Primena Zakona o upotrebi jezika na severu Kosova\nPostavljeno od Aleksandar | Objavljeno September 22, 2017\nNVO Komunikacija za razvoj društva (CSD) i NVO „Omonia“ iz Gračanice su na tribini održanoj u utorak, 19. septembra, u severnom delu Mitrovice predstavile istraživanje o tome da li se i u kojoj meri primenjuje i poštuje Zakon o upotrebi jezika u većinski srpskim i većinski albanskim sredinama severno i južno od Ibra.\nIstraživanje o tome koliko se poštuje zakon o upotrebi jezika i kolika je obaveštenost građana o radu i postojanju Kancelarije poverenika za jezike obuhvatilo je četiri opštine: Leposavić i Zvečan na severu i Kosovku Kamenicu i Klinu na jugu i istoku Kosova.Istraživanjem je pokazano da je primena Zakona o upotrebi jezika različita severno i južno od Ibra.\nSlaviša Mladenović, poverenik za jezike, obratio se prisutnima na tribini rekavši da primena zakona o jeziku, na žalost, nije prioritet ni srpskim ni albanskim političkim predstavnicima.\n„Neki prioriteti koje političari navedu kao prioritete za naredne četiri godine jako često potisnu pitanje jezika. Tako je srpskim predstavnicima u poslednje četiri godine prioritet formiranje zajednice srpskih opština, albanskim predstavnicima prioritet je vizna liberalizacija, demarkacija linije razdvajanja sa Crnom Gorom, formiranje vojske Kosova. U takvim uslovima ostaje jako malo prostora da se razgovara o primeni zakona o upotrebi jezika zato su promene u ovoj oblasti na žalost jako spore“, rekao je Mladenović.\nSa događaja je upućena poruka da se i mediji i organizacije civilnog društva moraju aktivnije uključiti u identifikaciju i rešavanje problema kršenja Zakona o upotrebi jezika i tako podrže rad Kancelarije povernika za jezike.


AMERIKA ĆE SE IZVUĆI IZ BANKROTA NOVIM RATOM | Vestinet.rs\nPOČETNA POGLEDI AMERIKA ĆE SE IZVUĆI IZ BANKROTA NOVIM RATOM\n19. februara 2013. 10:02 · Nema komentara\nSAD se nalaze u mnogo goroj situaciji od Evropske unije, pa čak i od najzaduženijih zemalja Unije. Amerika je bankrotirala. Dolar se još uvek drži samo zato što su neki spremni da drže svoju imovinu u toj valuti.\nBritanci, uvek spremni da se narugaju evrozoni, mirno prihvataju budžetski deficit od preko 8% BDP-a i pomahnitali javni dug. Amerikanci odbijaju da shvate da su u skoro svakom pogledu u gorem položaju od Evropljana: evrozona ima pozitivan platni bilans; ovo nije slučaj u SAD; nezaposlenost u Americi (prava stopa nezaposlenosti) daleko je viša od one u EU; nejednakost i stopa kriminala mnogo su ozbiljniji u SAD nego u Evropi; prosečan životni vek u Evropi raste, dok u Sjedinjenim državama pada.\nŠto se tiče javnog duga, sa kojim nas anglosaksonski mediji bombarduju, stanje u SAD je katastrofalno:\nNjihov javni dug sada je dostigao 16 biliona, ili 100% BDP-a. Premašuje svaki gornji prag koji su Kongres i predsednik tobože sebi zacrtali. Poslednji proračuni, prema brojkama koje je dala Kongresna kancelarija za budžet, pokazuju da će deficit 2014. iznositi 800 milijardi, i u najboljem slučaju 590 milijardi dolara 2018, ako se sva obećana štednja ostvari i rast održi, što nije mnogo verovatno, dakle preko 4 procenta godišnje počev od 2015.\nUz to, platni bilans SAD već više od deset godina je u deficitu oko 500 milijardi dolara godišnje.\nDakle, SAD se nalaze u mnogo goroj situaciji od Evropske unije, pa čak i od najzaduženijih zemalja Unije. Amerika je bankrotirala. Dolar se još uvek drži samo zato što su neki spremni da drže svoju imovinu u toj valuti.\nKad jednog dana Kinezi, pod dejstvom antijapanske histerije (pa samim tim i antiameričke), ili zalivske države (pod kontrolom fundamentalista), odluče da investiraju svoj novac u drugu valutu ili da promene denominaciju nafte, velesila će se srušiti. Ili će pokušati da se iz takve situacije izvuče ratom.\nNajjače imperije su uvek nestajale onda kad su verovale da su besmrtne.\nTags:Amerika · Amerikanci · bankrot · BDP · Britanci · budžetski deficit · dostigao · evrozona · interes · japanske · kancelarija · kapacitet · katastrofa · Kinezi · Kongres · kriminal · nezaposlenost · papir · pogled · poslednji · promene · vojska · zaduženi


