Poraz kao opomena - Bleda Srbija se okliznula protiv Čilea\nSva dešavanja sa tog susreta mogli ste da pratite uživo uz Blicsport.\nUtakmica sa Čileom, odnosno drugopozivcima dvostrukog uzastopnog prvaka Južne Amerike koji su glumili Kostariku, prvog rivala na Mundijalu, poslužila je da selektor Mladen Krstajić uvidi koliko mogu neki igrači i za određene taktičke varijante.\nTakođe, bio je to i duel za ispravljanje grešaka, a šansu su u startnoj postavi dobili i mladi Nikola Milenković, Marko Grujić, Andrija Živković i Nemanja Radonjić.\nUpravo je Milenković odlično odigrao u štoperskom tandemu sa Duškom Tošićem, Radonjić je zajedno sa Kolarovim činio da leva strana bude daleko opasnija od desne i dobro je šutirao u nekoliko navrata, dok su Grujić i Živković prikazali solidne partije.\nČileanci su pretili najviše preko levog krila, odakle je Fernandez stvarao najviše problema odbrani "orlova", dok je udarac neometanog Sagala otišao pored stative, a u drugom delu je Stojković sa dve odlične odbrane sačuvao mrežu. Imali smo posebno sreće u 75. minutu kada je Enrikez sa dva metra promašio nemoguće - umesto da zatrese nebranjenu mrežu, šutirao je pored gola.\nUzvratili su Krstajićevi izabranici sedam minuta pre kraja - Kostić i Sergej Milinković Savić iz izglednih prilika nisu uspeli da promene rezultat.\nIpak, kazna za nešto slabiju igru Krstajićevih izabranika u finišu, kaznio je Maripano, koji je na asistenciju Bizama postavio konačan rezultat u 88. minutu.\nOvo je bila blaga opomena izabranicima Mladena Krstajića, jer ukoliko žele da naprave rezultat vredan pomena u veoma teškoj grupi, moraće bolje da realizuju napade po strani, kao i šuteve sa distance koji ih nisu služili u duelu sa Čileom.\nNarednu utakmicu i šansu da poprave utisak, "orlovi" će imati 9. juna kada na istom stadionu igraju protiv reprezentacije Bolivije.


"Amerika je digla ruke od kosovskog pitanja" | Skandalozno\nKristofer Hil: Amerika je praktično digla ruke od kosovskog pitanja\nBivši američki specijalni izaslanik za Kosovo Kristofer Hil kaže da Evropa po pitanju Kosova ne može da računa na podršku administracije Donalda Trampa, jer je, kako navodi, Vašington praktično digao ruke od kosovskog pitanja.\nOn za Dojče vele kaže da “unilateralizam” Trampove administracije čini da SAD “postanu nevažne tamo gde bi trebalo da budu važne“, kao recimo u rešavanju preostalih pitanja na Balkanu.\n“Nadao sam se da će (Majk) Pompeo bolje razumeti ova pitanja, nego teksaški menadžer za naftu i gas Reks Tilerson, ali to traje duže nego što nalazim da je prihvatljivo. Evropa ovo zbilja mora da vidi kao ‘čas Evrope'”, kaže Hil.\nNaglašava da Evropa ovim treba da se bavi znajući da je “stolica SAD prazna” po nekim od ovih pitanja.\nHil navodi i da mu je žao što pet članica EU još nisu priznale Kosovo, ali da razume njihove razloge jer, kako kaže, svako ima “svoje Kosovo“.\n“Mislim da pitanje Kosova ostaje pitanje koje deli Evropu od njenog cilja da postane celovita i u miru”, rekao je Hil.\nPrema njegovim rečima, priča o promeni granica je samo “simptom” kosovskog problema i zato to nije čarobno rešenje.\n“Ja bih ostavio teritorijalna pitanja kao vrstu završnog elementa bilo kakvog dogovora”, kaže Hil i dodaje da u međuvremenu treba pričati o svim drugim problemima, koji su primarni između Beograda i Prištine.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Kristofer Hil: Amerika je praktično digla ruke od kosovskog pitanja"


Cvijanović: Slanje pisama i pretnje nisu formula za uspeh - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 17. novembra 2021. 17:51\nCvijanovićeva je istakla da je potreban ozbiljan dijalog, razgovor između svih nivoa vlasti u okviru BiH, posebno dva entiteta i predstavnika tri konstitutivna naroda, sigurna da se tada može doći do rešenja.\n"Slati pisma i pretiti nije formula za uspeh. Nikada nije bilo i neće biti", rekla je Cvijanović, komentarušići pismo koje je državni sekretar Entoni Blinken uputio članovima Predsedništva BiH.\n"Ovde treba zauzeti sasvim jedan drugačiji kurs kad je u pitanju međunarodni faktor", kazala je Cvijanovićeva.\n"Mi te stvari treba da rešavamo unutrašnjim dijalogom, niti će nama pomoći niti odmoći bilo čije sankcije", istakla je ona.\n"Ovde je suštinski važno da se mi pozabavimo da utvrdimo šta su naši prioriteti, vidimo kako možemo da obezbedimo bolji ambijent i na koji način možemo da živimo jedni s drugima, jedni pored drugih da niko nikom ništa ne oduzima. To je sređena i zadovoljna država", zaključila je Cvijanovićeva.


- Odlična poseta Sajmu omogućila nam je da najefektnije, u direktnom kontaktu, predstavimo klijentima kreditnu ponudu. Jedan kredit za kupovinu traktoru od upita do prodaje realizovali smo na početku Sajma, beležili smo brojne upite i verujem da će pravi efekti sajmskog nastupa biti vidljivi u narednih mesec dana , ocenjuje direktorka Odeljenja za agrobiznis u NLB banci, Biljana Petrović.\nNa štandu AIK banke najveće interesovanje vladalo je za kredite za kupovinu zemljišta, sa rokom otplate od 20 godina.\n- Poseta Sajmu bila je osetno veća nego lane i to smo iskoristili da poljoprivrednicima, u većem obimu od očekivanog, ponudimo i kratkoročne kredite za obrtna sredstva. Kao deo MK grupe, nudili smo i kredite za nabavku poljoprivredne mehanizacije na štandu „Agrogloba“. - Sajamski nastup zaokružili smo potpisivanjem Ugovora o saradnji sa Garancijskim fondom AP Vojvodine, kaže regionalni menadžer prodaje za poljoprivredu u AIK banci, Aleksandar Kiš.\nGeneralni sponzor 84. međunarodnog poljoprivrednog sajma, kompanija „Generali Osiguranje Srbija“ je i ovu manifestaciju iskoristio za promociju svojih proizvoda osiguranja poljoprivrede, ali i za upoznavanje posetilaca sa tim vidom finansijske zaštite.\n-Svega 10 do 15 odsto obradivih površina kod nas je obuhvaćeno osiguranjem, za razliku od drugih zemalja gde procenat premašuje 50 i dostiže čak i 80 odsto. Za klijente koji su želeli ugovore o osiguranju useva i plodova, životinja, poljoprivrednog domaćinstva ili poljoprivredne mehanizacije organizovali smo nagradnu igru „Osiguraj i osvoji“ i na taj način privukli više od tri hiljade novih osiguranika, objašnjava direktor Sektora za osiguranje poljoprivrede, Nemanja Beljanski.\nPosetom štandu zadovoljni su i u „So-že lizingu”. Ponudili su, kako kažu, veoma povoljne uslove za nabavku poljoprivredne mehanizacije, priključnih mašina i opreme, prilagođene svakom klijentu pojedinačno. Zavisno od vrste opreme i mogućnosti da se ona posle eventualnog vraćanja proda drugom klijentu, kamata se kreće od 2,99 do 7,99 odsto, uz rok otplate do šest godina i ti uslovi naišli su na dobar odziv poljoprivrednika.\nTokom 84. međunarodnog poljoprivrednog sajma Garancijski fond AP Vojvodine potpisao je Sporazume o saradnji sa AIK i Komercijalnom bankom o proširenju opsega kreditiranja, odnosno povećanju garantnog limita na, za poljoprivrednike najatraktivnije, kredite za nabavku poljoprivredne mehanizacije, kupovinu zemljišta i izgradnju podnih skladišta, silosa i hladnjača.


ILIEV ODGOVORIO TERZIĆU: Ne pamtim našu veću dominaciju, da smo dali drugi gol, bilo bi ih još više – BUTASPORT.RS\nILIEV ODGOVORIO TERZIĆU: Ne pamtim našu veću dominaciju, da smo dali drugi gol, bilo bi ih još više\nFudbaleri Partizana odigrali su 1:1 sa Crvenom zvezdom u okviru 9. kola Superlige Srbije.\nIvica Iliev, sportski direktor Partizana, u osvrtu na 165. večiti derbi, za portal Telegraf, zažalio je zbog ispuštene prednosti.\n“Tužni smo, iako nismo izgubili u derbiju, jer smatramo da bi bilo zasluženo da smo pobedili. Rival je bolje ušao u meč, do 20. minuta Crvena zvezda je bila konkretnija, ali smo onda postigli gol, koji je podigao tim. Uspostavili smo potpunu kontrolu nad utakmicom, imali gol više, bili bolji u polju, agresivniji i imali još dve prilike da već do poluvremena stavimo tačku na derbi“, kaže Ivica Iliev.\nPrema mišljenju Ilieva drugo poluvreme je donelo daleko bolju igru Partizana.\n“Ne pamtim odavno da je jedan tim bio tako dominantan u derbiju, kao što je bio Partizan u drugom poluvremenu protiv Zvezde. Apsolutno smo se za sve pitali na terenu, igralo se gotovo sve vreme na polovini protivnika, na momente je bilo i atraktivno, ubedljivo i samo je nedostajao taj drugi gol da meč ode u mirnu završnicu. Mada, ko zna, da je pao drugi, možda bi ih bilo još, jer smo igrali izuzetno dobro.”\nAleksandar Katai je u smiraju meča kaznio crno-bele i doneo bod Zvezdi.\n“Nažalost, primili smo gol iz jednog napada i udarca, ali mi ovde govorimo o Crvenoj zvezdi, timu koji igra dobro i u domaćem takmičenju i u Evropi. Zapravo, oba tima su ove godine pokazala kvalitet na svim frontovima. Ne možete zato da očekujete da iz jedne prilike neće postići gol, fudbal je naprosto takva igra. Mi nismo iskoristili nekoliko šansi, dominaciju u polju, rival tu jednu jeste i izmakla nam je pobeda, koja je po svemu viđenom na terenu do tada bila zaslužena.”\nIliev je ponosan na igrače i stručni štab.\n“Posle teške sedmice, gostovanja na Kipru, oni su našli veliku snagu i energiju da odgovore na zahteve derbija, koji je izuzetno težak meč i na fizičkom i na psihičkom planu. Partizan je prvi, to je najbitnije i kratkoročni plan je da se tu zadržimo prvo do zimske pauze, nadamo se i posle toga, ambicije ne krijemo.”, zaključio je Ivica Iliev.


Trening za stratešku komunikaciju OCD sa medijima – Časopis InterFON\nTACSO Kancelarija u Srbiji raspisuje poziv za organizacije civilnog društva da konkurišu za trening koje će se održati od 20. do 21. novembra u Beogradu.\nTrening će pokrivati sledeće oblasti:\n* Pravljenje komunikacijske strategije\n* Određivanje ciljeva komunikacije, ciljnih grupa, i ključnih poruka\n* Metodi i kanali komunikacije\n* Pravljenje nacrta radnog plana za komunikaciju\n* Evaluacija uspešnosti primene komunikacijske strategije i radnog plana\nCilj obuka je unapređenje održivosti OCD kroz podizanje veština komunikacije sa ciljnim publikama, a posebno sa medijima. Tokom obuke učesnici/ce će dobiti priliku da se upoznaju i da savladaju potrebna znanja i veštine za efikasno i efektivno strateško planiranje komunikacije sa medijima i drugim ciljnim grupama i zainteresovanim stranama. Na ovaj način želimo da osnažimo ulogu OCD u demokratskim procesima.\nObuke su namenjene osobama koje se nalaze na rukovodećim položajima unutar svojih organizacija, kao i osobama koje se bave komunikacijom i medijima u okviru svoje organizacije. Iz svake organizacije treba da se prijave dve osobe, kako bi mogle da tokom treninga zajedno rade na izradi ili poboljšanju komunikacijskog radnog plana i strategije.\nTrening je namenjen organizacijama koje imaju nekog iskustva u komunikaciji sa medijima, i koje se već bave strateškim planiranjem u okviru svog rada.\nAplikacije organizacija koje predlažu samo jednog člana neće biti razmatrane. Zbog strukture treninga važno je da prisustvuju dva člana po organizaciji.\nDa bi učestvovali na obukama, potencijalni kandidati su u obavezi da pošalju kompletnu aplikacionu dokumentaciju na adresu prijava.rs@tacso.org sa naznakom: „Trening za stratešku komunikaciju sa medijima“ a najkasnije do petka, 7. novembra do 17 časova. Kompletna aplikaciona dokumentacija podrazumeva sledeća dokumenta: 1. Aplikacioni formular 2. CV – Biоgrafiju u propisanom formularu za svakog od dva prijavljena člana 3. Motivaciono pismo\nImajte u vidu da će obaveštenje o uspešnosti prijave biti poslato samo odabranim kandidatima, u roku od nedelju dana nakon zatvaranja konkursa.\nKonkurs je preuzet u saradnji sa PortalMladi.com, gde takođe možete čitati naše tekstove.


