući kulturni centar zapravo je kuća istaknutog kvislinškog gradonačelnika Kosovske Mitrovice i ministra unutrašnjih poslova Albanije za vreme nemačke okupacije.\n“U obelodanjenoj arhivi američke Centralne obaveštajne agencije (CIA) naslovljenoj “Nazi War Crime Disclosure Act” navodi se da je Deva u Beogradu, u leto 1943. dobio instrukcije Nemačke vrhovne komande za Balkan da oformi vladu koja će voditi računa da ciljevi Nemačke ne budu ometeni, a već oktobra iste godine postao je ministar unutrašnjih poslova u Tirani. Isti izvori navode i da ga je Hitler odlikovao 1944. godine ali ga i označavaju kao jednog od nalogodavaca ubistva preko 80 građana Tirane zbog sumnje da su antifašisti. Deva je takođe poznat i po aktivnoj ulozi u regrutovanju boraca u ozloglašenu SS divizuju ‘Skenderbeg'”, piše Radio KiM.\nU zajedničkom saopštenju Evropske unije na Kosovu/EUSR, UNDP-a i Ministarstva kulture, omladine i sporta (MKOS) Kosova dostavljenom medijima povodom početka restauratorskih radova, navodi se da “EU i UNDP sa zabrinutošću uzimaju u obzir kontroverzu koja povezuje prošlost zgrade i trenutno rade na alternativama za dobrobit lokalne zajednice i dijaloga među zajednicama”.\n“Kada bude obnovljena i funkcionalizovana, kuća će imati dvostruku namenu: prizemlje će obezbediti prostor za kulturne i društvene događaje, dok će na prvom i drugom spratu biti smešten Regionalni centar za kulturno nasleđe. Kulturni centar, kada bude potpuno renoviran i funkcionalan, služiće kao centar za okupljanje lokalnih zajednica, istraživanje ideja, promovisanje interkulturalizma, tolerancije i povezanosti. Pored vrednosti koje će doneti lokalnim zajednicama, kuća ima izuzetne vrednosti za kulturu, arhitekturu regiona i društvo uopšte”, zaključuje se u saopštenju, piše Radio KiM.


Nakon bronze iz Niša: Do novog odličja, 8. marta u Gornjem Milanovcu · gradski.online\nNakon bronze iz Niša: Do novog odličja, 8. marta u Gornjem Milanovcu\nNIŠ- Ervin Šalgo, Boris Kotogan i Boris Mikluc, članovi SD “Kikinda”, zauzeli su u ekipnom plasmanu, u disciplini standardni vazdušni pištolj, treće mestu u finalu KUP-a Streljačkog saveza Srbije A- program. U pojedinačnom plasmanu, u niškom “Čairu”, Boris Mikluc zauzeo je šesto mesto:\n– Zadovoljni smo ovim plasmanom. Realno govoreći, na vatrenoj liniji “Čaira”, pružili smo maksimum.Narednog meseca očekuje nas državno prvenstvo u Gornjem Milanovcu. Takmičenje će se održati u nedelju, 8. marta. Daćemo sve od sebe da ponovimo plasman iz Niša. Sve preko toga biće neočekivano dobar rezultat- kaže najiskusniji kikindski strelac, Ervin Šalgo. U poslednje četiri godine, Ervin Šalgo veran je pištolju, dok iz puške puca pune 42 godine.\nU Nišu je njegovu klupsku drugaricu, Jelenu Tomić, malo sportske sreće delilo od pobedničkog postolja. Takmičenje je završila na četvrtom mestu, iza iskusnih reprezentativki: Zorane Arunović, Bobane Veličković i Jasmina Grgić. Aktuelna prvakinja Vojvodine u gađanju standardnim vazdušnim pištoljem nije razočarala, a i nju očekuju nova takmičenja.\nI mlađi članovi SD “Kikinda” nastavljaju da nižu uspehe. Šesto kolo Vojvođanske lige u Inđiji, Kikinđanima se posrećilo u gađanju serijskom vazdušnom puškom. U kategoriji pionira, Stefan Terek osvojio je prvo mesto.\nNi u ekipnoj konkurenciji naši strelci nisu razočarali. Dimitrije Stefanović, Filip Fabian i Stefan Terek osvojili su drugo mesto. Iz Inđije je srebro u Kikindu doneo i Dimitrije Stefanović.\nPrethodnoI zvanično Ginisov rekorder: Goran Lazić odnegovao tivku dugačku 395, 4 centimetara\nSledećeBesplatna pripremna nastava iz srpskog jezika: Članska karta biblioteke, jedini uslov za prijavu