Datum kreiranja: sreda, 10 novembar 2021 09:46\nVlada Srbije donela je Uredbu o obaveznoj proizvodnji i prometu hleba od brašna T-500 čime je maloprodajna cena hleba od brašna tog tipa ograničena na maksimalnih 46 dinara u narednih šest meseci. Ostavljena je mogućnost da se ta odluka produži.\nU ovo izazovno vreme kada poskupljuje gotovo sve od usluga, hrane preko komunalija, pitanje je zašto se takva mera ne sprovede i za ostale sektore. Poznato je na primer, da je na početku pandemije vlada ograničila cene za čak 36 osnovnih namirnica.\nPosle toga, mesecima je blago rasla cena ulja, mesa postepeno, dok je gorivo menjalo cenu i na nedeljnom nivou.\nNovu uredbu vlade pozdravljaju i u udruženju potrošača, ukazujući da bi bilo dobro primeniti model i za druge situacije.\n- Zašto se taj model ne iskoristi na ulje, meso, ili naftu gde se primenjuje akcizna politika? Model je dobar i mogli bi i da ugledaju što bi takva uredba na kraju sprečila probleme i poskupljenja preko noći koja možemo da vidimo prethodnih nedelja i meseci - kaže za naš portal Marko Dragić, pravni savetnik pri NOPS.\nUčešće ove vrste hleba u strukturi nabavke hleba svakog trgovca, treba da bude najmanje 30 odsto, kako bi se onemogućilo izbegavanje primene ove uredbe.\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija, Tatjana Matić rekla je ranije danas da je doneta Uredba na predlog Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija.\n"U ovom trenutku, planirana je intervencija iz robnih rezervi od 30.000 tona brašna, a potom ukoliko bude potrebe Republičke robne rezerve će odreagovati dodatnim količinama", izjavila je ministarka.\nKako je dodala, Uredba se donosi u cilju osiguranja snabdevenosti tržišta i očuvanja cenovne stabilnosti ove osnovne životne namirnice zbog skoka cena žitarica i brašna, koje su dostigle rekordni nivo u svetu i kod nas.\nTim povodom se oglasila i Unija pekara Srbiije koja podržava uredbu o maksimalnoj ceni hleba.\n- Naime, podrška je usledila posle dogovora sa predstavnicima Vlade, koja će preko Unije pekara Srbije i Republičke direkcije za robne rezerve pekarima, koji se bave proizvodnjom hleba, obezbediti brašno po ceni od 30 dinara - naveli su oni.\nUnija pekara Srbije očekuje već za nekoliko meseci stabilizaciju cena pšenice na našoj i stranim berzama i nada se da neće biti potrebe za produženjem uredbe.\nŠta država može da uradi da spreči skok cena?\nUnija pekara Srbije, kao najveće udruženje proizvođača hleba i drugih pekarskih proizvoda, takođe podseća da nije održala nikakve sastanke u okviru svog udruženja povodom povećanja cena hleba.\nKada je reč o predlogu da se uredba proširi na druge asortimane, ranije su iz resornog ministartva govorili za naš portal da država ima druge mehanizme.\nNa primer, ukoliko dođe do povećanja cena ulja koje nemaju ekonomsko opravdanje, jedan od načina za spuštanje cena je i privremena suspenzija carina na uvoz suncokretovog ulja, kako bi se omogućila veća konkurencija, rekli su za naš portal u Ministarstvu.\nUljarska industrija strateška grana poljoprivrede zbog čega su carine na uvoz suncokretovog ulja iz EU u Srbiju prilično visoke i iznose 30 odsto. Oko rekacija cena mesa često se uključuje i Ministarstvo poljoprivrede sa svojim merama u stočarskoj proizvodnji.\nNa cenu nafte utiče više faktora, a oni sa svetskog tržita se na naše preliju za oko dva meseca:\nAnalize Udruženja naftnih kompanija Srbije, pokazuju da je izmena akcizne politike neophodna i da bi određenim merama naša zemlja mogla znatno da smanji kupovinu goriva u susednim zemljama, što je poslednjih godina ustaljena praksa stanovnika pograničnih mesta, o čemu je Telegraf Biznis više puta pisao.\nPo visini fiskalnih i parafiskalnih nameta koji opterećuju svaki litar goriva Srbija prednjači u odnosu na zemlje sa kojima se graniči, što stvara probleme i naftnim kompanijama zbog pada ukupnog prometa i državi zbog manjih fiskalnih prihoda.\nI NBS može da utiče monetarnom politikom.\nU ovo izazovno vreme kada poskupljuje gotovo sve od usluga, hrane preko komunalija, pitanje je zašto se takva mera ne sprovede i za ostale sektore. Poznato je na primer, da je na početku pandemije vlada ograničila cene za čak 36 osnovnih namirnica. Posle toga, mesecima je blago rasla cena ulja, mesa postepeno, dok je gorivo menjalo cenu i na nedeljnom nivou.Novu uredbu vlade pozdravljaju i u udruženju potrošača, ukazujući da bi bilo dobro primeniti model i za druge situacije.- Zašto se taj model ne iskoristi na ulje, meso, ili naftu gde se primenjuje akcizna politika? Model je dobar i mogli bi i da ugledaju što bi takva uredba na kraju sprečila probleme i poskupljenja preko noći koja možemo da vidimo prethodnih nedelja i meseci - kaže za naš portal Marko Dragić, pravni savetnik pri NOPS.Učešće ove vrste hleba u strukturi nabavke hleba svakog trgovca, treba da bude najmanje 30 odsto, kako bi se onemogućilo izbegavanje primene ove uredbe.Ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija, Tatjana Matić rekla je ranije danas da je doneta Uredba na predlog Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija."U ovom trenutku, planirana je intervencija iz robnih rezervi od 30.000 tona brašna, a potom ukoliko bude potrebe Republičke robne rezerve će odreagovati dodatnim količinama", izjavila je ministarka.Kako je dodala, Uredba se donosi u cilju osiguranja snabdevenosti tržišta i očuvanja cenovne stabilnosti ove osnovne životne namirnice zbog skoka cena žitarica i brašna, koje su dostigle rekordni nivo u svetu i kod nas.Tim povodom se oglasila i Unija pekara Srbiije koja podržava uredbu o maksimalnoj ceni hleba.- Naime, podrška je usledila posle dogovora sa predstavnicima Vlade, koja će preko Unije pekara Srbije i Republičke direkcije za robne rezerve pekarima, koji se bave proizvodnjom hleba, obezbediti brašno po ceni od 30 dinara - naveli su oni.Unija pekara Srbije očekuje već za nekoliko meseci stabilizaciju cena pšenice na našoj i stranim berzama i nada se da neće biti potrebe za produženjem uredbe.Šta država može da uradi da spreči skok cena?Unija pekara Srbije, kao najveće udruženje proizvođača hleba i drugih pekarskih proizvoda, takođe podseća da nije održala nikakve sastanke u okviru svog udruženja povodom povećanja cena hleba.Kada je reč o predlogu da se uredba proširi na druge asortimane, ranije su iz resornog ministartva govorili za naš portal da država ima druge mehanizme.Na primer, ukoliko dođe do povećanja cena ulja koje nemaju ekonomsko opravdanje, jedan od načina za spuštanje cena je i privremena suspenzija carina na uvoz suncokretovog ulja, kako bi se omogućila veća konkurencija, rekli su za naš portal u Ministarstvu.Uljarska industrija strateška grana poljoprivrede zbog čega su carine na uvoz suncokretovog ulja iz EU u Srbiju prilično visoke i iznose 30 odsto. Oko rekacija cena mesa često se uključuje i Ministarstvo poljoprivrede sa svojim merama u stočarskoj proizvodnji.Na cenu nafte utiče više faktora, a oni sa svetskog tržita se na naše preliju za oko dva meseca: Analize Udruženja naftnih kompanija Srbije, pokazuju da je izmena akcizne politike neophodna i da bi određenim merama naša zemlja mogla znatno da smanji kupovinu goriva u susednim zemljama, što je poslednjih godina ustaljena praksa stanovnika pograničnih mesta, o čemu je Telegraf Biznis više puta pisao. Po visini fiskalnih i parafiskalnih nameta koji opterećuju svaki litar goriva Srbija prednjači u odnosu na zemlje sa kojima se graniči, što stvara probleme i naftnim kompanijama zbog pada ukupnog prometa i državi zbog manjih fiskalnih prihoda.I NBS može da utiče monetarnom politikom, a evo šta su o tome rekli nedavno i kako bi to uticalo na kurs dinara.