Zajedno stvaramo promene - I moj glas se računa | atina\nOd svog osnivanja grupa je radila na izgradnji ličnih kapaciteta članica u polju aktivističkog i zagovaračkog angažovanja i realizovan je set sastanaka sa predstavnicima raznih delova iz sistema podrške za žrtve trgovine ljudima i rodno zasnovanog nasilja. Radilo se na definisanju seta preporuka koje će direktno krajnje korisnice uputiti ka sistemu podrške, kako bi sistem bio što pristupačniji i efikasnije odgovarao na potrebe svojih korisnika, pritom štiteći i poštujući sva prava korisnika i njihovu potpunu participaciju.\nJedan u nizu sastanaka koje su članice Savetodavnog tela imale ovog meseca je i sastanak sa predstavnicama Populacionog fonda Ujedinjenih Nacija (UNFPA) u Srbiji. Za članice tela izuzetno važne sagovornice pre svega zbog zajedničke misije koju grupa deli sa Fondom, a to je promena štetnih politika i postupanja koja su usmerena protiv žena i devojčica i na polju reproduktivnog zdravlja, rodno zasnovanog nasilja, obrazovanja i zajedničkog zalaganja za širenje znanja, pre svega kod mladih o ovim senzitivnim temama.\nČlanice Savetodavnog tela su svoje sagovornice na samom početku sastanka upoznale sa idejom i realnom potrebom postojanja jednog takvog tela, njihovim ciljevima, razlozima koji su doveli do njihovog ličnog angažovanja i otvaranja vrata aktivizma, kao i daljim planovima koji se pripremaju do kraja godine.\nČlanice Savetodavnog tela su posebno angažovane oko upoznavanja profesionalaca koji su u radu u svakodnevnom kontaktu sa mladima, ali I upoznavanju mladih, sa problemom I posledicama ranih brakova i opasnosti konstantnog relativizovanja i odobravanja pojave kao nešto što je prihvatljivo, za određene zajednice u našem društvu. Tokom sastanka posebno se govorilo o neophodnosti saradnje svih delova sistema kako bi se stvorile mogućnosti izbora za sve devojčice, da se one pitaju i da same biraju šta u svom životu žele a šta ne. Jedan od ključnih zaključaka sastanka bio je koliko je važno da svaki predstavnik sistema podrške kaže glasno NE diskriminaciji i nasilju i ne dozvoliti da se za isto pronalaze opravdanja, već se, uvek i svuda, bori za veće mogućnosti za one koji su najčešće diskriminisani u Srbiji. Kao i koliko je važno da svaki deo sistema ide proaktivno ka krajnjem korisniku, da se radi „sa žrtvom“ a ne da se „radi za žrtvu“.\nSavetodavnu grupu čine i žene iz migrantske populacije i one su sa posebnom pažnjom pratile reagovanja predstavnika relevantnih institucija povodom poslednjih slučajeva ksenofobičnih i rasističkih izjava pojedinih političkih predstavnika i delova društva. Tu su se zajedno osvrnule na to koliko je bitno zagovarati za promene i unapređenje sistema, ali i pripremati zajednicu na te promene. Članice grupe su potvrdile koliko je važna uloga kulturnih medijatora, ključno je da u svim službama gde migranti mogu biti krajnji korisnici, postoje prevodioci i osobe koje poznaju društveni, kulturni koncept iz kog korisnici dolaze. Sagovornice su se saglasile da je i dalje potrebno raditi na edukaciji i razbijanju predrasuda, kako među profesionalcima tako i među mladima. To su sve teme koje su članice grupe otvorile na održanom sastanku. Zajednički zaključak je i da je neophodno i dalje raditi na jačanju kapaciteta pružaoca usluga kao i širenju spektra usluga posebno za žene migrantkinje, koje su se susrele sa višestrukom diskriminacijom u Srbiji, a posebno žene koje putuju same ili su tokom puta ili boravka u Srbiji doživele neki od oblika nasilja ili trgovine ljudima. Saglasile su se da se do informacija može i doći u trenutku kada su neophodne, ali da nedostaju specijalizovane usluge i adekvatan pristup za žene iz drugačijih kulturoloških i jezičkih područja.\nNeminovno se na svim sastancima nameće i kao tema i kao veliki problem pandemija COVID19 i način na koji utiče na ljude, a posebno kakve sve rizike donosi za marginalizovane delove društva sa posebnim osvrtom na žene i devojčice. Neophodno je planirati unapred kako bi se osigurao adekvatan odgovor zajednice za borbu protiv trgovine ljudima na još jedan potencijalni talas infekcije korona virusom, kao I pripremiti programe pomoći za najrizičnije delova društva koji se već sada nalaze na granici siromaštva, kako ne bi upali u zamke trgovaca ljudima. Posebno je važno I tokom vanrednog stanja usled različitih okolnosti, u ovom slučaju pandemije, omogućiti žrtvama trgovine ljudima I rodno zasnovanog nasilja, pristup sigurnom i urgentnom smeštaju, zdravstvenoj zaštiti i psihološkoj pomoći, kako bi lakše izašle iz situacije trgovine, i bile zaštićene od reviktimizacije, a usled ponavljanja situacije izolacije, neizvesnosti I osećaja nemoći. Neki su od zaključaka zajedničkog sastanka.\nPo završetku sastanka koji je bio samo uvod I upoznavanje sa postojanjem I radom Savetodavnog tela, uspostavljen je kanal komunikacije za sve predloge I ideje o mogućim zajedničkim kampanjama I zagovaračkim izazovima, koji će imati za cilj menjanje destruktivnih stavova i praksi koje ne vrednuju devojke I žene i da zajednički uložimo napore ka izgradnji ravnopravnijeg društva sa što manje diskriminatornih praksi.


Američki trgovinski sporazumi su ubistveni - 07.10.2015, Sputnik Srbija\nVlade će morati da plaćaju proizvođačima da ne ubijaju njihove građane, upozorava američki nobelovac Džozef Stiglic nakon potpisivanja sporazuma o slobodnoj... 07.10.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, svet, vašington, džozef stiglic, ekonomija\n13:42 07.10.2015 (Osveženo: 00:53 26.08.2021)\nAmerička vlada trijumfuje nakon što je u ponedeljak potpisala Transpacifički trgovinski sporazum (TTP) sa jedanaest zemalja Pacifika (Kanadom, Meksikom, Čileom, Peruom, Japanom, Malezijom, Vijetnamom, Singapurom, Brunejima, Australijom i Novim Zelandom). Sporazum, o kome se pregovaralo u najvećoj tajnosti, potrebno je sada da odobri parlament svake od tih zemalja.\nNobelovac Džozef Stiglic u tekstu koji objavljuje sajt „Projekat sindikat“ upozorava da TTP nije o „slobodnoj“ trgovini, već da je njegov smisao da zaštiti interese najmoćnijih poslovnih lobija.\n„Nikoga ne treba da iznenadi da američki međunarodni sporazumi proizvode kontrolisanu, a ne slobodnu trgovinu. To se dešava kada je proces odlučivanja zatvoren za one koji ne dolaze iz sveta biznisa“, piše Stiglic.\nOvi sporazumi označavaju dalji prodor liberalnog kapitalizma koji diktira pravila svetske trgovine, što podrazumeva ukidanje carine, gubitak nacionalnog suvereniteta, odustajanje od zaštite domaćih preduzeća i proizvođača i davanje ovlašćenja stranim investitorima i kompanijama koja prevazilaze ovlašćenja država. Sporazumi podrazumevaju i zabranu uvođenja kontrole kapitala i poreza na finansijske transakcije.\nAleksandar Matković, istraživač na Institutu za filozofiju i društvenu teoriju u Beogradu i član kolektiva „Gerusija“, objašnjava da ovaj sporazum predstavlja neverovatan udar na državu i prava radnika.\n„Posle ovoga je državni suverenitet mrtav. Pravnu zaštitu radnika i zaposlenih neće imati ko da nudi niti će smeti to da čini ako je u suprotnosti sa onim što je određeno ovim ugovorima“, kaže za Sputnjik.\nŠta to zapravo podrazumeva? Stiglic daje primer industrije lekova i ovlašćenja koja će dobiti farmaceutske kompanije, što je bila jedna od glavnih tački pregovora.\n4 Oktobar 2015, 21:05\n„Sporazum će regulisati farmaceutsku industriju, ako SAD dobiju sve što hoće“, upozorava nobelovac. Američke laboratorije će zahvaljujući ovom sporazumu da zadrže tokom dvanaest godina ekskluzivno pravo na lekove koje proizvode, dok je u drugim zemljama-potpisnicama taj period pet godina. To znači da će farmaceutske kompanije preuzeti monopol i onemogućiti drugim proizvođačima da na tržište izađu sa jeftinijim generičkim lekovima i time uskratiti lečenje milionima ljudi na planeti.\n„Ovaj sporazum može da bude ubistven, posebno kada je reč o generičkim lekovima koji štite industriju lekova u SAD od farmaceutskih kompanija koje podižu cene lekova od životne važnosti. Sporazum štiti ove farmaceutske kompanije i omogućava im da nastave da dižu cene lekova i sprečavaju konkurenciju generičkih lekova na tržištu. To je deo Obamine azijske strategije za obuzdavanje Kine“, kaže za Sputnjik Džek Razmus, profesor političke ekonomije na kalifornijskom Santa Klara univerzitetu.\nFrancuski esejista Žan-Mišel Katrpoen u knjizi „Šok imperija — SAD, Kina, Nemačka: ko će vladati svetskom ekonomijom?“ takođe upozorava da je smisao američkih sporazuma o slobodnoj trgovini da se na svetkom tržištu izoluju Kina i Rusija.\nSituacija neće biti ništa bolja ni u duvanskoj industriji, poljoprivredi… Američke duvanske kompanije su decenijama pronalazile mehanizme kako da preko stranih investitora ograniče upozorenja o opasnosti pušenja po zdravlje koja su propisivale države u interesu građana. Prema novom sporazumu, profit dobija veći značaj od zdravlja građana. Ukoliko države pokušaju da stanu na put štetnim proizvodima, kompanije mogu da ih tuže zbog gubitka zarade.\nStiglic navodi primer američkog duvanskog giganta „Filip Moris“ koji, prema sličnim ugovorima, tuži Australiju i Urugvaj zbog zakona po kome na paklicama cigareta mora da stoji upozorenje od posledica pušenja.\n„Vlade će morati da plaćaju proizvođačima da ne ubijaju njihove građane“, konstatuje nobelovac.\nSAD žele da nametnu iste mehanizme u sličnom sporazumu sa Evropskom unijom o transatlantskoj trgovini (TTIP), koji bi trebalo da bude potpisan do kraja godine. Ukoliko se to dogodi, to će značiti uspostavljanje najveće trgovinske zone u istoriji. Posledice ovih sporazuma osetiće se i u Srbiji, kaže Matković.\n„Ovaj sporazum će primorati i treće zemlje poput Srbije koje nisu potpisnice da se ubace u ovakav okvir zbog toga što će biti pritisnute da i same učestvuju u toj trci, da spuštaju cenu radništva i uvode zaštitu stranih investitora“, kaže Matković, koji ukazuje da se to već događa u regionu nakon izmena zakona o radu.\nPosledica je, upozorava, veća akumulacija kapitala i manje demokratije, što je recept za nove svetske krize.


» Foto konkurs EU: Naša budućnost je u igri\nDani evropskog razvoja pokazuju posvećenost Evrope iskorenjivanju siromaštva. Forum je izgrađen na uverenju da je saradnja kamen temeljac pravednijeg sveta. Stoga je osnovni cilj da se olakša povezivanje ljudi i podstakne želja za još bližim zajedničkim radom u duhu iskrenog partnerstva. Dani evropskog razvoja su inkubator novih ideja kojima se oblikuje naš zajednički cilj održivog, pravičnog sveta bez siromaštva, u kom svako ima šansu za pristojan život.\nDani evropskog razvoja svake godine privuku oko 7.000 učesnika koji predstavljaju 1.200 organizacija iz preko 140 zemalja iz oblasti razvojne saradnje, ljudskih prava i humanitarne pomoći. Osim što okuplja globalnu razvojnu zajednicu, Evropska unija uključuje i političke lidere, stručnjake za razvoj, privatni sektor i civilno društvo u oblikovanje politika EU koje su usmerene na rešavanje pitanja siromaštva širom sveta.\nU ovoj otvorenoj, inkluzivnoj platformi za saradnju svako ima pravo glasa. Na Danima evropskog razvoja se od 2006. vode debate o izazovima koji prete međunarodnoj saradnji, poput klimatskih promena, strateške usklađenosti, globalnog upravljanja, društvenog razvoja, hrane i energije, pitanja bezbednosti, podrške demokratiji. Ove godine, Dani evropskog razvoja će biti vodeći događaj Evropske godine za razvoj.\nRečima predsednika Junkera na otvaranju Evropske godine za razvoj za 2015. u Rigi: „Ove godine ćemo svedočiti aktivnostima širom Evrope, u svim državama članicama, u civilnom društvu, od strane lokalnih vlasti i evropskih institucija.” Svaki pojedinac i svaka politika imaju svoju ulogu u postizanju višeg stepena održivosti i mira u svetu. Ove godine želimo da pričama iz celog sveta pokažemo da imamo iste težnje bez obzira na to odakle dolazimo i kuda se krećemo. Težimo stabilnom i mirnom svetu, obrazovanju za decu, zaposlenju za mlade ljude i pristojnom životu na planeti o kojoj moramo bolje da se staramo.\nKomesar Mimica veruje u važnost saradnje između aktera u razvoju: „Današnji izazovi su univerzalni i međusobno povezani, a za njihovo rešavanje je potrebna globalna reakcija – uzmite u obzir samo klimatske promene, nedostatak bezbednosti, migracije ili glad. Ovi problemi nisu ograničeni na jedan region – ovo su problemi koji pogađaju čitav svet, što ih, logično, čini i problemima Evrope. EU je, kao veliki igrač na globalnoj sceni, spremna da se uključi u prevazilaženje ovih izazova.”\n1. Naš svet / Stvaranje održivog rasta u okviru naše planete\n2. Naše dostojanstvo / Razvoj zajedničke vizije univerzalnih i osnovnih prava\n3. Naša budućnost / Sve naše politike mogu da naprave razliku\n4. Naša budućnost / Svi smo akteri razvoja