Bilo bi veoma neskromno reći da su "Računari u vašoj kući", obična publikacija od 100 strana štampana na nikakvom papiru, pokrenuli kompjutersku revoluciju u Jugoslaviji. Zato to neću reći, ali ostaje činjenica da je ta "revolucija" počela upravo po pojavi prvih "Računara" - svakako su uslovi bili zreli, a dobro plasirana publikacija je dodatno "pogurala" stvari unapred...\nMoram odmah da priznam da u to vreme nisam ni pomišljao da bi oblast kojom se bavim mogla da bude toliko "tiražna". Ne znam zašto - kućni računari su "harali" Zapadnim zemljama, pojavljivali su se brojni veoma komercijalni časopisi i knjige koji su se bavili tom oblašću, čak je Time proglasio računar za "ličnost godine". A opet, meni se činilo da se ovde računarima bavi mali broj ljudi, da "to" malo koga zanima i da je država tako dobro zategla brave na granicama da čak i oni koji možda žele računar nemaju normalnog načina da dođu do njega...\nSrećom, ljudi u Redakciji "Galaksije" su tržište procenjivali znatno bolje od mene. I tako mi je, sredinom juna 1983, Gavrilo Vučković, glavni urednik "Galaksije", rekao da razmislim o jednom "opširnom izdanju koje bi se bavilo računarima". Pošto sam tada u "Galaksiji" ja pisao o džepnim, a Stanko Popović o kućnim računarima, pretpostavio sam da će i to izdanje biti podeljeno na sličan način, pa sam se dao na pisanje "svog" segmenta.\nStvari su se brzo razvijale, a planovi menjali: već krajem avgusta pojavljuje se mogućnost da specijalno izdanje bude dopunjeno samogradnjom računara "galaksija" koji je projektovao Voja Antonić, a tržište je toliko brzo napredovalo da je bilo jasno da džepni računari više tu nemaju šta da traže. Tako je taj deo teksta ostao u fijoci (neobično za novinara, to je praktično jedini moj tekst koji je doživeo tu sudbinu) što me nije učinilo preterano srećnim, ali mi se desila jedna neočekivano prijatna stvar: početkom oktobra, Jova mi je saopštio da treba jako brzo da napišem i segment koji se bavi kućnim računarima i da potpišem izdanje kao jedini autor (naravno, uz Vojin segment o računaru "galaksija").\nTakva "podela posla", odmah sam shvatio, bila je znak velikog poverenja u mene kao autora. Kasnije mi je suviše koristila da bih danas smeo da je osporavam, ali me je u onom trenutku bacila u paniku. Osnova izdanja trebalo je da budu ZX-81 i Spectrum, računari koje niti sam imao, niti sam se mnogo interesovao za njih (imao sam TRS-80 i upravo kupio BBC model B, koji je tek trebalo da stigne). Ostalo je da uzmem knjigu (bolje reći časopise) u šake, da pričam sa kolegama i da se snalazim. I pored toga što je do literature bilo teško doći (strani časopisi su stizali na kašičicu, dok se nije pojavio Anđelko Zgorelec iz Londona, osnivač čuvenog časopisa Personal Computer World, i "dobacio" nam nekoliko veoma vrednih publikacija), posao je sasvim solidno napredovao, da bi već krajem novembra tekst bio završen. Vreme će pokazati da sam dobro izašao na kraj sa problemima. Uostalom, ovde je elektronsko izdanje "Računara u vašoj kući" pa ih procenite sami, čak i sa gledišta današnjeg znanja. Svaka vam čast ako nađete neku materijalnu grešku - ja naiđoh samo na jednu, kod opisa daisy-wheel štampača.\nSpecijalno izdanje je obuhvatilo važno i veoma uspešno poglavlje o izboru računara, zatim opise periferijske opreme, podelu komercijalnog softvera, poglavlje "male tajne velikih majstora programiranja" (koje nije naročito uspelo) i školu bejzika za početnike, koja je verovatno bila najčitaniji segment. Tu je, naravno, i blok o samogradnji računara "galaksija" i moj umetak o "galaksijinom" bejziku. Ispred svega toga je uvodni tekst na dve strane, koji mi je tri puta vraćan na doradu i otprilike tako i zvuči - srećom, malo ga je ko čitao. Sve u svemu, lepo zaokružena celina koja nije časopis u pravom smislu - da su je stavili u korice, bila bi to knjiga.