Opštinama Žabalj i Vrbas na poklon vozila za sakupljanje otpada -\nOpštinama Žabalj i Vrbas na poklon vozila za sakupljanje otpada\n16. januara 2019.0664\nPomoćnik ministra zaštite životne sredine Filip Abramović danas je svečano uručio ključeve vozila za sakupljanje otpada predsednicima opština Žabalj i Vrbas, obezbeđena u okviru projekta „Upravljanje otpadom u kontekstu klimatskih promena“, koji realizuje Ministarstvo zaštite životne sredine u saradnji sa Nemačkom razvojnom agencijom – GIZ.\nDodeljenom opremom u ovoj fazi Projekta, stvoreni se preduslovi u Opštini Žabalj za uvođenje primarne separacije otpada iz domaćinstava, i ponovno pokretanje rada opštinskog reciklažnog centra uz ekonomsko osnaživanje i unapređenje socijalnog položaja neformalnih sakupljača sekundarnih sirovina i ugroženih grupa, a u opštini Vrbas za sakupljanje biorazgradivog otpada, odnosno za buduću proizvodnju komposta.\nKako je ukazao pomoćnik ministra Filip Abramović, Ministarstvo zaštite životne sredine ima za jedan od prioritetnih ciljeva uspostavljanje novog, modernog sistema upravljanja otpadom koji će sprečiti dalje zagađenje životne sredine, a otpad pretvoriti u koristan resurs. Pored uspostavljanja zakonskih, strateških okvira za uređenje ovog sistema, u okviru rešavanja ovih pitanja Ministarstvo pruža pomoć lokalnim samoupravama – stručnu i finansijsku, u izradi projektno-tehničke dokumentacije, kao i u obezbeđenju pomoći potencijalnih partnera iz inostranstva.\nUgovor sa GIZ-om koji je baš na ovu temu potpisan prošle godine, obezbediće povećanje primarne separacije u opštinama Žabalj i Vrbas, smanjenje generisanja ukupne količine otpada i njegovog deponovanja, i unapređenje životne sredine. U drugom koraku će opština Vrbas dobiti kompletno postrojenje za kompostiranje organskog otpada čime će se odlaganje otpada na deponiju kompletno zaustaviti, a taj organski otpad prevesti praktično u veoma korisnu materiju i resurs koji će moći da koriste. Opština Žabalj je sa druge strane dobila 1080 kanti za individualna domaćinstva, čime će se drastično povećati primarna separacija i razdvajanje reciklabilnog otpada u ovoj opštini, naglasio je Abramović.\nPredsednik Opštine Žabalj Čedomir Božić, izražavajući zahvalnost na dodeljenoj donaciji, istakao je da je će opština Žabalj nastaviti sa unapređenjem oblasti životne sredine kao jednog od značajnih segmenata društva, te da će dodeljena oprema doprineti boljim zdravijim uslovima života, ali i razvoju svesti stanovnika.\nIzražavajući zadovoljstvo što su prepoznati kao partner u ovakvom projektu, predsednik Opštine Vrbas Milan Glušac je istakao značaj dobijene pomoći za dalje planove na izgradnji transferne stanice, odnosno kompostilišta, čime će se stvoriti preduslovi za proizvodnju komposta i korišćenje biorazgradivog otpada kao potencijalnog ekonomski isplativog resursa.\nVođa Projekta Klaus Šmit, GIZ, izrazio je podršku naporima opština Žabalj i Vrbas da unaprede sistem upravljanja otpadom, ističući da oni ujedno doprinose i ukupnim naporima na ublažavanju posledica klimatskih promena, koje Nemačka vlada nastoji da pomaže i investira kroz projekte i razvojnu saradnju.\nFilip Abramović je istakao će Ministarstvo nastaviti da pomaže opštinama Žabalj i Vrbas na unapređenju sistema upravljanja otpadom i otpadnim vodama, te da će ovakve projekte nastaviti da razvija i u drugim opštinama u Srbiji.\nRelated tags : čedomir božićfilip abramovićGIZklaus šmitmilan glušacopština vrbasopština žabaljupravljanje otpadomvozila za sakupljanje otpada\nIzložba o likovnoj grupi „Pančevo 5“\nBeograd: izmene u prevozu i zatvaranje ulica zbog posete predsednika Rusije\n20. aprila 2020.0516\n23. oktobra 2021.0202\n21. avgusta 2020.01378\n5. jula 2022., 14:30