Kako je šipurak postao isplativiji od šljive i maline - Užice Oglasna Tabla\nKako je šipurak postao isplativiji od šljive i maline\n10 септембра, 2018 0276\n– Tržište je veliko, a potražnja sve veća, pa zbog toga i otkupna cena svake godine raste i u ovoj sezoni je bila 80 dinara za kilogram. U odnosu na sve druge voćne kulture, posebno malinu ili šljivu čije su cene bile izuzetno niske, šipurak se pokazao kao najisplativiji. Pored dobre cene svežeg ploda, kašu kao poluproizvod prodajem po ceni od 100 dinara za litar, dok je tegla džema od šipurka 1.500 dinara – priča Prodanović, čiji je biznis podstakao da njegovu plantažu poseti dvadesetak poljoprivrednika iz Novog Pazara, Sjenice, Tutina i užičkog kraja.\nNaime, užički Centar za razvoj poljoprivrede, Međuopštinska unija poljoprivrednih udruženja Novog Pazara, Tutina i Sjenice i gazdinstvo Aleksandra Prodanovića potpisnici su sporazuma u cilju podizanja novih plantaža šipurka i njegovog zajedničkog plasmana na tržište.\n– Namera nam je da formiramo uniju odgajivača, a kasnije i prerađivača ploda divlje ruže. Postoje obećanja da naš projekat podrži vlada Turske u smislu podizanja preradnih kapaciteta, što potom otvara mogućnost izvoza na tamošnje tržište, koje je veliki potrošač proizvoda od šipurka – objašnjava Prodanović.\nDivlji šipurak, kako objašnjava, u odnosu na malinu ili šljivu, daleko je zahvalniji za gajenje, otporan je na bolesti i ne zahteva navodnjavanje, sadnice brzo napreduju i u drugoj godini daju prvi rod, tako da već četiri kilograma šipurka po žbunu omogućavaju profit. Početno ulaganje za podizanje zasada, sa kupovinom sadnica i pripremom zemljišta, iznosi 2.500 evra po hektaru.\n– U priči sa Aleksandrom i nakon posete njegovoj plantaži našao sam sebe u ovom poslu, jer se već bavim poljoprivredom i mislim da može da bude dobra proizvodnja i da se ostvari dobit. Šipurak kao biljka nije puno zahtevan i nameravam da zasadim jedan hektar, a da li ću plod prodavati u svežem stanju ili prerađen, pre svega će zavisiti od prinosa – kaže Danko Jolović iz Novog Pazara.\nVeć od oktobra osetan rast zarada, a za 3 godine…


Jeftini letovi za Las Palmas - Avio karte Las Palmas - eSky.ba\nPretražite letove za Las Palmas\nProvjerite najbolje ponude letova za Las Palmas\n✔ Postoje li posebne ponude za letove za Las Palmas na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta za Las Palmas?\n✔ Ako rezerviram let za Las Palmas, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove za Las Palmas?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova za Las Palmas uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nKorisne informacije o aerodromima\tu Las Palmasu\nPopularne avio kompanije za Las Palmas\nJeftini letovi za Španiju Jeftini letovi iz Španije Jeftini letovi za Leon Jeftini letovi iz Leona Jeftini letovi za Turpan Jeftini letovi iz Turpana\nJeftini letovi za Veliku Britaniju Jeftini letovi iz Velike Britanije Jeftini letovi do Jekaterynburg Koltsovo Jeftini letovi od Jekaterynburg Koltsovo


Miroslav Raduljica i Marko Kešelj, Foto: Dragan Kadić, Dado Đilas\nAkcija je pokrenuta za izgradnju kuće socijalno ugrožene porodice Savić sa šestoro maloletne dece iz sela Koretište na Kosovu i Metohiji\nObjavljeno: 31.05.2019. 17:39h\nProslavljeni košarkaši Marko Kešelj i Miroslav Raduljica, u saradnji sa Humanitarnom organizacijom "Srbi za Srbe" pokrenuli su veliku humanitarnu akciju.\nAkcija je pokrenuta za izgradnju kuće socijalno ugrožene porodice Savić sa šestoro maloletne dece iz sela Koretište na Kosovu i Metohiji. Porodica savić živi u teškim materijalnim uslovima u porodičnoj zadruzi koja ima 32 člana, a hranu dobijaju iz eparhijske Narodne kuhinje, a kroz poljoprivredu obezbeđuju sebi osnovne potrebe i uslove za život.\nKako bi prikupili neophodna sredstva za novi dom Savića, Kešelj i Raduljica organizovaće dobrotvorno veče u restoranu "Life Active club" na Novom Beogradu. Humanitarno veče je zakazano za 22. jun u 19.30 časova tokom kojeg će se prikupljati neophodna sredstva.\nCena ulaznice je 12.000 dinara koja se može obezbediti kroz donaciju na račun Humanitarne organizacije "Srbi za Srbe". Više detalja o akciji srpskih košarkaša možete pročitati, kao i o orgnaizaciji "Srbi za Srbe" možete pročitati ovde.\nTAKAV JE POS'O, NI JA GA NE VOLIM: Raduljica obukao Kineza u majicu sa čuvenim Bilijem Pitonom!\nHIT: Pitali smo Kešelja o skandiranju Delija posle utakmice, njegov odgovor bio je više nego duhovit!\nKošarkaMarko KešeljMiroslav RaduljicaSrbi za SrbeHumanitarna akcija


U Srbiji zabranjen uvoz polovnih računara i tehničke robe U Srbiji zabranjen uvoz polovnih računara i tehničke robe – Personal magazin\nU Srbiji zabranjen uvoz polovnih računara i tehničke robe\nPrema podacima Ministarstva zaštite životne sredine, od maja 2003. do aprila 2004. godine, između ostalog, izdate su 142 dozvole za uvoz 253.564 polovnih računara, 253.604 monitora, 34.900 laptopova i 104.500 frižidera.\nPomoćnik ministra zaštite životne sredine Aleksandar Vesić rekao je da je u Srbiji zabranjen uvoz polovne tehničke robe i polovnih guma zbog kratkog vremena korišćenja, posle kog postaju opasni otpad.\n“Polovna roba, naročito tehnički uređaju, ima kratku upotrebnu vrednost i ubrzo postaje otpad, a zatim zahteva poseban tretman i način odlaganja, za šta ovde ne postoje uslovi”, rekao je Vesić.\nPrema njegovim rečima, uvoz polovne robe je u jednom momentu bio veoma veliki, a pojedine komponente kao što su katodne cevi u televizoru sadrže opasne materije i zahtevaju postupke reciklaže kakvih nema u Srbiji.\nOn je dodao je da je upravo zbog nedostatka tih kapaciteta Zakonom o zaštiti životne sredine zabranjen uvoz polovne tehničke robe i guma za motorna vozila.\nVlada Srbije je u decembru 2007. godine usvojila dopunu tog zakona po kome se polovna roba može uvoziti samo ako je neophodna u proizvodnji kao sekundarna sirovina, a ne može da se obezbedi u Srbiji.\nVesić je kazao da je do ograničavanja došlo zbog tako velikog uvoza i dodao da kontrolu nad uvozom te robe vrše Uprava carina sa Republičkom inspekcijom za zaštitu životne sredine.\nProizvođači protektiranih guma u sredu su najavili da će od Ministarstva za zaštitu životne sredine zatražiti da im dozvoli ponovni uvoz polovnih guma, koje im služe kao osnova za proizvodnju.\nProizvođači protektiranih guma tvrde da su se poslednjih godina znatno smanjile količine uvezenih polovnih guma, te da se one uvoze samo namenski za preradu, uz strogo poštovanje ekoloških standarda, zbog čega smatraju da odluka Ministarstva za zaštitu životne sredine nije korektna.\nPrema podacima Privredne komore Srbije, prošle godine je uvezeno oko 105.000 upotrebljavanih guma spremnih za protektiranje, po ceni od oko 390.000 dolara, dok je 2001. godina uvoz iznosio više od milion polovnih guma.\nU Srbiji zabranjen uvoz polovnih računara i tehničke robe was last modified: February 3rd, 2008 by Redakcija\nPrezentacija koncepcije razvoja informacionog sistema grada Beograda\nRačunarska oprema za opštinske sudove u Jagodini, Ćupriji i Rekovcu\nivica Ivanovic Dec 6, 2009 at 11:15\naha…Zato nema u Bubanj potoku vise polovne tehnicke robe i polovnih guma.Hvala na ovako korisnom podatku.


EU DEMOKRATIJA U KRIZI: Ne mogu jedinstveno da krše pravila u pripremi nadglasavanje | WebTribune\nHome U FOKUSU EU DEMOKRATIJA U KRIZI: Ne mogu jedinstveno da krše pravila u pripremi nadglasavanje\nVeliki broj članica EU, među kojima su Francuska, Nemačka i Velika Britanija, priznale su Huana Gvaida za privremenog predsednika Venecuele.\nSa druge strane, Belgija, Finska, Švedska i druge suzdržale su se od toga i poslale samo poruke podrške.\nItalija je, s druge strane, blokirala zajedniču izjavu EU, što je rezultiralo poprilično komplikovanim obraćanjem javanosti Federike Mogerini, visoke predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost, navodi sajt “Politiko” (Politico) u svom evropskom izdanju.\n“Priznavanje država ili institucija unutar njih ne spada u nadležnosti EU i o tome imamo čvrst stav”, rekla je Mogerinijeva.\n“To spada u isključivo pravo država članica, tako da ćete u narednim satima videti članice EU koje koriste svoja prava i saopštavaju svoje odluke o priznanju institucionalne odluke predsednika Nacionalne skupštine Venecuele.”\nVenecuela, međutim, nije jedini kamen spoticanja u spoljnoj politici EU, koja već duže vreme ne uspeva da bude jedinstvena u saopštenjima i odlukama.\nNesaglasne sa odnosom prema Rusiji, nekoliko EU država koje nisu članice NATO-a, uključujući Kipar, blokirale su u ponedeljak izjavu EU o krahu INF sporazuma između Rusije i SAD.\nSituacija sa Venecuelom, ipak, predstavlja gorući problem, što je dozvolilo Rusiji, Madurovom postojanom savezniku, da uputi kritike Briselu i preispita motive EU za razrešenje krize.\nNesaglasja unutar EU oko usvajanja zajedničkih izjava povodom Venecuele, INF sporazuma i Arapske lige verovatno će dovesti do odredbi ugovora po kojima se pojedine spoljnopolitičke odluke mogu donositi od strane kvalifikovane većine, a ne jednoglasno.\nMogerinijeva, ipak, stoji pri tome da su članice EU jedinstvene.\n“Postoji zajednički okvir delanja unutar EU koji važi i za pritiske i za dijaloge”, izjavila je ona.\nMEDIJI SAD JAVLJAJU: Pentagon zabrinut, Rusi lansirali NAJSTRAŠNIJU nuklearnu raketu na svetu


Gimnastički klub Pobednik TAŠ - RoditeljSrbija.com\nNaslovna » Sport » Sportski Klubovi » Gimnastički klub Pobednik TAŠ\nAdresa: Ilije Garašanina 24\nSmešten na praktično idealnoj lokaciji, Gimnastički klub Pobednik Taš nudi mogućnost kako deci da se upoznaju sa ovim izuzetno zanimljivim sportom, tako isto i odraslim polaznicima, a koji žele da se rekreativno bave gimnastikom.\nU okviru Pete beogradske gimnazije, u ulici Ilije Garašanina broj 24 se nalazi savremeno opremljeni prostor, u kome treninge vode, pored ostalih stručnjaka i profesori Mlađan Milojković i Vladica Đorđević, kao i iskusni trener Nataša Nikolić.\nPreporuka je da dete već od četvrte godine starosti počne sa treniranjem ove bazične sportske discipline, a vremenom može da se okuša u nekom drugom sportu ili da svoje bavljenje gimnastikom podigne na viši nivo, te da umesto sportske, nastavi da trenira takmičarsku gimnastiku.\nOdličan je izbor za sve mališane upravo bavljenje gimnastikom, jer to utiče pozitivno kako na njihov fizički razvoj, tako isto i na jačanje mentalnih sposobnosti.\nUzevši u obzir da je fokusiran na rad sa decom, Gimnastički klub Pobednik Taš zapošljava vrhunske stručnjake koji imaju adekvatno profesionalno iskustvo u radu sa najmlađim polaznicima.\nDokazano je da kada se aktivno bave gimnastikom, deca poboljšavaju koordinaciju svojih pokreta, te ojačavaju kako svoje kosti i zglobove, tako isto i mišiće. Na taj način će njihove mentalne sposobnosti doći do izražaja, a vremenom će biti ojačana njihova muskulatura, te će savladati i strah od javnog nastupa, ukoliko ga imaju.\nMališani koji imaju problem sa krivom kičmom ili ravnim tabanima će upravo zahvaljujući bavljenju gimnastikom te nepravilnosti da svedu na minimum, a treneri će se potruditi da kod njih razviju samodisciplinu i nauče ih da samo uporno vežbanje dovodi do adekvatnih rezultata.\nA da bi kod dece bio razvijen i timski duh, Gimnastički klub Pobednik Taš treninge organizuje u manjim grupama. Sve stečene socijalne veštine će kasnije deca preneti i na svoje drugare u školi, tako da će poboljšati međuljudske odnose.\nSem za mališane, organizuju se i treninzi za odrasle polaznike muškog i ženskog pola, koji su zainteresovani za bavljenje gimnastikom u rekreativnom smislu.\nUkoliko želite da se vaše dete pravilno razvija, te da poboljša fizičke i mentalne sposobnosti, ne postoji bolji način od onoga koji nudi Gimnastički klub Pobednik Taš. Prijave se primaju svakodnevno direktno u klubu ili putem telefona, a tom prilikom se roditelji ili zainteresovani stariji polaznici dodatno informišu o treninzima, plaćanju i ostalim detaljima.\nGimnastički klub Pobednik TAŠ pobednik www.gimnastickiklub.com 2018-09-22\nPrethodni: Gimnastički klub Pobednik Voždovac\nSledeći: Gimnastički klub Pobednik Vračar