\nIzdanje je trebalo još da dobije ime i grafički izgled. Što se imena tiče, predlagao sam "Vaš prijatelj računar", ali se Jovi nije svidelo da ta skalamerija nekome bude prijatelj, pa je usvojeno ime "Računari u vašoj kući" (ne sećam se ko ga je predložio). Što se grafičkog izgleda tiče, nije moglo da se očekuje Bog zna šta od tadašnje "makaze & lepak" tehnologije preloma teksta, ali je posla svejedno bilo preko glave. Sniman je, recimo, foto strip o sklapanju računara "galaksija" i Voja je tokom te procedure zbilja sklopio jedan računar. Sutradan - šok: fotografije nisu uspele, idemo ponovo, sklapa se još jedan računar!\nPosle svih tih slatkih peripetija, "Računari u vašoj kući" su se pojavili u prodaji zadnjih dana decembra 1983. (izdanje je nosilo datum januar 1984). Bio je to neverovatan uspeh - očigledno je izdanje došlo na dobro tržište, među ljude koje kompjuteri veoma zanimaju, ali koji o njima ne znaju skoro ništa. Tu se čak mogla bukvalno primeniti ona poslovica "to ne zna ni milicija": desetak godina kasnije upoznao sam "cenzora", kome je tadašnji SUP dao da pregleda "Računare u vašoj kući", kako se tu ne bi provuklo nešto što se "kosi sa intresima radničke klase". "Cenzor" se pohvalno izrazio o izdanju, a "radnička klasa" je požurila da ga kupi: prvi tiraž od 30,000 primeraka rasprodat je za mesec dana, onda je doštampano još toliko, da bi krajem 1983. bio doštampan i treći tiraž od 40,000 primeraka, koji se odlično prodao, iako su u međuvremenu izašla još dva broja "Računara". Tome treba dodati i činjenicu da je preko 8000 čitalaca sagradilo računar "galaksija".\nStvari su se posle toga brzo dešavale: u drugim medijima je počelo da se govori o računarima, Voja i ja smo učestvovali u brojnim emisijama, svi su hteli nešto da nas pitaju, predlože, ponude... Čak je i tvrdo srce tadašnjeg SIV-a izuzelo računare od strogog carinskog režima, postavivši limit za tu robu tako da se barem Spektrum mogao legalno uvesti.\nTržište je, ukratko, bilo sasvim zrelo za jedan dobar računarski časopis, ali "Galaksija" nije dovoljno brzo reagovala: projekat računara "galaksija" je odvlačio mnogo snage, tako da je priprema sledećeg specijalnog izdanja ("Računara u vašoj kući 2") prilično kasnila, a onda se na to nadovezala jedna od periodičnih nestašica papira u BIGZ-u: "Praktična Žena" mora da izađe na vreme, a "taj Računar"... kad izađe. Tako su "Računari u vašoj kući 2" izašli tek u julu 1984, a na otvoren prostor su se, mnogo brže reagujući, ubacile kolege Žiga Turk i Ciril Krašovec iz Slovenije, gde je pokrenut kasnije veoma popularni "Moj mikro". Septembra iste godine, Stanko Stojiljković, Stanko Popović, Voja Antonić i Andrija Kolundžić pokreću "Svet kompjutera" kao posebno izdanje tadašnjeg časopisa "Svet" kuće "Politika". To je, uz nekoliko pokušaja koji nisu dugo trajali ("Mala računala" i "Pilot video" u Zagrebu), bila računarska štampa bivše Jugoslavije.\nIako smo ih kasnije uvek referisali kao "Računari 1", ja na "Računare u vašoj kući" ne gledam kao na prvi broj časopisa - bila je to zaokružena publikacija koja je samo imala formu časopisa, ali je od nje do pravog časopisa bio još dug put. Možda bi, ko zna, taj put bio kraći da su već "Računari u vašoj kući" bili delo nekoliko autora. Ili možda u tom slučaju ne bi doživeli takav uspeh? Sa mog gledišta, sigurno je samo jedno: bio je to ključni korak koji će moju karijeru uputiti prema stazi koja će me, kroz desetogodišnji rad, dovesti do časopisa "PC", koji danas uređujem...