CIK je lansirao novu web-stranicu CIK-a – CIK\nCIK je lansirao novu web-stranicu CIK-a\nCentralna Izborna Komisija obeležila je šest puta zaredom Svetski Dan Izbora.\nOvom prilikom, pokrenuta je nova internet stranica Centralne Izborne Komisije na svečanom događaju, čiji je cilj da se javnost lakše upozna sa informacijama vezanim za izbore.\nNa ovoj ceremoniji, gde su bili prisutni predstavnici različitih institucija i predstavnika civilnog društva, govorila je predsednica CIK-a Valdete Daka. Ona je rekla da “kroz obeležavanje Svetskog dana izbora želimo da izrazimo našu posvećenost kao institucija da ćemo nastaviti da služimo svim građanima sa pravom glasa, u ostvarivanju osnovnog prava demokratije da bira i da bude biran”.\nOna je dodala da današnji produkt, nova web stranica CIK-a, nije samo lepši dizajn u odnosu na prethodnu stranicu, već je neophodna posvećenost povećanju transparentnosti i lakšem pristupu informacijama za građane/birače, političke subjekte, civilno društvo itd.\nDetaljnu prezentaciju sadržaja web stranica CIK-a predstavio je Izvršni Načelnik SCIK-a, Enis Halimi.\nCentralna Izborna Komisija obeležava Svetski Dan Izbora od 2013. godine. Svakog prvog četvrtka u februaru, CIK organizuje različite aktivnosti za obeležavanje ovog dana. Pored pokretanja web-stranice, viši zvaničnici lokalnih izbora održali su sastanke sa maturantima srednjih škola koji su razmatrali značaj učešća mladih na izborima.\nSvetski Dan Izbora obeležen je u mnogim državama od 2005 godine kada su stručnjaci iz celog sveta učestvovali na Svetskoj konferenciji sa izbornim zvaničnicima u Mađarskoj.\nPutem ove konferencije poslali su poruku o vitalnoj potrebi za jačanjem procesa demokratskog razvoja širom sveta.


Vasović: Država je indirektno vlasnik čak i tabloida - NOVA portal\nVasović: Država je indirektno vlasnik čak i tabloida\nDruštvo Autor:Bojana Milovanovic05. feb. 202109:58 > 11:40\n„Jedini zadatak tih medija koji su pod kontrolom vlasti je da skrenu pažnju sa bitnih tema u društvu i jedini smisao takvih novih medija je upravo to. Vlast sve čini da uguši ono malo medija koji se drže profesije i ne izveštavaju navijački. Najava pokretanja ovih novih TV kanala je upravo iz tih razloga i smišljana. Moram da kažem da će građani, ako se to realizuje, samo biti dodatno zbunjeni, neće dobiti ništa na kvalitetu. Na kraju krajeva, to će građane negde i koštati, jer svi ti novi mediji se, na direktan ili indirektan način, finansiraju od strane države. Svejedno je da li novac ide direktno iz državne kase ili ide sa računa javnih preduzeća“, tako Vasović komentariše najavljenu poplavu novih informativnih kanala na Telekomovoj mreži.\nOn podseća i na to da je novac iz Telekoma ubačen u medije, na direktan ili indirektan način.\n„Naša država je, valjda, jedina na svetu koja je na indirektan način vlasnik jednog tabloida. To nigde nema, šta će državi tabloid?“, pita se Vasović. On primećuje da je „ova igranka oko Telekoma i Telenora smišljena da se država pojavi kao vlasnik ili suvlasnik novih medija, na indirektan način“.\n„Neće toga biti u vlasničkoj strukturi, ali će bitno uticati na rad i na to kako će izveštavati ti mediji“, smatra Vasović.\n„Pošto je Telenor najavljen kao novi kablovski operater, mogu da se kladim da N1 i Nova S neće biti u ponudi tog operatera“, kaže urednik portala Nova.rs. Jedna od važnih tema bila je i jučerašnje hapšenje organizovane kriminalne grupe na čelu sa Veljkom Belivukom. Vasović se osvrnuo i na sam trenutak u kojem se hapšenje dogodilo.\n„Uvek je trenutak za obračun sa mafijom. Da li je to iskoriščeno u svrhe marketinga i za sto dana vlade, to je meni potpuno nebitno. Vlada bi to iskoristila i 95. dana i 104. Od dolaska Srpske napredne stranke na vlast, od 2012., ovo je jedan korak koji se morao dogoditi mnogo ranije. Obračun sa mafijom je ova vlast najavljivala gotovo tromesečno, a da od toga ništa nismo videli. Dobro je što je do ovoga došlo i dobro je što je pohapšena jedna grupa koja je jako moćna i koja je reketirala, ubijala, dilovala“, konstatuje Vasović.\nOn je podsetio i na izjavu ministra policije Aleksandra Vulina da država više nikada neće dozvoliti da se stvori ovakva grupa – „novi zemunski klan“.\n„Ja imam pitanje, pa šta ste do sada čekali? Policija zna ko su članovi kriminalnih grupa, koliko kriminalnih grupa ima i čime se bave“, ističe Vasović.\nOn ocenjuje da jučerašnje hapešenje nema mnogo veze sa novim ministrom policije.\n„Ministar policije i svaki ministar u Srbiji radi ono što mu se kaže sa vrha, a znamo ko je na vruhu i ko o svemu odlučuje. Ovo je urađeno onog trenutka kada je onaj koji o svemu odlučuje odlučio da bi sada po njih bilo dobro da se eliminiše ovako moćna kriminlana grupa. Dobro je da su to odlučili, to je dobro i za garađane“, kaže Vasović i podseća na brojne ulične obračune koji su ugrožavali bezbednost Beograđana. Vasović ističe da bi trebalo istražiti i ko je bio Belivukov čovek u policiji, kao i umešanost političkih krugova.\n„Ovako moćna kriminalna grupa ne može da funkcionipe bez logističke podrške ovih struktura“, zaključuje Vasović.\n"Probudi se"hapšenjaMilenko VasovićtelekomtelenorVelja Nevolja