"Priča o hlebu" u Delta City-ju\nNaslovna » Izlasci » „Priča o hlebu“ u Delta City-ju\n„Priča o hlebu“ u Delta City-ju\nAh Neša 26. mart 2016. Izlasci Postavite komentar\nDvodnevna manifestacija „Priča o hlebu“ biće održana 26. i 27. marta u atrijumu Delta City-ja.\nPosetioci će moći da vide kako pekarstvo postaje umetnost i da saznaju priču o kulturi hleba, kao značajnom delu domaće kulturne baštine.\nU toku manifestacije „Pekarska reprezentacija Srbije“ i članovi Unije pekara Srbije predstaviće replike tradicionalnih vrsta hleba, urađenih po uzoru na radove i slike etnološkinje Violete Cvetanoske, kustoskinje Narodnog muzeja u Kraljevu i autorke izložbe „Priča o hlebu“.\nSubota, 26. mart od 14.00 – Svečano otvaranje manifestacije\nNedelja, 27. mart od 14.00 – pesnik Blagoje Rogač, član Srpske kraljevske akademije nauka, čitaće pesme o hlebu\nNajbolji pekari Srbije tokom oba dana organizovaće zanimljive performanse za posetioce u okviru kojih će predstaviti kako od hleba mogu da nastanu modni komadi poput haljina, torbi i šešira. Ujedno, čitava manifestacija biće i uvertira za predstojeću Pekarijadu, nacionalno takmičenje pekara profesionalaca.\nPored izložbe i pekarskih radionica, tokom oba dana, od 10.00 do 22.00, bice organizovana i degustacija pekarskih majstorija. (danubeogradu.rs)\nTagovidelta city hleb izlasci pekari pekarijada\nPrethodni U bioskopima: Edi zvani Orao\nSledeći Istorijski muzej Srbije: I pre i posle i sada


Le Courrier des Balkans: Gde su države Balkana 20 godina nakon "evropeizacije" - PRIJATELJSTVO\nAutoritarni i “lažno stabilni režimi”, nepostojanje stvarne slobode medija, pravne države, nezavisnosti sudstva, neomogućavanje ljudskih prava i masovni odlazak građana sa Balkana, ishod je dvadesetogodišnje “evropeizacije” jugoistočne Evrope, zaključak je konferencije koju je organizovao “Le Courrier des Balkans” u Kući Evrope u Parizu.\nNovinari jedinog frankofonog medija koji prati političku scenu na Balkanu okupili su, povodom dvadesetogodišnjice od svog osnivanja, stručnjake i analitičare specijalizovane za zemlje regiona na konferenciji pod nazivom “EU – Balkan: oči u oči dvadeset godina”.\nUčesnici panela o ishodu “evropeizacije” Balkana, Adnan Ćerimagić (ESI), Srđjan Cvijić (Open Society), Simon Ilse (Fondacija Boll) i Florijan Biber (Univerzitet u Gracu) zaključili su da se balkanske zemlje kandidati nalaze dalje od ulaska u Evropu nego što je to bio slučaj pre dvadeset godina.\n“Političari obećavaju ulazak svojih zemalja za četiri do pet godina već poslednjih dvadeset godina, ali ono što je možda moguće, u najboljem scenariju, je priključenje Srbije za pet, šest godina”, rekao je Florijan Biber sa austrijskog Univerziteta u Gracu. On je skrenuo pažnju i na lažno stabilne režime koji sebe nazivaju demokratskim, a sa druge strane u praksi ne čine nista. Kao primer za to Biber navodi stanje medija u Srbiji “koje stiže na niži nivo nego za vreme režima Slobodana Miloševića”.\nAdnan Ćerimagić osvrnuo se na sve veći broj građanskih protesta širom Balkana i dodao da bi Brisel, kada vidi da građani nemaju poverenje u svoju vlast i policiju “morao da dođe i kontroliše istrage koje su u interesu građana ako oni već nemaju poverenje u svoje institucije”.\nPredstavnik Fondacije Heinrich Boll u Beogradu, Simon Ilse, smatra da ni predsednik Srbije Aleksandar Vučić kao ni opozicija ne mogu da rekonstruišu put ka Evropi. “Nije dovoljno samo biti protiv nečega” njegova je kritika trenutne opozicije “koja se sastoji od stranaka koje nemaju veze jedna sa drugom”. On kao “treći put” navodi lokalne pokrete koji izlaze sa konkretnim rešenjima, a kao primer navodi građanski pokret “Ne davimo Beograd”.\n“Poverenje u kompromis izgubljeno je, jer je autoritarna politika u modi, čak i u pojedinim državama Evropske unije, pa se sve češće govori o “balkanizaciji” Evrope, a ne o “evropeizaciji” Balkana, i Evropa mora da se suoči sa tim pitanjem, zaključak je ovog panela.


Kina demantuje da je Si Đinping pružio ruku Vašingtonu\nVeće otvaranje Kine nema veze sa sporom sa SAD: Si Đinping\nKineska vlada demantovala je danas da su obećanja predsednika Si Djinpinga o merama za otvaranje kineskog tržišta ukazivale na spremnost za rešenje spora o tarifama s Vašingtonom, navodeći da su pregovori s SAD nemogući u uslovima "jednostrane prinude".\nPortparol kineskog Ministarstva trgovine Gao Feng rekao je da vlada američkog predsednika Donalda Trampa nije pokazala nikakvu iskrenost, prenosi zvanična novinska agencija Sinhua.\nPortparol je rekao da dve strane tek treba da počnu pregovore.\nGao je demantovao da je Si u govoru u utorak kada je najavio smanjenje uvozne tarife na automobile, smanjenje restrikcija na strano vlasništvo u kineskoj automobilskoj industriji i druge promene u cilju otvarana tržišta, pružio ruku Vašingtonu.\nUspon Kine u pozadini trgovinskog rata sa SAD\nNeki ekonomisti su ocenili da je pozitivan ton u Sijevom govoru mogao da predstavlja osnovu za pregovore s Vašingtonom.\n"Najava mera o većem otvaranju Kine predstavlja ključnu odluku da se otvori prema spolja i nema nikakve veze sa kinesko-američkim trgovinskim sporovima", rekao je Gao.\nOn je ponovio kinesku kritiku Trampu i rekao da je američki predsednik neprimereno reagovao kada je odgovorio na protest Pekinga oko njegovog plana da podigne tarife na kineske proizvode vredne 50 milijardi dolara najavom tarifa na proizvode za dodatnih 100 milijardi dolara.\n"Pod jednostranom prisilom nemoguće je za kinesku stranu da vodi bilo kakve pregovore", rekao je Gao.


Pre par dana objavljen je prospekt i javni poziv za prodaju preduzeća informatičkog inženjeringa ENERGOSOFT d.o.o.– Novi Sad.\nOvu uspešnu (bar prema prikazanim finansijskim pokazateljima) firmu je osnovala JP "Elektrovojvodina" – vojvođanski distributer električne energije, za potrebe sopstvenog IT obezbeđenja, ali je reorganizacijom ovo preduzeće prešlo u državno vlasništvo sa statusom d.o.o. Vremenom "Energosoft" je prerastao zadovoljavanje potreba "Elektrovojvodine", pa je njegovih 45 zaposlenih počelo da pruža usluge i drugim firmama, bankama i državnim institucijama.\nPolje delatnosti "Energosoft"-a je u okviru IT-ja izuzetni razuđeno, pa se između ostalog bave realizacijom kompletnih rešenja informacionih sistema, projektovanjem telekomunikacionih sistema; projektovanjem i realizacijom telefonskih komunikacija uz akcenat na integraciju telefonije i računarskih tehnologija; podrška za korišćenje i rad sa relacionim bazama podataka (ORACLE); razvojem, primenom i podrškom kod uvođenja potpuno novih informatičkih rešenja i tehnologija i naravno Internetom.\nU domenu Interneta "Energosoft" pruža Internet Service Providing (ISP) usluge preko NSpoint.net provajdera, preduzeća koje je do prošle godine bilo u sastavu "Energosofta", a tu je i provajder kablovskog interneta "NScable.net" koji je i dalje u sastavu "Energosofta", a koji Internet usluge pruža preko partnerske firme KDS NS. Pored navedenog, tu je i prvi pravi novosadski Internet kafe "Internet point" koji se nalazi u upravnoj zgradi "Elektrovojvodine" na bulevaru Oslobođenja.\nKada se pobroje sve delatnosti "Energosofta", među kojima je čak i SAP konsalting, te da 70% ukupne vrednosti (vrednost koja se privatizuje) firme iznosi 340 hiljada €, dobija se jedna izvanredna prilika za ulaganje i investiranje u "gotov IT proizvod" razrađene organizacije, infrastrukture i mreže klijenata.\n"Energosoft" se prodaje aukcijskim putem sledećem meseca, tačnije 02.04.2007, početna cena iznosi 6.844.000 din, a minimum investicija u subjekt privatizacije iznosi 6.274.000 dinara.\nTags Energosoft, ISP, IT, NSpoint.net, Oracle, SAP Author Goran Aničić\nPrevious Previous post: iPhone tema na HTC P4350\nNext Next post: Nokia E65\nZahvaljući ljubaznosti drugara iz Positivea, juče sam direktno iz magacina, čak pre njih samih, na test dobio univerz...\nLeave a comment on Uticaj pretraživača\nLeave a comment on Lažni Džobs reklamira zeleni čaj


Ćuruvija ubijen iz drugog pokušaja | SerbianForum\nĆuruvija ubijen iz drugog pokušaja\nDatum pokretanja 13.06.2014\nTo je objavio list Politika u izdanju od petka, a na osnovu uvida u optužnicu koja je podignuta 9. juna i koja je napisana na 126 strana, prenosi agencija Beta.\nKako piše list, u optužnici se ne navodi ko je nalogodavac, ali stoji da je naredbe izdavao bivši šef Resora državne bezbednosti Radomir Marković, koji je za izvršioce odabrao pripadnike beogradskog centra DB-a, jer je tadašnji komadant jedinice za specijalne operacije (JSO) Milorad Ulemek Legija odbio da ubije\nĆuruviju zbog obaveza njegove jedinice na Kosovu.\nTako je Marković, piše u optužnici, odabrao Milana Radonjića, Miroslava Kuraka, Ratka Romića.\nPrema optužnici, Ćuruviju je ubio Miroslav Kurak, a saučesnik mu je bio Ratko Romić, koji je drškom od pištolja udario njegovu suprugu Branku Prpu u glavu.\nList piše da je Marković, nakon odbijanja Legije, obavestio Milana Radonjića o planu za ubistvo, koga je i postavio na mesto načelnika beogradskog centra.\nRadonjić je obezbedio službeni automobil i izdao nalog trećem, sedmom i devetom odeljenju CRDB da prate Ćuruviju i prikupljaju podatke o njemu.\nKuraku i Romiću dodelio je automobil "golf 3" bele boje kojim su se dovezli do Ćuruvijine zgrade, gde su putem radio-stanica slušali izveštavanje pripadnika devetog odeljenja o njegovom kretanju.\nPrema optužnici, Kurak i Romić su Ćuruviji i Prpi 11. aprila 1999. godine, između 16.38 i 16.45 prišli s leđa, i tada je Kurak pucao u Ćuruviju u kojeg je ispalio prvo pet metaka.\nOn se tada zaneo i pao, a Romić je udario Prpu u glavu. Kurak, je potom prišao na blizinu od 0,8 metara i ispalio još sedam metaka.\nList navodi i da je Ćuruvija trebalo da bude ubijen 10. aprila. Kako je navedno u optužnici, na osnovu praćenja telefonske komunikacije između Romića, Radonjića i Kuraka, utvrđeno je da je Radonjić vikao na radnike pratećeg odeljenja zašto nisu javili svaku promenu kretanja.\nNa osnovu toga, Tužilac je utvrdio da je Ćuruvija trebalo da bude ubijen dan ranije.\nAdvokat Slobodan Ružić, koji je punomoćnik Ćuruvijine ćerke i sina, rekao je da veruje da će ubice biti osuđene.\nPredmet je dodeljen sudiji Rastku Popoviću, a optuženi imaju pravo na prigovor na optužnicu o kojoj će odlučiti Krivično veće suda.\nKada optužnica postane pravosnažna, biće zakazano pripremno ročište, a potom i glavni pretres.


Radio televizija Rožaje - IJZCG kampanju u borbi protiv pandemije korona virusa proširio likom princeze Ksenije i riječima “Ko istraje, toga je i megdan”\nSrijeda, 12 Avgust 2020 06:54\nRiječima Marka Miljanova i Valtazara Bogišića, Institut za javno zdravlje Crne Gore je ranije započeo kampanju kojom apeluje na na solidarno i odgovorno ponašanje tokom pandemije koronavirusa.\nSlužeći se primjerima ljudi koji su svojim djelovanjem dali veliki doprinos društvu, Institut za javno zdravlje podsjeća da su pomenute karakteristike bile presudne u mnogim teškim i izazovnim periodima naše istorije.\nKampanja je proširena likom princeze Ksenije i riječima “Ko istraje, toga je i megdan” koje su dio čuvene drame “Princeza Ksenija od Crne Gore”. Predstavljanje rješenja sa adaptiranim likom princeze Ksenije i riječima iz istoimene drame, nije slučajno realizovano.\nNaime, 11. Avgusta 1945. godine, žene u Jugoslaviji su izborile pravo glasa, dok su Crnogorke to isto pravo dobile četiri godine ranije.\nIz Instituta za javno zdravlje Crne Gore su poručili da vjeruju da će djelo i riječi princeze Ksenije biti dodatni motiv svima nama da istrajemo u zajedničkoj borbi protiv pandemije koronavirusa.