Thomas Broberg, M.Sc. Direktor Sektora za bezbjednosne strategije i zahtjeve u kompaniji Volvo Cars, objašnjava kako radimo ka ostvarenju Vizija sigurnosti kompanije Volvo Cars.\nVizija sigurnosti kompanije Volvo Cars predstavlja način razmišljanja i rada. To je kao mantra kompanije\nDa bismo ostvarili Vizija sigurnosti kompanije Volvo Cars nije dovoljno samo da napravimo najbezbjednije automobile, mi sarađujemo da bismo pomogli planiranje bezbijednijih puteva i saobraćajne infrastrukture, što će također sačuvati živote. Radeći sa Švedskom upravom za transport u našoj zemlji stvorili smo model za globalnu saradnju među proizvođačima automobila i organa koji se bave pitanjima transporta.\nKompanija Volvo Cars je partner sa AstaZerom, prvim svjetskim centrom za testiranje koji simulira stvarni saobraćaj. Ovaj objekat, opremljen po posljednjoj tehnologiji i otvoren 2014.godine, može da ponovi brojne stvarne situacije iz saobraćaja i idealno je mjesto da za fino podešavanje naše IntelliSafe tehnologije. Biće nam glavni pomagač u ostvarivanju Vizija sigurnosti kompanije Volvo Cars.


U.S. President Donald Trump speaks during a meeting with NATO Secretary General, Jens Stoltenberg at Winfield House in London, Tuesday, Dec. 3, 2019.\nPredsjednik SAD Donald Trump kritikovao je francuskog predsjednika Emmanuela Macrona zbog njegove nedavne izjave u kojoj je opisao NATO kao "klinički mrtav", rekavši da je komentar francuskog lidera bio "gadna izjava".\nGovoreći u prisustvu generalnog sekretara NATO-a Jensa Stoltenbrga, dok se lideri zemalja članica NATO-a okupljaju na samitu u Londonu, Trump je rekao:\n"Ne možete ići okolo i davati izjave kao što je takva o NATO-u".\nMacron je to izjavio za londonski Ekonomist, u intervjuu koji je objavljen prošlog mjeseca. Od tada, branio je taj svoj stav, rekavši da je NATO-u potrebno "razbuđivanje" i da bi Alijansa trebalo da se fokusira i na druge teme, a ne samo na količinu novca koje svaka članica troši na svoju vojsku.\nNATO samit: Evropski lideri se spremaju za Trumpa\nTrump i Macron trebalo bi da se sastanu u utorak.\nPotrošnja za odbranu u Trumpovom je fokusu otkako je preuzeo dužnost 2017. i otkako je prigovorio zbog toga što Sjedinjene Države snose prekomjeran finansijski teret.\nStoltenberg je pohvalio Trumpa u utorak rekavši da njegovo liderstvo u vezi sa ovim pitanjem "ima realan rezultat". Naveo je podatak o rastu od 130 milijardi dolara u budžetima za odbranu među članicama NATO-a, ne računajući SAD. NATO članice saopštile su da bi mogle da idu i do 400 milijardi dolara do 2024.\nKao dodatak na rasprave o budžetu, Stoltenberg je rekao da bi lideri trebalo da razgovaraju o naporima u borbi protiv terorizma, kontroli naoružanja, odnosima sa Rusijom i rastu Kine.\nSamit se održava u trenutku kada se Trump u Americi suočava sa istragom o opozivu predsjednika. On je u utorak ponovio kritiku upućenu demokratama, koje kontrolišu Predstavnički dom, rekavši da je nefer da se saslušanja održavaju dok on prisustvuje samitu NATO.\nAli, kada je upitan da li nastavak tog procesa slabi njegovu poziciju u sastancima sa drugim liderima, Trump je odgovorio:


Još uvijek nema informacija da li je u napadima u Parizu bilo žrtava iz BiH - Klix.ba\nJoš uvijek nema informacija da li je u napadima u Parizu bilo žrtava iz BiH\nIz Ambasade Bosne i Hercegovine u Francuskoj za Klix.ba su izjavili kako su trenutno u kontaktu sa francuskim vlastima, ali da još uvijek nemaju zvaničnu informaciju o tome da li je među žrtvama sinoćnjih napada bilo i državljana naše zemlje.\n"S obzirom na svu situaciju, za sada je još uvijek vrlo teško utvrditi da li među stradalima ima i državljana BiH. U stalnom smo kontaktu sa francuskim vlastima, a građani naše zemlje će o svemu biti obaviješteni čim prije", izjavili su za naš portal iz Ambasade.\nKako su naveli, bilo je poziva građana uplašenih za sudbinu svojih najmilijih, ali niko nije prijavio nikakvu povredu ili smrtni slučaj.\nIz Ambasade su dodali da će više informacija imati u popodnevnim satima.\nPodsjetimo, u terorističkim napadima na šest lokacija u Parizu sinoć je poginulo više od 120 ljudi, a oko 200 ih je povrijeđeno. Sedam napadača raznijelo se eksplozivom oko pojasa, a osmog je ubila policija koja i dalje traga za saučesnicima u ovom krvavom pohodu.\nFrancuska Pariz teroristički napad Ambasada BiH u Francuskoj


Vojska: Isprika zbog ubijenih demonstranata\nEgipatska vojna elita javno se ispričala zbog smrti demonstranata u Kairu. Smatra se da je tokom proteklih šest dana u sukobima policije i građana na ulicama egipatskih gradova poginulo najmanje 35 ljudi.\nVrhovni savjet egipatskih oružanih snaga u saopštenju izražava žaljenje zbog izgubljenih života. Do najnovijih sukoba u Egiptu došlo je samo nekoliko dana prije prvih izbora koji su zakazani nakon svrgavanja Mubaraka.\nČlan Vrhovnog savjeta, general Mukhtar al-Moualah je u četvrtak saopštio da će se parlamentarni izbori održati po planu, 28. novembra, a da će predsjednički izbori biti održani u junu iduće godine.\nU saopštenju vojnog savjeta ističe se da će oni koji su odgovorni za smrt demonstranata odgovarati, kao i to da će oni koji su povrijeđeni dobiti besplatnu medicinsku pomoć, a porodicama stradalih Egipćana je obećana novčana kompenzacija.\nNa način na koji se to nikada ranije nije dogodilo u egipatskom javnom životu, u srijedu uveče su se na egipqtskoj državnoj televiziji pojavila dvojica generala sa izrazima saučešća cijelom egipatskm narodu. Jedan od njih, general Muhamed Al Asar se ispričao u ime svih pripadnika oružanih snaga, za, kako je on to rekao, ”tragediju do koje je došlo”.\n“Mi smo sasvim drugačiji, mi ne želimo da ostanemo na vlasti i ne želimo da osvojimo vlast”, rekao je Al Asar. Sa stanovišta demonstranata, sve što vojna elita nudi u ovom trenutku - doima se kao malo i kasno, jer glasovi sa Tahrir skvera u Kairu tvrde da obećanja arapskog proljeća nisu ispunjena.\nU noći između srijede i četvrtka je vladalo primirje na glavnom kairskom trgu, ali još nema znakova da se situacija smiruje.\nOvo su najžešće demonstracije zabilježene u Egiptu od februara kada je pod pritiskom uličnih protesta svrgunut režim Hosnija Mubara.