U BARU ODRŽANO DRŽAVNO PRVENSTVNO U ATLETICI – Beranska gimnazija\nU BARU ODRŽANO DRŽAVNO PRVENSTVNO U ATLETICI\nU subotu, 7. maja 2016. godine, održano je Državno prvenstvo u atletici koje je organizovao Crnogorski školski sportski savez. Gimnazija „Panto Mališić“ je učestvovala sa 5 predstavnika u ekipnoj i dva predstavnika u pojedinačnoj konkurenciji.\nŽenska atletska ekipa je osvojila I mjesto u ekipnoj konkurenciji. U pojedinačnoj konkurenciji, Teodora Guberinić, učenica IV razreda, osvojila je I mjesto u skoku u dalj, dok je Luka Kolić (i pored povrede), u istoj disciplini osvojio III mjesto.\nU subotu, 14. maja 2016. godine, održan je finalni turnir Državnog prvenstva za srednje škole, koji je organizovan povodom obilježavanja decenije od obnove nezavisnosti Crne Gore. Košarkaška ekipa Gimnazije „Panto Mališić“, nije uspjela da se plasira u samu završnicu turnira, ali je svojim učešćem i odličnom igrom dostojno reprezentovala našu školu.\nPROJEKAT "INKLUZIVNA ŠKOLA"


Gradiska.com - Projekat "Hoću šansu" za osnaživanje žena\nsreda, 14 novembar 2018 13:00\nUdruženje „Žena i porodice“ iz Gradiške pokrenulo je projekat „Hoću šansu“ sa ciljem osnaživanja žena za društveni rad u mjesnim zajednicama u kojima žive. Do sada su radionice u okviru ovog projekta realizovane u mnogim mjesnim zajednicama, poput Rovina, Bok Jankovca, Turjaka, Brestovčine i drugih.\n„U tim mjesnim zajednicama, kada osnaženi tim žena i žene koje učestvuju na radionici kreiraju listu prioriteta koje je potrebno riješiti u njihovoj mjesnoj zajednici, mi posredujemo kako bi ih odgovarajuće službe u Opštini primile i razmotrile njihove zahtjeve. Moram da kažem da su do sada iz svih sela žene bile primljene i da je Opština sve uradila. Na primjer, uvedena je voda u domu u Trošeljima, očišćeno je 3 km staze kroz Rovine, u Bok Jankovcu je najviše urađeno – potpođeno je 150 metara kvadratnih doma, postavljen je jarbol za zastavu“, izjavila je Desanka Rađević, predsjenik Udruženja „Žena i porodica“.\nOpština Gradiška pružila je kako finansijsku podršku u realizaciji ovog projekta, tako i pomoć prilikom rješavanja problema sa kojima im pristupaju članovi Udruženja sa predstavnicima mjesnih zajednica.\nPredsjednica Udruženja, Desanka Rađević kaže da su do sada imali dobar odaziv i da su žene uglavnom zainteresovane za društveno-korisni rad: „Inače kad se traži od građana da se skupi nekakav novac, javlja se odbojan stav. Kao nekakav test, u okviru ovog projekta smo uveli da žene same prikupe novac i postave oglasnu ploču u svojoj mjesnoj zajednici. To je sitnica, ali mnogo fali. Mislile smo da će to teško ići, ali čak se dogodilo da je odmah sutradan suprug od jedne polaznice napravio i postavio oglasnu ploču.“\nU Mjesnoj zajednici Laminci Sređani 18 žena je prisustvovalo radionici na kojoj je napravljena lista problema u ovoj mjesnoj zajednici, angažovan je tim za realizaciju oglasne ploče, analizirana je anketa koja je urađena prije radionica, kako bi se stekao uvid u nivo informisanosti mještana i održano je predavanje o ekonomskom osnaživanju žena.\n„Žene, bar u mom selu, nisu toliko upućene u radove mjesne zajednice, ali su zainteresovane da nešto poprave“, rekla je Dragana Slijepčević, predsjednica Udruženja žena „Laminčanke“.\n„Mi se trudimo da motivišemo žene na preduzetništvo, na ekonomsko osamostaljivanje upućujući ih na neka osnovna pravila koja vrijede u našem ekonomskom sistemu i da im približimo mogućnosti kako da skupe hrabrosti i krenu u samostalne ekonomske aktivnosti u smislu registracije ili pokretanja nekog mini-biznisa. Dajemo im informacije gdje ima sredstava, kako su dostupna, dajemo im ideje koje su korisne, a primjenjive u zavisnosti od mjesne zajednice“, objasnila je Slavka Vasiljević, članica Udruženja „Žena i porodica“.\nUdruženje „Žena i porodica“ je najstarija nevladina organizacija na području opštine Gradiška, osnovana 1994. godine i danas broji 60 članica. Projekat „Hoću šansu“ završiće radionicom u Mjesnoj zajednici Vrbaška, a kažu da se nadaju istoj podršci Opštine Gradiška i u narednoj godini kako bi se ovaj projekat nastavio.\nViše iz kategorije: « Hronični bolesnici najčešći pacijenti\tObilježen Svjetski dan borbe protiv dijabetesa »