ZAPOSLIMO MLADE | Unija Poslodavaca Srbije\nU odnosu na prošlu godinu statistika beleži pozitivne pomake kada je reč o smanjenju nezaposlenosti u Srbiji, ali ne i kada je reč o visokoj nezaposlenosti mladih. Posebno zabrinjava činjenica da se veoma mali broj nezaposlenih mladih dodatno obučava i obrazuje kako bi stekli praktične veštine i promenili svoj položaj.\nU okviru Aktivnih mera politike zapošljavanja predviđeni su programi koji za cilj imaju podsticanje zapošljavanja mladih gde je najbolje ocenjena mera „Stručna praksa“, ali su budžetska izdvajanja mala, čak četri puta manja nego u mnogo razvijenim zemljama EU sa značajno nižom stopom nezaposlenosti mladih. Istraživanja koja smo sproveli jasno pokazuju da put do prvog zaposlenja vodi preko sticanja praktičnih znanja u realnom poslovnom okruženju što podrazumeva aktivniju ulogu poslodavaca u obrazovanju i razvoju veština mladih kako bi im olakšali prelazak u svet rada i tako obezbedili za sebe kvalifikovan kadar.\nCilj projekta je da podržimo mlade i poslodavce iz Sektora malih i srednjih privrednih subjekata i utičemo na njihovu veću ulogu u obrazovanju i stručnom osposobljavanju mladih kroz organizovanje stručne prakse u njihovim preduzećima, kao i njihovu veću participaciju u programima aktivnih mera politike zapošljavanja, posebno u meri “Stručna praksa” tako što bi se ovom sektoru dao prioritet prilikom konkurisanja.\nAktivnosti na projektu obuhvataju formiranje tima iz relevantnih institucija, koji će se kosultovati, razmenjivati iskustva i podatke i predstavljati na javnim dešavanjima koji su predviđeni u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu i Vrnjačkoj Banji. Organizacijom javnih dešavanja želimo da uključimo različita mišljenja i aspekte relevantnih institucija i organizacija u formulisanje predloga rešenja i njihovog prihvatanja od strane donosioca odluka.


Alarmantna situacija u strogom centru grada\nObjavljeno 23.02.2013. u 21h\nNekadašnja atraktivan objekat u strogom centru grada, biznis centar „Banat“ odavno je poluprazan, a od letos je njegov suteren usled izlivanja kanalizacije u potpunosti poplavljen. Zgradom se šire neprijatni mirisi, a unutar kancelarija stvaraju se legla komaraca.Vlasnici i zakupci lokala u tom centru suočavaju se sa ovim problemom svakog dana, ali njegovo rešenje deluje kompleksno. Uzrok je problematična vlasnička struktura, sudski sporovi vođeni oko staranja objekta što je svakako uticalo na to da interesovanje za ovaj objekat skoro potpuno zamre.\nSpoljašnjost Biznis centra „Banat“ ne ukazuje ogroman problem\nU razgovoru sa pojedinim vlasnicima i zakupcima poslovnih prostora, saznali smo da je problem verovatno nastao usled loše urađenog kanalizacionog izliva, koji je niži od gradske kanalizacije, te se fekalije zadržavaju u suterenu. „Koliko sam upućen, u pitanju je kvar na pumpi koja ima ulogu da podiže nivo fekalija u gradsku kanalizaciju“, rekao nam je Dragomir Smiljanić, vlasnik galerije „Amfora“, koji je kupio ovaj lokal u biznis centru „Banat“ još 1992. godine.\nOn je dodao da se sada svi zakupci i vlasnici suočavaju sa pomenutom havarijom u suterenu, koji je potopljen sve do prvog stepeništa. Kao otežavajuću okolnost, Smiljanić je naveo da trenutno postoji mali broj vlasnika koji još uvek posluju u svojim lokalima, a da zakupci nisu zainteresovani za plaćanje bilo kakvog održavanja zgrade.\nPoplavljen suteren biznis centra\nVlasnici i zakupci lokala sa kojima smo razgovarali smatraju da problem mora što pre da se reši, ali očekuju da inicijativu za saniranje havarije u suterenu treba da preuzme „Banat film“, koji je prema njihovim rečima zadužen za održavanje zgrade.\nSPORNA ISTORIJA BIZNIS CENTRA „BANAT“\nU potrazi za istinom kontaktirali smo i vlasnika „Banat filma“, Dragana Vidakovića. On je podsetio da je postao vlasnik „Banat filma“ 2005. godine, a da problem „Banat“ biznis centra datira još od devedesetih godina.\nPrema rečima našeg sagovornika, „Banat film“ je 1991. godine potpisao ugovor sa preduzećem „Korni“, kao investitorom izgradnje biznis centra „Banat“. Na osnovu tog ugovora, „Banat film“ je ustupio parcelu na kojoj je investitor trebao da izgradi objekat, i da u roku od godinu dana „Banat filmu“ za uslugu ustupanja plati tadašnjih 400.000 maraka. Na osnovu pomenutog ugovora, „Korni“ je kao investitor bio u obavezi da „Banat filmu“ obezbedi i prostor od 36 kvadrata na prvom spratu, kao i da uknjiži sve zajedničke prostorije na ime „Banat filma“, kako bi on kao vlasnik mogao da osigurava i obezbeđuje zgradu, ali i na osnovu ugovora koje bi potpisao sa vlasnicima i zakupcima lokala da im naplaćuje usluge korišćenja.\nUznemiravajući prizor u jednoj od najvećih poslovnih zgrada u centru Zrenjanina\nVidaković kaže da se ipak stvari nisu odvijale po predviđenom planu. Investitor je otpočeo izvođenje radova, i istovremeno, unapred prodavao lokale. Naš sagovornik kaže da su zbog rata na prostorima bivše Jugoslavije, radovi na izgradnji 1992. godine usporeni, ili čak obustavljeni. Zgrada nije završena, a „Banat film“ nikada nije ni potpisao ugovore sa vlasnicima i zakupcima, koji bi mu omogućili gazdovanje nad objektom. „Banat film“ je 1994. godine tužio investitora i ubrzo nakon toga dobio presudu , pa zatim na svoje ime uknjižio sve što je do tada bilo završeno. „Banat film“ je tada preuzeo na sebe i obavezu da završi objekat i stavi ga u funkciju. Međutim, već sledeće godine, investitor se ponovo pojavio i pokrenuo sudski proces koji je trajao sve do prošle godine. Sve vreme na snazi je bila sudska zabrana na izvođenje bilo kakvih radova na objektu, zatim zabrana otuđivanja lokala, a u zemljišnim knjigama je upisana zabeleška o nemogućnosti „Banat filma“ da gazduje tim prostorom, niti da izvrši tehnički prijem objekta. Upravo iz tog razloga je naneta velika šteta i licima koja su ranije kupila lokale, ali i samom „Banat filmu“, navodi Vidaković.\nOd 96 lokala u Biznis centru Banat, samo 15 – ak u funkciji\nNakon dugog niza godina, koliko je trajao sudski proces, sud je utvrdio da je „Korni“ kao investitor ispoštovao svega nekoliko procenata obaveza na osnovu ugovora o izgradnji, ali se postavlja pitanje, zašto je sve to moralo da traje 20 godina?\n„Investitor je još u samom startu prodao 2/3 lokala, a ogromna većina vlasnika danas ni ne koristi taj prostor. Ugovor koji je „Banat film“ potpisao sa „Kornijem“ je raskinut i postao je pravosnažan prošle godine, tako da su svi stanari sada u mogućnosti da tuže onoga ko im je prodao prostor, i tako ostvare svoja prava. Mnogi od njih još uvek nisu u zemljišnim knjigama upisani kao vlasnici, već se kao jedini vlasnik navodi „Banat film“, jer je građeno na našoj parceli. Međutim, istina je da je u našem stvarnom vlasništvu samo potkrovlje i jedan lokal na prvom spratu, koji se trenutno ne koriste„, ističe Vidaković.\nHodnici u nekadašnjem biznis centru\nVlasnik „Banat filma“ dodaje da većina vlasnika i zakupaca nije zainteresovana da učestvuje u održavanju zgrade, niti da prevede lokale na svoje ime. „Iako nismo bili ni u kakvoj obavezi, Banat film je do nedavno plaćao sve komunalije, i izdvojio nekoliko stotina hiljada dinara za zajedničko osvetljenje, jer se strujomer koji reguliše osvetljenje u hodnicima i suterenu još uvek vodi na naše ime. Iako su svi vlasnici i zakupci koristili tu struju, niko od njih nije želeo da nam nadoknadi ta sredstva, te smo na kraju bili prinuđeni da odjavimo brojilo. Iz tog razloga sada nema struje u suterenu i hodnicima. „Banat film“ je završio potkrovlje na zgradi, stavili smo pločice na terasi kako bi sprečili prokišnjavanje, čak smo u nekoliko navrata sanirali i krov. Ništa od toga nam nije nadoknađeno“ navodi Vidaković.\nDragan Vidaković : U rešavanje problema se moraju uključiti svi\nKao jedno od mogućih rešenja problema u ovom objektu, Vidaković navodi formiranje Skupštine stanara. „Na osnovu zakona o stanovanju, svaka zgrada koja je etažirana mora da ima formiranu Skupštinu stanara, koja će biti ovlašćena da se brine o održavanju zajedničkih prostorija. Ja sam u nekoliko navrata pokušavao da oformim Skupštinu stanara, ali na moj poziv se nije odazvao dovoljan broj zainteresovanih, koji bi formirali većinu. „Banat film“ ne beži od obaveza, i ukoliko se u narednom periodu formira Skupština stanara, mi ćemo na sve moguće načine učestvovati u održavanju zgrade. Mi smo ravnopravni sa ostalim vlasnicima i zakupcima, pa ćemo u skladu sa tim u svim eventualnim troškovima učestvovati u srazmeri našeg vlasničkog udela“, na kraju ističe Vidaković.\nU odnosu na alarmantnu situaciju čini se da je manje važno da li je u pitanju preuzimanje odgovornosti, nesloga vlasnika i zakupaca lokala ili nešto treće. Činjenica je da u centru grada imamo ozbiljan problem koji tek može postati izražen u sezonama koje nas očekuju i porastu dnevne temperature.\nTagovi:Banat biznis centar, Banat film, kanalizacija, komarci, Korni, lokali, podrum, vlasništvo


YASON DOO NOVI SAD - ZLATNI SERTIFIKAT BONITETNE IZVRSNOSTI 2019 - Yason\nYASON DOO NOVI SAD – ZLATNI SERTIFIKAT BONITETNE IZVRSNOSTI 2019\nPosted on 4 јануара, 2020 18 априла, 2022 by snezana\nOvim sertifikatom Bisnode Srbija potvrđuje da smo postigli međunarodni standard bonitetne izvrsnosti i spadamo u grupu najuspešnijih kompanija u Srbiji, koje su tri godine za redom ostvarile pravo na AAA sertifikat. Ispunjavanjem kriterijuma bonitetne izvrsnosti za 2019. godinu našli smo se među najpouzdanijim preduzećima koji imaju pravo korišćenja međunarodno priznatog statusa Zlatna izvrsnost kao simbola standarda za sertifikaciju.\nNaša firma je na osnovu međunarodne kategorizacije i finansijske analize tri poslovne godine (2016. , 2017. i 2018.) ispunila uslove za međunarodni sertifikat bonitetne izvrsnosti rejtinga AAA za 2019-tu godinu, kao preduzeće među najuspešnijim u svojoj delatnosti.\nTakođe smo ispunili uslove za prestižni GOLD sertifikat, najviši međunarodni standard poslovne uspešnosti u Srbiji i Evropi, a koji je potvrda da već 3 kategorizacije za redom posedujemo najviši AAA rejting.\nYason spada u sam vrh privrednih društava republike Srbije, odnosno u 0,4% najlikvidnijih i najsolventnijih preduzeća.\nSva dešavanja u kojima učestvuje kompanija Yason možete pratiti putem našeg web sajta i stranice Novosti.


Ferguson u klinču sa Hodžsonom - Sportske.net\nFerguson u klinču sa Hodžsonom\nAleks Ferguson, menadžer Mančester Junajteda, nije ostao dužan Roju Hodžsonu, selektoru Engleske, na komentare koje je ovaj uputio na račun klubova.\nHodžson je kritikovao klubove zbog načina na koji koriste reprezentativne pauze kako bi odmorili svoje igrače.\nOve kritike dolaze posle odbijanja ferdinanda da zaigra za reprezentaciju Engleske zbog lekarskih tretmana koje ima u klubu, a zatim i njegovog odlaska u Katar, kako bi komentarisao utakmicu svog tima za televiziju "Al Džazira".\n"Brine me što klubovi dozvoljavaju svojim igračima da na pauzi putuju po svetu. Oni odbijaju pozive za svoje nacionalne timove kako bi se odmarali. Za odmor imaju ostalih 40 nedelja u toku godine", izjavio je Hodžson.\nSer Aleks Ferguson nije želeo da prećuti Hodžsonove komentare.\n"Reprezentativni fudbal je u suprotnosti sa ambicijama klubova. Reprezentacija igra prijateljske utakmice samo jednu nedelju pred start prvenstva, i to sigurno nije u interesu klubova", izjavio je Ferguson.\n"Uvek će postojati razlika između interesa klubova i reprezentacija, a pogotovo kad su prijateljske utakmice u pitanju. Nikada neću razumeti njihov značaj", dodao je on.