Sat i po razgovora: O čemu su sve pričali Putin i Tramp - Sputnjik Srbija\n17:48 28 Februar 2020\nSat i po razgovora: O čemu su sve pričali Putin i Tramp\n18:00 03.05.2019 (osveženo 19:50 03.05.2019) Preuzmite kraći link\nPredsednici Rusije i SAD, Vladimir Putin i Donald Tramp, razgovarali su 3. maja o inteziviranju dijaloga u raznim oblastima, uključujući i pitanja strateške stabilnosti, saopštio je Kremlj.\nRusija protiv Sporazuma o zabrani nuklearnog oružja\nPrethodno je iz Bele kuće saopšteno da su dvojica lidera razgovarala telefonom na inicijativu američke strane, a da je jedna od tema razgovora bila mogućnost sklapanja novog nuklearnog sporazuma u kojem bi učestvovale Rusija, SAD i Kina, kao i produžavanje važećeg sporazuma o strateškom i ofanzivnom naoružanju.\nRanije je televizijski kanal Si-En-En, pozivajući se na nekoliko izvora u Beloj kući, saopštio da Tramp s nadležnim ministarstvima razgovara o izradi novog nuklearnog sporazuma, koji bi prema njegovom planu uključio i Rusiju i Kinu. Novi sporazum bi trebalo da reguliše sve vidove naoružanja. Komentarišući informacije o Trampovim predlozima, portparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov je rekao da su sve inicijative o smanjenju nuklearnog potencijala dobrodošle, ali da je potrebno znati detalje o toj ideji.\nJedna od tema razgovora Putina i Trampa bila je situacija u Ukrajini i izbor Vladimira Zelenskog za novog predsednika te zemlje. Prema navodima iz Kremlja, Putin je u razgovoru s Trampom naglasio da nove ukrajinske vlasti treba da preduzmu realne korake u realizovanju Minskog sporazuma.\nKada je reč o Severnoj Koreji, dvojica lidera su se složila da je neophodno dosledno napredovati u procesu denuklearizacije Korejskog poluostrva i normalizacije odnosa u tom regionu, naveo je Kremlj u saopštenju.\nVladimir Putin je informisao Donalda Trampa o osnovnim rezultatima sastanka s predsednikom Državnog saveta Severne Koreje Kim Džong Unom u Vladivostoku 25. aprila i naglasio da to što Pjongjang savesno ispunjava svoje obaveze, treba da bude praćeno smanjivanjem sankcionog pritiska na Severnu Koreju.\nPrema rečima Sare Sanders, Tramp je „nekoliko puta ponovio da je neophodno i važno da Rusija pojača i nastavi da vrši pritisak na Severnu Koreju radi denuklearizacije“.\nLideri su razgovarali i o situaciji u Venecueli. Putin je naglasio da mešanje u unutrašnje poslove Venecuele i pokušaji da se na silu smeni vlast u toj zemlji podrivaju političko rešavanje krize, navedeno je u saopštenju Kremlja.\nU telefonskom razgovoru je bilo reči i o izveštaju američkog specijalnog tužioca Roberta Milera o navodnom mešanju Rusije u američke predsedničke izbore 2016. godine i navodnoj Trampovoj zaveri s ruskim vlastima.\nSara Sanders je istakla da je razgovor bio veoma pozitivan i dodala da Bela kuća nema informacije o eventualnom sastanku dvojice lidera.\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov je rekao da je razgovor Putina i Trampa trajao gotovo sat i po.\ntelefonski razgovor, Sara Sanders, Donald Tramp, Vladimir Putin, Rusija, Venecuela, SAD