U strahu od novih hapšenja planiraju se protesti u Prijepolju - PPmedia\nPosted on\tjanuar 25, 2019 3:42 pm by adminpp033\nNakon džume namaza u džamijama koje su pod kontrolom imama Islamske zajednice u Srbiji, kako javljaju naši čitaoci pozivani su vernici da u subotu u 11i30 sati dođu na protest zbog hapšenja direktorke i radnice Centra za socijalni rad u Prijepolju. Hodže su vernike pozivale uz tvrdnju da su uhapšene službenice samo zbog toga što su Bošnjakinje. Imam u Brodarevu je čak to hapšenje uporedio sa zločinima koji su se desili u Sjeverinu i Štrpcima kaže naš izvor. Kako saznajemo planirano je okupljanje u Šehovića polju kod Vakufske kuhinje neposredno uz magistralni put. U zavisnosti od broja okupljenih ljudi ne isključuje se mogućnost blokade saobraćajnice.\nSa druge strane, u javnosti postoji mišljenje da je ovo samo pokušaj sprečavanja daljeg hapšenja i istrage koju sprovodi Specijalno tužilastvo za organizovani kriminal iz Kraljeva. Klupko o je polako počelo da se odmotava i vodi ka vrhu piramide, pa oni koji se osećaju ugroženima pokušavaju na sve način da zaustave dalju akciju državnih organa.\nSaopštenjem za javnost u četvrtak se oglasilo i Predsedništvo Stranke pravde i pomirenja Muamera Zukorlića u kojem je između ostalog rečeno da je sudijama, tužiocima i policajcima mesto iza rešetaka a ne njihovim funkcionerkama.\nOznake: kriminal, Prijepolje, vesti prijepolje, Zukorlić\nOne thought on “U strahu od novih hapšenja planiraju se protesti u Prijepolju”\njanuar 26, 2019 at 11:32 am says:\nÖ bosnjo dodji bar jednom u zivotu pameti dokad i dokle slediti politiku ZAVADI PA VLADAJzar je slepilo stranacke mrznje stiglo tako daleko da bi kroz ovako nesto digao ruku na nekog bliznjeg ili nedaj boze brata zar nevidis da je sve samo goli interes oolitike koja nam se servira decenijama . Zar je vazno jesili ova il ona stranka pa zar ne naucitejednom za uvijek da sve ima svoj ROK TRAJANJA i kad to prodje onda vise nisi nikom potreban a svadja sa drugom bratom rodjakom ostaje nazalost ona ne prolazi.pustite ooliticare nek se sami kolju a vi ostajte svoji na svom . I sam sam to osetio na svojoj kozi fala bogu pre tri decenije i nisam vise deo tog ludila.


Minhenska tragedija koja je vezala Beograd i Mančester – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Sport » Minhenska tragedija koja je vezala Beograd i Mančester\nOsmorica fudbalera Junajteda iz čuvenog tima “Bezbijeve bebe” poginula su posle neuspelog poletanja sa aerodroma u Minhenu, odnosno nakon što se avion zapalio zbog udara u zgradu pored piste.\n“Nesreće nas povređuju i ostavljaju ožiljke, ali nas takođe zbližavaju i uče da uvidimo dragocenost života. Danas se prisećamo onih koji su nastradali i zahvaljujemo što su zbližili čitavu jednu zajednicu – fudbalsku zajednicu. Crvena zvezda pamti 1958. i “cveće Mančestera“, navedeno se na sajtu srpskog kluba.\nSlavni velikan sa Old Traforda na Tviteru je postavio sliku zastavicu Crvene zvezde, uz reči “Na današnji dan 1958. igrali smo protiv Crvene zvezde iz Beograda i to je bila poslednja utakmica pre tragedije u Minhenu. Pamtimo ljude koje smo izgubili“.\nPrevious: Brnabić: Ne slažem se, Srbija je slobodna zemlja\nNext: Fed kup: Srbija povela protiv Gruzije


Tončev: Žene su više zlostavljane u nerazvijenim sredinama | Slobodna reč\nBEOGRAD – Žene su više zlostavljane u nerazvijenim sredinama i ređe se odlučuju da prijave nasilje, a moj zadatak, i kao čoveka i kao ministra, je da se borim protiv toga, rekao je danas ministar za razvoj nedovoljno razvijenih opština Novica Tončev tokom Društvenog dijaloga o rodnoj ravnopravnosti, saopšteno je iz njegovog kabineta.\nTončev se pozvao na podatke Republičkog zavoda za statistiku, koji pokazuju da žene koje žive u seoskim područjima čine jednu od najranjivijih grupa u pogledu jednakih mogućnosti ostvarivanja ljudskih prava, kao da su rodne razlike i nepovoljan položaj žena je značajnije izraženi u južnom i istočnom delu Srbije.\n“Na svima nama je da ostanemo odlučni u borbi protiv nasilja nad ženama, a jedan od ciljeva Vlade, kao i mog kabineta, biće uzdizanje nerazvijenih i devastiranih jedinica lokalnih samouprava, jer stvaranjem preduslova za održivi ekonomski razvoj stvaramo i bolje mesto za život, ali i bolje društvo” – rekao je Tončev.\nOn je ocenio da je “put dostizanja rodne ravnopravnosti dug i složen”, i da “zahteva angažovanje svih institucija, građanki i građana Srbije”, ali da “samo na takav način možemo stvoriti rodno senzitivno društvo kojem težimo”.\nPrethodni članakZa 24 sata 21 žrtva virusa COVID-19\nSledeći članakOd sutra počinje vakcinacija za prosvetu, MUP, Vojsku i medije