"Čitava porodica zaražena, a šetkaju se ulicama grada" - Banjaluka24\n“Čitava porodica zaražena, a šetkaju se ulicama grada”\n10. Jula 2020.10. Jula 2020.\n0 Dijeljenja 798.9Pregleda\nNakon najava nadležnih organa da će mere u borbi protiv korona virusa biti pooštrene, kontrola njihovog poštovanja pojačana, a kažnjavanje rigorozno, veliki broj građana ozbiljno je shvatio situaciju u kojoj se Srbija nalazi.\nNo ipak, postoje pojedinci koje nije briga za njihove sugrađane, mere ne poštuju, a mogu da nanesu nesagledivu šetu po javno zdravlje – jer se sa pozitivnim Kovid-19 nalazom šetaju ulicama, parkovima, prodavnicama…\nRedakciji “Blica” javila se danas zabrinuta čitateljka iz ulice Dragana Rakića u Zemunu, u kojoj, prema tvrdnjama komšija, četvoročlana porodica koja je kovid pozitivna, krši propisane mere samoizolacije. Oni redovno napuštaju svoj dom, odlaze u kupovinu, šetaju psa i tako dolaze u kontakt sa velikim brojem ljudi čije zdravlje mogu ozbiljno da ugroze.\n– Čitava porodica je zarađena, sin ima visoku temperaturu i on ne izlazi iz kuće. Majka i otac izlaze redovno, do prodavnice, šetaju psa. Kada smo videli da izlaze komšije su bile jako uznemirene, pitali su ih “kako možete tako da se ponašate”. Veoma smo zabrinuti, u ovom naselju ima mnogo male dece – kaže S.M. za “Blic”.\nNavodi da se, zajedno sa komšilukom, obraćala nadležnim organima, ali da je reakcija izostala, samo su “prebacivali loptu” sa jedne institucije na drugu, navodeći da “nisu nadležni”.\n– Obraćali smo se policiji, Komunalnoj miliciji, Ministarstvu zdravlja. Uopšte ne znam ko je nadležan da kontroliše ljude koji su u samoizolaciji – dodaje ona.\nProcedura identična onoj na početku epidemije\nKako za “Blic” navode iz Gradskog zavoda za javno zdravlje Beograd, procedura za one koji su pozitivni, bilo sa simptomima ili bez njih, identična je onoj na početku epidemije.\nTako će policija u saradnji sa sanitarnom inspekcijom kontrolisati da li zaraženi pacijenti bez simptoma, koji se leče u kućnim uslovima, poštuju meru samoizolacije.\n– Moraćemo da vratimo sve ono što smo radili ranije, a to je telefonsko kontrolisanje i kažnjavanje – rekao je ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nNakon što se za osobu otkrije da ima korona virus, sanitarna inspekcija joj izdaje rešenje o obaveznoj samoizolaciji u kojoj osoba mora biti do dva uzastopna negativna testa.\nOnaj ko izlazi iz propisane samoizolacije narušava javno zdravlje, što se može tretirati kasnije novčanom kaznom po Krivičnom zakoniku, ali i kaznom zatvora do tri godine.\nKon: Ne možemo da se oslonimo na svest građana.\nŠef Kriznog štaba Vlade Srbije epidemiolog dr Predrag Kon istakao je danas da svi zaraženi moraju da ostanu izolovani.\nOn je govoreći o ljudima u samoizolaciji rekao da ne možemo da se oslonimo na svest građana.\n– Očekujem smirivanje situacije ako građani shvate da su maske najvažnija stvar. Za nedelju-dve mogu da se vide efekti – rekao je Kon.\nNadležni su odlučili da praksu kontrolisanja onih koji moraju neko vreme da ostanu u svojim kućama i vrate. Tako će policija u saradnji sa sanitarnom inspekcijom kontrolisati da li zaraženi pacijenti bez simptoma, koji se leče u kućnim uslovima, poštuju meru samoizolacije.


Ljetno kino Stari Grad na trgu preko puta Vijećnice\nOpćina Stari Grad i Sarajevo Film Festival danas su predstavili zajednički projekat Ljetno kino Stari Grad na platou preko puta Vijećnice\nNačelnik sarajevske Općine Stari Grad Ibrahim Hadžibajrić i direktor Sarajevo Film Festivala (SFF) Mirsad Purivatra potpisali su ugovor o zajedničkoj realizaciji projekta Ljetno kino Stari Grad u sklopu 27. Sarajevo Film Festivala, koji će se održati od 13. do 20. augusta, javlja Anadolu Agency (AA)..\nLjetno kino Stari Grad je postavljeno na višenamjenskom trgu u ulici Avdage Šahinagića, preko puta Vijećnice. Hadžibajrić i Purivatra su ugovor potpisali upravo na tom platou koji je tako postao prva zvanična festivalska lokacija u Starom Gradu.\nPurivatra je zahvalio vlastima Starog Grada na dugogodišnjoj saradnji sa SFF-om, čija se i direkcija nalazi u toj sarajevskoj općini.\n“U proteklom periodu smo razgovarali kako da unaprijedimo tu saradnju i evo nas tu. Načelniku sam rekao da smo sinoć ovdje bili iz SFF-a pri postavljanju nove lokacije Festivala toliko uzbuđeni i sretni, jer mislim da dobijamo, teško mi je reći najljepšu, ali sigurno najzanimljiviju lokaciju koja će biti najviše promovisana“, kazao je Purivatra.\nOn je dodao da je ta lokacija posebno važna zbog činjenice da se nalazi nasuprot Vijećnici, koja je simbol Sarajeva.\n“Pozivam sve da dođu, da uživaju u jedinstvenom događaju, a to je gledanje filma u društvu nekoliko stotina ljudi i na kraju razgovori o filmu“, kazao je Purivatra.\nNačelnik Hadžibajrić je istakao da Općina Stari Grad i ove godine finansijski potpomaže SFF u iznosu od 25.000 KM te dodao da se radi o sredstvima potrebnim za projekciju filmova na novoj lokaciji.\nLjetno kino Stari Grad smješteno je na trgu na novoizgrađenom objektu podzemne garaže i ima kapacitet 250 mjesta, a Hadžibajrić je kazao da je ideja kina na toj lokaciji stara nekoliko godina.\n“Mi smo 1. marta prošle godine otvorili ovaj trg, ali zbog poznate situacije s pandemijom, tek smo ove godine počeli s korištenjem ove lokacije za potrebe SFF-a“, kazao je Hadžibajrić i najavio mogućnost projekcije filmova na tom lokalitetu i izvan Festivala.\nFestival počinje u petak, 13. augusta, svjetskim premijerama dva bosanskohercegovačka filma ”Deset u pola“ režisera Danisa Tanovića i omnibusom ”Pisma s krajeva svijeta” filmskog kolektiva Bistrik7, međunarodne grupe režisera prve generacije na sarajevskoj film.factory kultnog reditelja Bele Tarra.\nSarajevo Film Festival je COVID-siguran događaj koji će se održati u skladu sa mišljenjem Ministarstva zdravstva Kantona Sarajevo i prema mjerama i uputama koje je za održavanje Festivala izdao Zavod za javno zdravstvo Kantona Sarajevo.


Biciklisti Borca na pripremama - Ozonpress :: internet portal\nPosle sezone u ciklo krosu biciklisti Borca krenuli su sa radom na drumu. Koristeći školski raspust juniorska ekipa kluba boravila je na desetodnevnim pripremama u Baru. Ekipa u sastavu Stefan Sretenović, Veljko Vučićević, Bogdan Milošević i Dimitrije Jeremić odradili su bazični deo priprema na crnogorskom primorju gde su u optimalnim uslovima u zimskom periodu mogli da na drumu prevezu prve ozbiljnije kilometre. Pripreme su protekle u najboljem redu i uradjeno je sve šta je planirano. Naši biciklisti imali su i dobre sparing partnere jer su sa njima bili i biciklisti iz Aranđelovca.\nU saradnji sa Biciklističkim klubom Partizan iz Beograda, kombinovana ekipa ova dva kluba, nastupila je na međunarodnoj trci Tour of North Cyprusi. Zahvaljujući angažovanju selektora Ivana Stevića organizator je poslao poziv i obezbedio kompletne troškove puta i boravka. Ekipa u sastavu Stefan Stefanović, Jovan Rajković, Aleksandar Roman i Stevan Klisurić nastupili su kao ekipa BORAC Čačak. Trka je trajala tri dana, od 09-11.02.2018.godine, sa etapama od 140km, 186km i zadnji dan ulična trka od 37km. Na startu je bilo 105 takmičara iz cele Evrope. Od naših biciklista nije se mogao očekivati neki značajniji rezultat, jer su oni trenirali u zimskim uslovima i malo su prešli kilometara na drumu, ali ovo im je bila dobra prilika da provere svoju trenutnu spremnost i u toplijim vremenskim uslovima naprave prve značajnije kilometre. Stefan Stefanović je trku završio u prvoj trećini, Jovan Rajković se razboleo drugi dan i odustao je dok je Aleksandar Roman drugi dan imao kvar na biciklu i morao da odustane, a Stevan Klisurić je korektno odvezao trku i završio u prvoj polovini. Inače na trci dominirali su biciklisti iz Slovenačke ekipe ADRIA koji su pobedili u generalnom plasmanu, a njihov član Dušan Rajović iz Kraljeva drugi dan osvojio je drugo mesto i pobedio je uličnu trku.


Haradinaj: Takse neće biti ukinute do 2022. bez garancija o medjusobnom priznanju | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA-KOSOVO | 15.01.2019 16:20 > 15.01 17:18\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj izjavio je danas da visoko ceni Sjedinjenje Američke Države ali i dodao da taksa koja je uvedena za proizvode iz Srbije i BiH neće biti ukinuta do 2022. ukoliko, kako je rekao, ne bude garancije za sporazum o medjusobnom priznanju u odredjenom roku.\nPosle sednice Vlade Kosova, Haradinaj je novinarima potvrdio da je preko ambasadora SAD u Prištini dobio zahtev američke administracije za suspenziju taksi na uvoz proizvoda iz Srbije i BiH. Po navodima medija, to je uslov za njegov odlazak na Molitveni doručak u Vašingtonu 7. februara. Haradinaj je naveo i da SAD nisu orijentisane ka promeni granica ili teritorija izmedju Kosova i Srbije.\nOn je ocenio i da je "nemoguće" da bi SAD mogle da preduzmu mere protiv dalje podrške Oružanim snagama Kosova.\nHaradinaj je dodao da je opravdan zahtev Socijaldemokratske partije Kosova za smenu ministra poljoprivrede, šumarstva i ruralnog razvoja Nenada Rikala.\nNe odustajem od takse, makar me smenili ili odveli u Hag\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj danas je u Račku izjavio da zahtevi za ukidanje takse za proizvode iz Srbije i Bosne i Hercegovine (BiH) njega mogu koštati položaja premijera, da ga mogu poslati u Hag, ali da se nikada neće odreći takse za odbranu teritorije Kosova.\n"Obećavam da ću nastaviti ovaj put. Ako me velika sila (SAD) i podmetanja budu oborili (sa vlasti) i van vlade ću nastaviti ovaj put, kako sa ulice, tako i sa njive ili iz šume i ako budem iza rešetaka, gde je baš dobro, ja ću nastaviti (da delujem), ali naše (albansko) pravo niko ne može da dovede u pitanje. To treba da shvate svi i niko nas ne može pokolebati. Mi ćemo ići ovim putem", kazao je Haradinaj, prenosi portal gazetaexpress.com.\n"Mi smo ih prihvatili kao prijatelje ali ne treba sve svaliti na jedan mali narod. Ubijali su nas i klali a sada kažu dajte deo Srbiji. Neka neko da deo zemljišta Srbiji ako sme i da vidimo kako će se provesti. Dok ja budem u Vladi nastaviću ovako i ako me smene ostaću pri ovom stavu", rekao je Haradinaj, prilikom obeležavanja 20. godišnjice ubistva 45 ljudi u Račku.\nDSK je dobrodošla, ali Mustafa treba da pojasni šta je mislio pod rekonfiguracijom\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj izjavio je danas da će o mogućnostima uključivanja Demokratskog saveza Kosova u vladu razgovarati sa koalicionim partnerima, ali da lider te partije Isa Mustafa treba da pojasni šta je mislio pod rekonfiguracijom institucija Kosova.\nPosle sednice Vlade Kosova Haradinaj je rekao da je DSK dobrodošla u institucije i da preuzme odgovornosti za zemlju.\n"Što se tiče vlade ja nemam prava da iznosim svoje mišljenje, jer sam u koaliciji i konsultovaćemo se sa koalicionim partnerima šta misle o toj opciji", kazao je Haradinaj i pozvao lidera DSK Isu Mustafu da se izjasni šta podrazumeva pod rekonfiguracijom.\nPrema njegovim rečima, najznačajnije je da DSK pronadje put da se uključi u dijalog sa Srbijom.\n"Nije moj zahtev da DSK i Samoopredeljenje dodju u dijalog da bi gubili. Zahtev je da se pomogne institucijama Kosova za godine koje dolaze", kazao je Haradinaj.