Liderka Nacionalnog fronta Marin Le Pen\nAnalitičari smatraju da je uspeh ultra-desničarskih stranaka na izborima za EP delom rezultat protivljenja merama štednje koje je Brisel nametnuo u svetlu evropske dužničke krize.\nUltra-desničarske stranke, koje su protiv Evropske unije, osvojile su znatno veći broj poslaničkih mjesta u Evropskom parlamentu, na izborima proteklog vikenda. U parlamentu u Briselu sada će sjedjeti stotine zakonodavaca, čiji cilj je da razbiju EU.\nSvaki četvrti Francuz glasao je za ultra-desničarsku stranku Nacionalni front. Njen lider Marin Le Pen poručila je da Francuzi više ne žele da “neko spolja upravlja njihovom zemljom”.\n"Naš cilj je da blokiramo usvajanje svih štetnih evropskih rezolucija - što znači odbranu interesa Francuske i njenog naroda u bilo kojim okolnostima".\nPristalice tvrde da je oštra anti-imigrantska retorika, karakteristična za početke Nacionalnog fronta, sada ublažena. Uspjeh te stranke zabrinuo je međutim imigrantske zajednice u Parizu. Mohad Said Eluaš došao je u Francusku prije pet godina.\n"Kranja desnica je opasna. Ne mijenja se, uvijek ostaje krajnja desnica”.\nStranke poput Nacionalnog fronta kombinuju strah zbog imigracije sa zabrinutošću u pogledu ekonomije, kaže Andrea Mamone, stručnjak za ultra-desničarsku politiku u Evropi na univerzitetu Rojal Holovej u Londonu.\n"Ekonomska situacija je dio problema zbog smanjenja tržišta rada, zbog čega veći broj ljudi konkuriše za poslove. Zatim smanjenje socijalne pomoći, zbog čega treba naći odgovorne za to. Znači, imigrante…”\nRezultati izbora imaće posljedice van Francuske, ističe analitičar Janis Emanulajdis iz Centra za evropsku politiku u Briselu.\n"Slaba Francuska je loša vijest za utvrđivanje politike Evropske unije”.\nDvadeset četiri poslanika iz Nacionalnog fronta u Briselu će naći mnoge nove prijatelje. U Britaniji, anti-evropska Stranka za nezavisnost Ujedinjenog Kraljevstva osvojila je najveći broj glasova, odnosnu trećinu od 73 britanska poslanička mjesta u Evropskom parlamentu. Lider stranke Najdžel Feridž najavio je da će ponoviti taj uspjeh na nacionalnim izborima i održati referendum o članstvu Britanije u Evropskoj uniji.\n"Mnogi od vas misle da je ovo vrhunac koji partija može da dostigne. Poručujem vam međutim da je ovo samo početak”.\nU Grčkoj, gdje su se najviše osjetile posljedice mjera štednje koje je nametnula Evropska unija, najbolji rezultat ostvarila je ljevičarska stranka Siriza, koja je takođe protiv Unije. Andrea Mamone kaže da su birači u mnogim evropskim zemljama odbacili politiku vodećih stranaka.\n"Ljudi su počeli da se žale i pitaju koja je svrha toga da im jedan njemački političar govori šta da rade i gdje je tu demokratski legitimitet”.\nU Njemačkoj, Hrišćanske demokrate kancelarke Angele Merkel osvojile su najveći broj glasova. Merkel je ocijenila da je rast popularnosti stranaka koje su protiv Evropske unije, širom Evrope, “nevjerovatan i razočaravajući”.\n"Sada je naša odgovornost da vratimo podršku birača ovdje i u Francuskoj. Najbolji način za to je da se usredsredimo na poboljšanje konkurentnosti, na ekonomski rast i otvaranje radnih mjesta.”\nItalijani su takođe odstupili od opšteg trenda, dajući podršku Demokratskoj stranci, proevropskoj partiji lijevog centra premijera Matea Rencija. Italija u julu preuzima predsjedavanje Evropskom unijom sa fokusom na, kako je Renci najavio, radna mjesta i rast umjesto štednje.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Košarka :: Majami u finalu istoka, Lejkersi poveli protiv Hjustona\n09. 09. 2020. 09:28 >> 09:28 0\nKošarkaši Majamija plasirali su se u finale Istočne konferencije u NBA ligi, pošto su noćas u petoj utakmici polufinala pobijedili Milvoki sa 103:94.\nMajami je sa 4:1 završio polufinalnu seriju protiv najbolje ekipe regularnog dijela NBA lige.