Noviteti u bežičnom Wi-Fi povezivanju: USB na Wi-Fi ruterima\nKućni ruteri novije generacije koji imaju USB konektor, osim deljenja štampača mogu obavljati i funkciju NAS-a. Na USB konektor se povezuje fleš memorija nakon čega u ruteru treba aktivirati opciju, uneti ime radne grupe (workgroup) i dati deljenoj memoriji naziv. Podrazumeva se da smo u podešavanjima mreže računara uneli isti naziv radne grupe t.j. "pridružili" računare istoj mrežnoj grupi. Nakon toga sadržaj fleške je dostupan kroz radnu grupu preko ikonice koja nosi naziv ili po ruteru ili po određenom imenu. Podešavanje ovlašćenja pristupa deljenom uređaju\n▼ 5/2 - 12/2


Stefanović obišao nove pogone "Bekamenta" u Aranđelovcu - Izazov\nStefanović obišao nove pogone „Bekamenta“ u Aranđelovcu\nRadio-televizija Srbije 13. juna 2018. 16:06\nU ime Vlade Srbije, koja je delom subvencionisala rad ove kompanije, Stefanović je izrazio zadovoljstvo što se proizvodni kapaciteti "Bekamenta" iz godine u godinu povećavaju.\n"Time je njihovo učešće u plaćaju poreza svake godine sve veće, zapošljavanje ljudi, oni doprinose i razvoju lokalne samouprave, ali i u novcu koji kao društveno odgovorna kompanija izdvajaju", naveo je ministar.\nIstakao je da je novac, koji je država dala za subvencije kompaniji, već sada veći od datog iznosa.\n"Ti ljudi pokazuju da ne razmišljaju o novcu već o tome kako da nešto urade za svoju zemlju, kako da vrate nešto društvu i kako da jačaju i snaže kompaniju koja je lider u regionu. Ja verujem da može da bude jedna od vodećih u Evropi u proizvodnji ove vrste materijala", naglasio je Stefanović.\nNapomenuo da je ponosan što već osam godina poznaje porodicu Čolović, koja vodi "Bekament".\n"Oni bili su takvi ljudi da niko ne može za njih da kaže ružnu reč, a svako ko je u poslovnom smislu pratio razvoj ove kompanije može da kaže samo pohvalu", napomenuo je Stefanović.\nNada se da ćemo, kako je naveo, svake godine imati priliku da se radujemo i ovoj i mnogim drugim kompanijama i svakom novom radnom mestu koje se otvara u našoj zemlji.\n"Ono što je predsednik Aleksandar Vučić uradio i kao vlada još od 2014. godine pa na ovamo, je da se stvara ambijent zapošljavanja ljudi, da se privlače strani investitori ali i da se jednako subvencionišu i pomažu domaći investitori. To pokazuje da smo kao država otvoreni za tu vrstu utakmice i da nam je interes našeg naroda na prvom mestu", naveo je Stefanović.\nČolović: Nastavljamo sa trendom rasta u svakom segmentu\nGeneralni direktor kompanije "Bekament" Aleksandar Čolović rekao je da je danas veliki dan za tu kompaniju, koja iza sebe ima 25 godina uspešnog poslovanja tokom kojih je postavila temelje za budući razvoj.\n"Rezultat toga je naša liderska pozicija u segmentu proizvodnje materijala za završne radove. Zahvaljujući posvećenosti svih zaposlenih u kompaniji, uspeli smo da realizujemo sve što smo planirali do sada i da iz godine u godinu nastavljamo sa trendom rasta u svakom segmentu poslovanja", rekao je Čolović.\nU izgradnju pomenutih proizvodnih pogona, koji su među najmodernijima u Evropi, uloženo je preko osam miliona evra.\nOva investicija će omogućiti da se proizvodni kapacitet utrostruči, te će se u fabrici godišnje proizvoditi do 350.000 tona građevinskog materijala.\nPokretanjem novih pogona i automatizacijom magacina, kompanija "Bekament" će biti u mogućnosti da proizvede čak 100 tona praškastih i 70 tona tečnih proizvoda na sat.\nProšireni proizvodni kapacitet omogućiće kompaniji "Bekament" da zadovolji sve potrebe domaćeg i izvoznih tržišta, dok će uz automatizovani magacin postaviti nove standarde kada je reč o brzini i kvalitetu isporuke materijala kupcima.\n"Bekament" poseduje i brojne sertifikate (ETA sertifikat i ISO sertifikati – ISO 9001, ISO 14001, ISO 18001) koji potvrđuju da je reč o proizvodima vrhunskog kvaliteta.\nUz posedovanje ovih sertifikata kompanija "Bekament" uspešno plasira svoje proizvode na domaće, kao i na tržišta Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Mađarske, Bugarske, Crne Gore, Slovenije i Albanije.