Dva slona u sobi kapitalističke nepravde - Mašina\nNebojša Milikić\t· 03.03.2017.\nDva slona u sobi kapitalističke nepravde\nOvidiu Gerasim-Proka; youtube\nAktuelni protesti u Rumuniji, izveli su na ulice do sada najveći broj ljudi u talasu masovnih demonstracija koji traje od 2012. godine. Korupcija kao povod nezadovoljstva nije nova stvar u političkom životu te zemlje, a osim velikog mobilizacijskog potencijala ona je postala i dobro oruđe za prikrivanje klasnih i ideoloških razlika.\nO ovim dešavanjima u Rumuniji, kao i njihovom uklapanju u globalni protestni talas, razgovarali smo s Ovidiu Gerasim-Prokom (Ovidiu Gherasim-Proca) predavačem na Odseku za političke nauke, međunarodne odnose i evropske studije, Univerziteta „Aleksandar Joan Kuza“ u Jašiju, Rumunija.\nDa li biste mogli da pojasnite tezu koju ste objavili na Fejsbuku: da postoje dva slona u dnevnoj sobi kapitalističke nepravde ‒ korupcija i antikorupcija?\nOsamnaestog janura, pre protesta, predsednik Rumunije se neočekivano pojavio na sastanku vlade, o kome se prethodne večeri proneo glas da vlada ima jasnu nameru da na njemu, po hitnom postupku, tajno donese dva dekreta: jedan koji se tiče pomilovanja počinioca određenih krivičnih radnji i drugi koji se odnosi na izmenu pojedinih članova Krivičnog zakonika. Tada je Klaus Johanis (Klaus Iohannis) upotrebio metaforu slona u sobi govoreći da je namera Socijaldemokratske partije da donese ta dva normativna akta sramna, jer čini ta dva dokumenta u isto vreme i skrivenim i svima očiglednim. Činilo mi se da je metafora o dva slona veoma prikladna da opiše frustrirajući način na koji, u žarištu veoma žestokog partijskog sukoba, čitava debata izbegava bilo kakvo iskreno i lekovito suočavanje sa sveukupnim osećanjem nepravde koji je od zime 2012. pokrenuo masovne proteste u Rumuniji.\nNjivo moja neorana: slabosti kapitalističke poljoprivrede\nPartije desnog centra isticale su populistički diskurs „borbe protiv korupcije“, bezrezervno podržavajući rad Nacionalnog direktorata za antikorupciju (Direcția Națională Anticorupție, DNA), koji je s vremenom stekao izuzetnu moć, intervenišući u ključnim trenucima političke borbe, sprovodeći istrage i javne kampanje. Iz prespektive disciplinarnih institucija, izvor svih zala u društvu jeste korupcija. Ipak, početna visoka moralna pozicija koju je zauzimala „borba protiv korupcije“ postepeno je slabila nakon što su javno dovedeni u pitanje pojedine kontroverzne sudske odluke i radnje; propisi koji tužiocima (za antikorupciju) daju posebna ovlašćenja; optužbe Ustavnog suda i protesta sudija koji su se ticali vanpravne saradnje između (kabineta) javnog tužioca i Službe rumunske državne bezbednosti.\nSa druge strane, Socijaldemokratska partija (PSD), partija koju su intervencije DNA najviše pogodile, nameravala je da stekne političku podršku dvosmislenom politikom fiskalne relaksacije i postepenog povećavanja socijalnih davanja, udruženih s pokušajem da se pridobije podrška Pravoslavne crkve – koja je izrazito popularna organizacija. Međutim, oni gotovo ništa nisu uradili da izmene Zakon o radu, da smanje velike društvene nejednakosti, da omoguće više sigurnosti radnicima ili da održe celovite socijalne politike.\nImamo dva slona u dnevnoj sobi kapitalističke nepravde: korupciju i antikorupcijske politike. Obe nepravde proizašle su iz nelegitimnih ili nelegalnih odnosa između investitora i države, i onih stvorenih turbulentnom, arbitrarnom i površnom prirodom „borbe protiv korupcije“, i obe su manifestacije istog sistema ekonomske nejednakosti, neprijateljskog prema javnim servisima. Korupcija je sveprisutna, ali antikorupcijske mere ne menjaju baš ništa. Čine se nedovoljnim i selektivnim. Jednakost pred zakonom, koju zahtevaju pristalice antikorupcionih politika, misleći pritom na krivičnu pravdu, nikako ne smanjuje nejednakosti u društvu. Ove činjenice su značajne i izazivaju ogorčenje. Ali kao da niko nema hrabrosti da ova pitanja unese u prostor zvanične diskusije, možda na sednici vlade, i stavi ih u njihov relevantan kontekst: nepravednost društvenog sistema zasnovanog na privilegijama dobijenim na osnovu posedovanja kapitala.\nKratka analiza u Gardijanu ukazuje na to da antikorupcijska borba koju je vodila tajna služba (potpomognuta i podržavana od međunarodne političke zajednice, većinom EU organa), ugrožava demokratiju samu po sebi. Bez ulaženja u to šta je „demokratija“ u jednoj ovakvoj analizi, možete li da objasnite kontradikciju između jasne većine PSD-a dobijene na poslednjim izborima i masovnosti aktuelnih uličnih protesta?\nViše je faktora koji su doprineli jasnoj izbornoj pobedi PSD-a. Njihov predloženi program bio je zasnovan na ekonomskim pitanjima, jasno orijentisan protiv budžetske discipline, na koju je neprekidno opominjala tehnokratska vlada (uglavnom sačinjena od EU zvaničnika, menadžera iz privatnog sektora i NVO lidera). Nacionalna liberalna partija (PNL) i novoformirana građanska partija Unija za spas Rumunije (USR) čitav svoj program fokusirale su na optužbe protiv Socijaldemokratske partije za navodnu korupciju i na bezuslovnu podršku tadašnjem premijeru Dakian Čološu (Dacian Cioloșu), koji sebe opisuje kao apolitičnog tehnokratu i kao pristalicu obe ove partije. Nedostatak jasnih programskih predloga, kao i osećaj da su izbori ništa više do plebiscit za održanje statusa kvo, demobilisali su delove glasača iz srednje klase koji obično učestvuju na velikim protestima.\nIsti efekat je, verovatno, stvoren narastanjem ozbiljnih sumnji u vezi s antikorupcijskim idealizmom (na primer zataškavanje skandala o plagijatu, koji je u ozbiljnoj meri narušio kredibilitet glavnog tužioca DNA). Unutar društvenih grupa mobilisanih liberalno-građanskom posvećenošću i antikomunističkim diskursom, počela je da izbija na površinu netrpeljivost prema tradicionalno marginalizovanim glasačima iz nižih klasa. PSD je često opisivan, u kontekstu izbora, kao partija koju podržavaju neobrazovani, siromašni ljudi iz ruralnih krajeva, skloni porocima, nesposobni da se adekvatno informišu i glasaju. Uprkos izraženijoj okrenutosti interesima srednje klase i urbanom mladom biračkom telu, PSD nije bio u stanju da ispuni očekivanja ovih društvenih kategorija na uverljiv način, ostajući radije staromodna parti de masse koja prolazi kroz veoma dugu identitetsku krizu (hijerarhijska, kruta, paternalistička i ne baš dobro prilagođena onlajn političkoj komunikaciji).\nŠta se dogodilo nakon izbora?\nPostizborni period započeo je sa dosta buke i neočekivanim odbijanjem predsednika da za premijerku imenuje Sevil Šaideh (Sevil Shhaideh; time bi postala prva žena i prva muslimanka na mestu predsednice vlade). Zatim je odluka predsednika da predsedava sednici vlade, prvi put za svog mandata, viđena kao izuzetna politička pobeda nakon velikog poraza njegove partije (PNL). Otkako je imenovana vlada Grindeanua, Nacionalna liberalna partija je insistirala na tome da PSD mora da obrazloži svoju poziciju u vezi sa ovim pitanjima, stalno pritom optužujući vladinu partiju kako namerava da pomiluje sve političare prethodno osuđene za korupciju, ili kako želi da proglasi amnestiju za prekršaje u vezi s korupcijom.\nNakon što su protesti započeli, predsednik se nije ustručavao da siđe među protestante i izrazi svoju ozlojeđenost. Važan faktor je bio i (tradicionalno veliki) mobilizacioni potencijal USR aktivista (sada deo opozicije). Dakle, oživljena su svrstavanja preteća po PSD, stvoren je efekat personalizovane moći, mesijansko-iskupljujuća klima i emocijama nabijen kontekst koji su nedostajali u izbornim kampanjama, ali koji su Klausu Johanisu zagarantovali neočekivanu pobedu 2014. Prezrivi stav ministra pravde, koji je bezobzirno insistirao na nastavku javnih konsultacija i usvajanju normativnih akata uprkos protestima, atmosfera sumnjičenja i tajnih dogovaranja razbesneli su čak i neke od glasača PSD-a.\nLaurentiu Ridichie, „Lepi mladi ljudi protestuju“, (Parole: “Spasite buržoaziju“, „Šef države je sa nama“, „PSD – crvena kuga“, „Oduzmite pravo glasa siromašnima“); izvor: http://laurentiuridichie.blogspot.rs/\nSve ovo zvuči kao veoma jasan razlog za protest, ali i kao previše konfuzno rezonovanje u vezi s njegovom političkom i ideološkom pozadinom i ciljevima. Da li ste za vreme vašeg istraživanja za kurs „Granice, barijere i protestna kultura – nove politike društvenih pokreta u Centralnoj i Istočnoj Evropi“ uočili takve opšte karakteristike protesta?\nUopšteno gledano, veliki protesti imaju tendenciju da se usredsrede na čitav spektar nezadovoljstava koja ne mogu jasno da se artikulišu. Ipak, njihova interpretacija i proizvedeni efekti zavise od analize konteksta, od partijskih uloga, simbola, ideoloških pretpostavki, diskursa i trendova u medijskoj komunikaciji. Upravo stoga me ovi aspekti zanimaju više nego sami mehanizmi mobilizacije; moje naročito zanimanje je posmatranje protestne kulture, reprezentacije protesta i društvenih transformacija koje ih prate. Nešto veoma zanimljivo se događa u Rumuniji u ovoj skorašnjoj sekvenci velikih protestnih pokreta. Od protesta protiv mera štednje (2011/12) i onih protiv kontroverznih projekata vezanih za eksploataciju rudnog bogatstva iz 2013, može se uočiti postepeno pomeranje ka sve nejasnijoj ideološkoj motivaciji, koja, uopšteno gledano, naginje ka desničarskom diskursu. Na primer, 2013. je prisustvo nacionalističkih grupa bilo mnogo uočljivije. Od tada su rumunske zastave, nacionalistička i antikomunistička obeležja postali uobičajeni za velike manifestacije.\nKapitalizovanje protesta takođe je postalo jednostavno i lako, bilo direktno ili indirektno, u partijskoj trci velikih političkih stranaka, koje su u svojoj strukturi oligarhijske, a po svom karakteru oportunističke. Na primer, pobeda Socijaldemokratske partije u 2016. može se, takođe, interpretirati kao reakcija protiv načina na koji je predsednik Johanis kapitalizovao proteste iz 2015, koji su mu omogućili da uspostavi desničarsku vladu, a da nije osigurao potreban legitimitet unutar društva. Istovremeno, antikorupcijski diskurs počeo je da poprima sve elemente autoritarizma, u kontekstu u kome su građanski pokreti sve više ideološki neosvešćeni, što nije nimalo obećavajući razvoj događaja. Teorije zavere i govor mržnje sve više prevladavaju u odnosu na civilno promišljanje, dok se socijalna pitanja konstantno uprošćavaju upiranjem prstom u krivce, ili stigmatizacijom socijalno ugroženih grupa.\nOvoga puta, glavna tema bilo je kolektivno pomilovanje i revizija Krivičnog zakonika. Neke od predloženih mera išle bi u korist članova vladajuće koalicije, što bi u tom slučaju značilo da moraju da izmene neke od članova Krivičnog zakona prethodno kritikovane od Ustavnog suda i koji, zbog svoje konceptualne rastegljivosti, Nacionalnom direktoratu za antikorupciju (DNA) daju izuzetno veliku moć. Na primer, mogućnost da pokrenu istražni postupak u vezi s donošenjem državnih zakona i uredaba vlade. Čitava debata se vodila oko bezuslovne podrške date tužiocima i oko vladine odluke da ove zakonske akte modifikuje. Političke stranke su promenile svoje pozicije u strateškom smislu. Predsednik je zahtevao održavanje referenduma u vezi s nastavkom borbe protiv korupcije (za koji je jedini mogući odgovor da, naravno), sugerišući da Socijademokratska partija traži način da tu borbu prekine, dok je lider PSD-a tražio istovremeno održavanje referenduma koji bi se ticao izmene ustavne definicije pojma porodice (koji bi mu doneo znatnu podršku u narodu, ali bi onda u isto vreme u prvi plan bio stavljen homofobični religijski autoritarizam, odmah pored antikorupcijskog kaznenog autoritarizma). Strukturna pitanja koja se tiču prenatrpanih zatvora i osnovne humanosti krivičnog zakona, koja su podstakla proteste zatvorenika prošle godine, ostala su u senci, kao što je bio slučaj i sa debatom vođenom u vezi sa sposobnošću antikorupcionih tužilaca da oblikuju legislativnu agendu. Ili činjenicom da je veliki broj članova Krivičnog zakonika bio proglašen delimično neustavnim. Tužioci su pokrenuli krivičnu istragu o dekretu donetom po hitnom postupku iako nemaju ustavno pravo da se mešaju u pitanje neophodnosti ili sadržaja zakonskih akata. Protestom je prevladavalo besno traženje kazne dok su umereni glasovi bili prigušeni.\nPretpostavimo da su poruke koje se odnose na pomenuti „kazneni bes“ bile s dobrim razlogom redukovane, pojednostavljene i usredsređene. Protestanti pokazuju raznolike poruke, od kojih neke sadrže sofisticirane optužbe na račun režima: da predstavljaju nasleđe „komunizma“, korumpirani sami po sebi, popularni i na vlasti zahvaljujući podršci manje pismenih i obrazovanih ljudi itd. Možemo li da govorimo o inherentnoj socio-ekonomskoj strukturi dominantnih „simbola, ideoloških pretpostavki, diskursa i trendova u medijskoj komunikaciji“ u upotrebi?\nZa neke ljude je veoma teško da razumeju kako je moguće da su oni sa srednjoklasnim obrazovanjem tako samouvereni i sigurni u svoju poziciju čak i kada šire sofisiticirane teorije zavere koje izvrću konkretne dokaze ili progresivne interpretacije, stvarajući upravo onu konfuziju koju podrazumevaju u slučaju ugroženih društvenih grupa. Verujem da je odgovor upravo u centralnoj ulozi srednje klase u proizvodnji dominantnih stanovišta. Ove teorije zavera produkuju se u istim onim kreativnim krugovima srednje klase koji proizvode informacije. Konkretno, sve parlamentarne partije (ali takođe i Ustavni sud i Nacionalni direktorat za antikorupciju ili različite novinske institucije) predstavljaju pre svega interese i životni stil privilegovanih grupa, a politički konflikt predstavlja borbu oko toga ko će tačno preuzeti zadatak da ih predstavlja, koristeći pritom sve moći države. Zapravo, čitav taj simbolizam oslikava tenziju unutar malograđanskog imaginarijuma.\nNa primer, kada jedna strana prizove teoriju zavere kako bi ukazala na izvore finansiranja neke suprotstavljene nevladine organizacije, neprestano ponavljajući teze malograđanskog antimonopolizma i „antikolonijalizma“ iz međuratnog perioda, ona dodaje i činjenicu da je lokalna sitna buržoazija ugrožena od velikih korporacija. Stoga oni, koristeći emocionalne termine nacionalizma, prevode konflikt između malih i velikih vlasnika kapitala glasačima iz socijalno ugroženih grupa (penzioneri, slabo plaćeni radnici i drugi „gubitnici“ postkomunističke tranzicije). Oni takođe ukazuju na zloupotrebu antikorupcijskih institucija protiv lokalnih preduzetnika, koji bivaju kažnjeni, dok velike korporacije umešane u korupcijske afere nemaju isti tretman. Zapravo, oni zahtevaju pravednije odnose unutar mehanizama neregulisanog tržišta, a gde se, da ne zaboravimo, država neprestano upliće, najčešće u korist vlasnika kapitala. S druge strane, desničarski populisti i građanski aktivisti koji zahtevaju liberalnu respektabilnost legitimišu sebe kroz samu urbanu kulturu srednje klase, ističući činjenicu da su oni jedina pokretačka snaga društvenih promena, da čitava zemlja zavisi od njih, da su oni jedini koji mogu da je spasu i da oni predstavljaju „prave vrednosti“ nacije. Nacionalistički diskurs prisutan je i u ovom slučaju, naročito posredstvom intervencija emigracije, koja održava jake afektivne i političke veze sa svojom zemljom.\nKada je reč o lingvističkim i propagandnim nivoima, čini se da postoji (ne sasvim stilski) konflikt koji nekako podseća na pozadinsku klasnu strukturu sadašnjih i prethodnih konflikata. PSD koristi grub, čak i brutalan jezik moći, optužuju protestante da ih podržavaju strani interesi i agencije. Protestanti imaju, više ili manje očiglednu, podršku privatnog biznisa i finansijskog sektora, ali u suštini govore i na usta predsednika i više od nekoliko visokih evropskih zvaničnika i instanci.\nZakasneli antikomunizam (lišen svog objekta) ima funkciju diskurzivnog aparata koji postepeno briše sećanje na egalitarne etape socijalnog i ekonomskog razvoja kroz koje su prolazile prethodne generacije u socijalističkoj prošlosti. Donekle se ovde radi o međugeneracijskoj podeli, ali ne samo duž demografskih linija. To je više praznina u društvenom sećanju. PSD je još uvek povezan (u izbornom smislu) s društvenim kategorijama koje i dalje imaju ovo sećanje, s ljudima koji su najčešće stigmatizovani kao necivilizovani ili nesposobni za izbor. Ovo je razlog zbog kojeg ih na bizaran način njihovi rivala identifikuju kao komunističku partija, iako je PSD ništa više do oligarhijska partija levog centra kao i mnoge druge, i najverovatnije je pozicionirana bliže desno negoli mnoge druge slične partije u Evropi. Pored toga, čitav ton je ponekad veoma neprikladan. Protestanti su ove godine često uzvikivali „PSD, crvena kuga“, slogan koji više liči na one s krajnje desnice.\nČuvena probušena rumunska zastava, s koje je iscepljen socijalistički grb, a koja je obeležila demonstracije koje su prethodile svrgavanju Čaušeskua 1989. godine, modifikovana je u ovoj poruci tako da je rupa premeštena na crveno polje. U skladu sa vrlo prisutnim sloganom „Crvena kuga“.\nČini se da opisana ideološka konfuzija na neki način odgovara svim stranama parlamentarne politike. Ali smo izgleda skloni i da zaboravimo da je politička konfuzija često konceptualizovana, proizvedena i negovana. Pored toga, potrebni su joj pouzdani alati stvaranja, razvoja i distribucije. Možemo li da prepoznamo, ili čak dekonstruišemo, poreklo ovog tipa konfuzije, koja postepeno (i polako) prevladava u mnogim zemljama današnjeg – navodno racionalnog i demokratskog – kapitalističkog sveta? Ili je njeno specifično poreklo u istočnoevropskom domenu?\nPoput neregulisanih tržišta, koja nakon velikih finansijskih šokova ne vrše samoregulaciju i ne regenerišu sama sebe, možemo primetiti da su moći samoregulacije i samoregeneracije buržoaske javne sfere (Habermas) sve iluzornije. Mobilizacija radi protesta ne menja plitkoumnost monopola u odlučivanju velikih političkih aktera, kako u domaćoj tako i u međunarodnoj politici. Ista stvar kao da se dešava i u Rumuniji, gde su tužioci za antikorupciju optuženi za partijsku pristrasnost, socijalne razlike se produbljuju, a zaraćene strane obezbeđuju podršku ili činom glasanja ili onlajn mobilizacijom. Setih se sada političke situacije u Brazilu od prošle godine, rumunski slučaj joj je veoma sličan.\nSvuda je sve više sličnih situacija, izgleda gotovo kao globalni trend, gde frakcije urbane srednje klase i sitne buržoazije (koji, za sada, sebe vide bilo kao realistične ili iluzorne „dobitnike globalne tranzicije“) insistiraju na vrednostima i moralnoj čistoti sistema? Ali za lokalne i globalne „gubitnike tranzicije“ protesti kao da predstavljaju i potraživanje dela plena?\nProtestovanje unutar granica „tvog“ a samom sebi protivrečnog sistema vrednosti može dovesti do tenzija između nadanja i rezultata. S druge strane, ideološka konfuzija je jedan od glavnih uzroka relativne beznačajnosti mobilizacije liberalnog građanstva.\nSa istorijske tačke gledišta, uzimajući u obzir iskustvo Istočne Evrope, globalni neoliberalni konsenzus i politička identitetska kriza levice u poslednjih trideset godina izgledaju kao vremenski most između dva momenta potpune iskorišćenosti hladnoratovskog ideološkog oružja – s jedinom razlikom što jedan od dva suparnika nedostaje, naime sovjetski komunizam. Druga važna razlika bila bi neuporedivo jednostavnija proizvodnja simulakruma u doba „virtuelne stvarnosti“. Imaginarijum društvenog progresa sveden je na neoliberalnu utopiju u kojoj neposredna stvarnost sve više i više podseća na nesavršenu distopiju koja se beskonačno širi.\nNakon 1989, započeo je sveobuhvatan proces zaboravljanja, negiranja realnosti socijalističkih režima u Istočnoj Evropi. U odsustvu rasvetljavanja našeg odnosa s tom prošlošću, koja je sistemski predstavljena jednostrano, u pojednostavljenom i samodegradirajućem maniru, ne može se pronaći odgovor na trenutne izazove. Sve može da se poveže veštačkom vezom s maglovitom prošlošću, dok se ništa ne može povezati sa budućnošću. Onemogućena je svaka veća politička debata, ili bar zamisliva budućnost kojoj bi svako mogao da se nada na osnovu vrlina načela političke jednakosti – temelja svakog demokratskog društva.\nKljučne reči: ideologijakapitalizamprotest\nIzveštavanje medija o protestu: od hrabrih reporterki do muka javnog servisa\nMarko Miletić\t· 08.07.2020.