\nEkipu su do pobjede predvodili Džimi Batler sa 17 poena, 10 skokova i šest asistencija i Goran Dragić sa 17 poena i četiri skoka. Dobru partiju prikazali su i Dže Krauder sa 16 poena uz šest skokova, Tajler Hirou sa 14 poena, osam skokova i šest asistencija, kao i Bem Adebajo sa 13 poena i šest skokova.\nKošarkaši Los Anđeles Lejkersa poveli su protiv Hjustona sa 2:1 u polufinalu Zapada, pošto su pobijedili sa 112:102.\nLebron Džejms bio je najbolji u pobjedničkom timu sa 36 poena, sedam skokova, pet asistencija i četiri blokade. To je njegova rekordna 162. pobeda u plej-ofu, čime je pretekao bivšeg igrača Lejkersa Dereka Fišera, koji je imao 161 trijumf.\nEntoni Dejvis u pobjedi je učestvovao sa 26 poena, 15 skokova i šest asistencija, Redžon Rondo sa 21 poenom i devet asistencija, a Kajl Kuzma sa 14 poena.\nLejkersi su početkom posljednje dionice prelomili utakmicu serijom 10:0, tokom koje je Rondo postigao osam uzastopnih poena. Kod preostala dva poena Rondo je bio asistent Džejmsu.\nU ekipi iz Hjustona Džejms Harden postigao je 33 poena, uz devet skokova i devet asistencija, a Rasel Vestbruk utakmicu je završio sa 30 poena, osam skokova, šest asistencija i dvije ukradene lopte. Džef Grin dodao je 16 poena, a Erik Grin i Robert Kovington po 10. Kovington je u četvrtoj četvrtini morao u svlačionicu, posle sudara sa Dejvisom.


05.01.2020 u 10:52\nJoš jedan apel za izmenu crnogorskog zakona o slobodi veroispovesti\nApel akademske zajednice i građanskih aktivista poslednji je u nizu apela kojim se zahteva izmena spornog zakona o veroispovesti u Crnoj Gori, a jedan od potpisnika je i predsednik Srpske akademije nauka i umetnosti Vladimir Kostić. Kostić je rekao da je apel potpisao u svoje lične ime, ne kao predsednik SANU. „Prema informacijama koje ja imam, tekst tog apela daje egzaktan opis, najtačniji mogući opis aktuelne situacije”, rekao je za N1 Kostić, prenosi Tanjug. Oko 100 profesora beogradskog, ali i stranih univerziteta, naučni saradnici, novinari, istoričari i ekonomisti potpisali su Apel akademske zajednice i građanskih aktivista. Tekst apela, između ostalih, pisali su istoričar Stefan Radojković i politikolog Mladen Lišanin. U apelu se ocenjuje da crnogorski Zakon o


SSP: Pančevački most propada zbog nestručnosti vlasti, lažu da ne može da se rekonstruiše - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » SSP: Pančevački most propada zbog nestručnosti vlasti, lažu da ne može da se rekonstruiše\nStranka slobode i pravde (SSP) ocenila je danas da Pančevački most u Beogradu „osam godina propada zbog bahatosti i nestručnosti vlasti koja u njega nije uložila ni dinar“.\n„Godinama najavljuju njegovu rekonstrukciju, a kao i sve najave ove vlasti, i ta nije vredela ništa“, navodi se u saopštenju beogradskog odbora SSP, nakon najave direktora JP „Putevi Srbije“ da će Pančevački most biti srušen.\nIz SSP su ocenili da je Drobnjak „lagao“ kada je rekao da je most u takvom stanju da ne može da se rekonstruiše, jer je star 60 godina, kao i da bi cena novog mosta bila niža od cene rekonstrukcije Pančevca.\n„Ne bi sigurno, čak i da zanemarimo što za novi most treba izgraditi i nove pristupne saobraćajnice, koje su čak i skuplje od samog mosta“, navodi se u saopštenju.\nDirektor „Puteva Srbije“ Zoran Drobnjak potvrdio je da će Pančevački most u Beogradu biti srušen i da ne postoji mogućnost sanacije.\nJP Putevi Srbijepancevacki mostSSPZoran DrobnjakBeograd