Kvalitetna obuka vozača kao uslov za smanjenje saobraćajnih nezgoda - Sumedija\nMnogo je uslova koji utiču na to da li će se u saobraćaju dešavati više ili manje saobraćajnih nezgoda, ali jedan od njih definitivno jeste dobra i postupa obuka vozača koja od jednog kandidata čini vozača koji dobro poznaje pravila, ne zaboravlja ih i kandidata koji je sposoban da se snađe i upravlja vozilom u brojnim očekivanim i ne očekivanim situacijama.\nUpravo zbog toga je reforma zakona i pravila o saobraćaju prepoznala neophodnosti promene u obavljanju obuke vozača od početka do kraja, pa se danas sama obuka u velikom procentu razlikuje od one koja je važila prethodnih decenija. Naravno, srž obuke je ostala ista, teorija i praksa, ali u okviru njih je mnogo toga izmenjenog. Danas je najpre trajanje obuke vozača vremenski mnogo duže, a u odnosu na to za koju se kategoriju motornih vozila kandidat obučava zavise drugi zahtevi i uslovi.\nŠta obuhvata dobra obuka vozača za B kategoriju\nDo pre nekoliko godina, čak nešto manje od jedne decenije, vozačku dozvolu za B kategoriju bilo je moguće dobiti u svega mesec dana. Danas obuka vozača za B kategoriju traje nekoliko meseci, i to nekoliko meseci aktivnog učenja teorije i praktične obuke. Kandidati odlaze na časove teorije u auto škole u kojima se obučavaju, gde se u jednom danu mogu održati najviše tri školska časa, te se nakon kompletnih predavanja može pristupiti polaganju teorijskog dela vozačkog ispita. Kandidati danas imaju veliku pomoć i olakšanje u vidu online auto škole i online testova, koje mogu rešavati bilo gde i bilo kada, sa bilo kog uređaja, a kroz koje svaki kandidat ima uvid u svoje stečeno znanje iz određene oblasti i da li je spreman za zvanično polaganje testa.\nPored toga, obuka vozača za B kategoriju podrazumeva i kurs iz prve pomoći, nakon kojeg opet sledi polaganje gradiva koje je kursom obuhvaćeno. Praktična nastava je određena u 40 obaveznih časova, kroz koje kandidat uči vožnju na poligonu, a onda i vožnju po naseljenim i ne naseljenim mestima. Na kraju položenog vozačkog ispita, kandidat dobija probnu vozačku dozvolu koja traje od 2 do 4 godine u zavisnosti od godina kandidata. Najbolje je ipak dobro se raspitati o uslovima i o samoj auto školi pre nego što krenete sa obukom. Pogledajte uslove i auto škole Pavlin na ovom linku.\nObuka za profesionalne vozače C kategorije\nObuka vozača za C kategoriju je već nešto drugačija, budući da i kandidat koji se prijavljuje mora imati važeću dozvolu za B kategoriju motornih vozila. Kandidat koji se prijavljuje za obuku za C kategoriju mora imati najmanje 20 godina života u trenutku prijave, a najmanje 21 godinu pri polaganju konačnog vozačkog ispita. Obuka vozača za C kategoriju traje znatno kraće od one za B kategoriju, i smeštena je u 7 časova teorijske nastave i 10 časova praktične obuke. Nakon svakog odrađeno dela obuke polaže se ispit, prvo teorijski, pa onda praktični, a uspešno polaganje se završava dobijanje vozačke dozvole.\nOvakve izmene i sistematičnost u obuci vozača dovela je do toga da imamo vozače koji poštuju pravila, usvojena znanja postaju deo dugoročne memorije, vozače koji su sposobniji u upravljanju vozilima, što je svakako umanjilo statistike o saobraćajnim nezgodama i nesrećama u odnosu na one koje smo imali pre deceniju ili dve.


Obuka u vezi uspostavljanja ETS sistema | ATS\nSistem trgovine emisionim jedinicama EU (ETS), poznat i kao tržište ugljenika EU, uspostavljen Direktivom 2003/87/EC, predstavlja osnovu politike Evropske unije u borbi protiv klimatskih promena i ključni instrument za smanjenje gasova sa efektom staklene bašte u sektoru industrije na isplativ način. Kao kandidat za članstvo u EU, Srbija ima obavezu usaglašavanja sa zahtevima EU ETS Direktive. S tim u vezi, Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne je uključeno u „twinning“ projekat „Uspostavljanje sistema za monitoring, izveštavanje i verifikaciju (MRV) neophodnog za uspešnu implementaciju Sistema trgovine emisionim jedinicama EU“, a do kraja 2015. godine predviđeno je i usvajanje Zakona o smanjenju emisija gasova sa efektom staklene bašte i pratećih podzakonskih akata.\nKako bi sistem ETS mogao da funkcioniše, neophodno je uspostaviti pouzdan i tačan sistem monitoringa, izveštavanja i verifikacije gasova sa efektom staklene bašte. Ovo podrazumeva da su operateri postrojenja obavezni da vrše monitoring i izveštavanje o emisijama, dok treća, nezavisna strana (verifikator) verifikuje validnost i tačnost dostavljenog izveštaja. Verifikator proverava koliko je monitoring usaglašen sa odobrenim planom monitoringa, kao i potpunost i pouzdanost podataka u godišnjem izveštaju o emisijama.\nOsnovni propis EU kojim se utvrđuju kriterijumi koje verifikatori moraju da ispune za tu vrstu delatnosti je Uredba Komisije (EU) broj 600/2012 od 21. juna 2012. o verifikaciji izveštaja o emisijama gasova sa efektom staklene bašte i izveštaja o tonskim kilometrima i o akreditaciji verifikatora u skladu sa Direktivom 2003/87/EZ Evropskog parlamenta i Saveta.\nU cilju informisanja, Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine organizuje, 20. februara 2015. godine, sa početkom u 8:30 časova, u sali Protokol SIV-a 3 (Omladinskih brigada 1, Novi Beograd), radionicu tokom koje će biti predstavljeni zahtevi Uredbe koja je veoma važna i za potencijalne verifikatore. Cilj radionice je pružanje informacija o budućim ulogama i obavezama kako ATS-a tako i potencijalnih ETS verifikatora.\nRok za prijavu je 19. februar 2015. godine, a zainteresovani za učešće na radionici mogu da se prijave elektronskim putem na: dragana.radulovic@eko.minpolj.gov.rs


KOTOR: Zabranjeno kupanje na dvije plaže – Portal Luca\nKOTOR: Zabranjeno kupanje na dvije plaže\n“Međutim, tim ispitivanjem moramo izdvojiti dvije lokacije na području kotorske opštine. To su Žuta plaža i Benovo 01, gdje je prema posljednjim ispitivanjima kvalitet analize vode jako loš, što ukazuje na prisustvo velikog broja bakterija”, rekla je Tešević.\n“Nakon svih analiza, ispostavilo da je voda i dalje lošeg kvaliteta. Republički inspektor za vode zabranio je kupanje na ovim lokacijama, istaknuta je crvena zastavica pa apelujem na građane i turista da se ne kupaju na tim plažama dok rezultati ne budu bolji”, istakla je Tešević.\nBudući da slijedi špic sezoni, uzorkovanje kvaliteta vode obavljaće se na svakih 15 dana\nSramota -uzorkovanje ,svakih 15dana -da se ne potroši institut !?\nVakcinaprije 26 minuta