Datum objave: 25.02.2020 14:24 | Autor: MKU\nNovu stranicu u promociji mladih kreativaca koje okuplja naš program „Kreativna Crna Gora“ otvaramo predstavljanjem projekta „Sinonim“, koji se odnosi na dizajn umjetničkog nakita. Proizvodi su djelo tima dizajnera i arhitekti koji čine Miloš Radulović, Milena Raspopović i Anđela Đaković. Nesvakidašnjom estetikom u dizajniranju nakita, „Sinonim“ je brzo naišao na interesovanje lokalnog tržišta. To je bio i razlog da Ministarstvo kulture, kroz program „Kreativna Crna Gora”, finansijski podrži jačanje njihovih proizvodnih kapaciteta, u cilju proširenja dijapazona proizvoda i plasmana na regionalno tržište.\nPodsjetimo, prvi konkurs u okviru programa „Kreativna Crna Gora” prošle je godine donio brojne proizvode koji su, uz podsticaje Ministarstva kulture, predstavljeni domaćem i međunarodnom tržištu. Upravo rezultati prvog konkursa bili su i ključni razlog da program bude nastavljen - uz još širi opseg oblasti koje su podržane tokom drugog konkursa.


Razlike druge i treće generacije BMW-a X3 (video) - Auto Republika\nNakon što su čelnici Land Rovera “bocnuli” Bavarce izjavom da je Range Rover Velar daleko bolji automobil od X4, BMW je postavio snimak u kojem objašnjava koliko je novi X3 zapravo napredovao.\nNovu generaciju X3 smo već testirali, ali je interesantno čuti šta sam proizvođač ima da kaže o napretku koji je postignut. BMW u prvi plan postavlja znatno drugačiji dizajn, potom Driving Assistance Plus sistem koji je integrisan u donjoj rešetki, kao i aktivna peraja na čuvenim BMW-ovim “bubrezima” za usmeravanje vazduha.\nGledano sa boka, razlike između druge i treće generacije su simbolične, dok je na zadnjem delu automobila drugačija priča. Treća generacija ima 3D LED svetla, kao i dvostruke završetke izduvnih cevi. U unutrašnjosti novi X3 daleko je tehnološki napredniji sa boljim zabavno-informativni sistemom koji se sada može kontrolisati i putem gestikulacije. Novitet je i potpuno digitalni klaster. Ono što BMW nije naglasio, a u šta smo se mi sami uverili, jeste da je treća generacija znatno bolji vozački automobil od svog prethodnika.\nZa više razlika, pogledajte video:\ntags: bmw BMW X3 izdvojeno suv\nprevious Teslin SUV se zaglavio u blatu, spasio ga Wrangler (video)\nnext Motor iz saradnje Renaulta i Daimlera najpre u Scenicu i Grand Scenicu


Marić: “Vučićeva politika može imati samo pozitivan uticaj na BiH” – Haber.ba\nMarić: “Vučićeva politika može imati samo pozitivan uticaj na BiH”\n“Bosanskohercegovačka politička elita odavno, da ne kažem nikad, nije bila ovako složna i jednoglasna o prijemu nekog stranog državnika, kao što je to proteklih dana bio slučaj s prijemom novog predsjednika Srbije Aleksandra Vučića”, ocijenila je politička analitičarka Ivana Marić.\nKako je napomenula u razgovoru za “Fenu”, ovo je prvi susret predstavnika Bosne i Hercegovine i Srbije koje se odvijao u apsolutno prijateljskom okruženju bez međusobnih optužbi i skupljanja političkih poena na populističkim izjavama i podizanju tenzija…\n“Gledajući svu tu slogu čovjek ne može, a da se ne zapita ko nas zavadi”, kazala je Marić.\nPo njenom mišljenju, izrazito je pozitivan znak to što je Vučić za svoju prvu zvaničnu posjetu nekoj državi u svojstvu predsjednika Srbije izabrao BiH.\n“Ta praksa koja se ustalila i za Hrvatsku i Srbiju govori o svjesnosti značaja dobrosusjedskih odnosa ovih triju država, bez obzira na pojedine nesuglasice i sukobe u prošlosti”, smatra ova politička analitičarka.\nTakođer, mišljenja je da politika koju vodi novi predsjednik Srbije njemu donosi mnogo međunarodnih poena i pomaže u izgradnji imidža regionalnog lidera i faktora stabilnosti na Balkanu.\n“Takva Vučićeva politika može imati samo pozitivan uticaj na BiH i drago mi je da su to prepoznali svi bh. političari te da su se uključili u njegovu “igru””, rekla je Marić, dodajući da, ukoliko dođe do realizacije bar dijela spomenutih infrastrukturnih projekata i ekonomske suradnje Srbije i BiH, korist za građane obiju država mogla bi biti višestruka.\nZa kompletnu Vučićevu posjetu BiH kazala je da je protekla kao po diplomatskom bukvaru te da je sve bilo uključeno, službeni, a ipak prijateljski prijem u svim značajnim institucijama, razgovor sa svim vrhovnim predstavnicima državne vlasti, obilazak Saborne crkve i razgovor s mitropolitom dabrobosanskim Hrizostom, posjeta Gradu Istočno Sarajevo, te simbolične posjete bh. entitetu Republici Srpskoj.\n“Nije ostavljen nikakav prostor da bilo ko ima ikakvu zamjerku, osim Milorada Dodika, koji je potpuno izostavljen iz ove posjete”, naglasila je.\nMarić je mišljenja da predsjednik Srbije kao da je imao namjeru da provocira predsjednika bh. entiteta RS susretima isključivo s predstavnicima Srpske demokratske stranke (SDS) i Partije demokratskog progresa (PDP), kao i s novim mitropolitom dabrobosanskim, na čijem je ustoličenju u Sarajevu Dodik također bio izostavljen.\nZaključila je da je, iako izgleda bezazleno, to značajan potez za političku stabilnost BiH, jer je Dodik pozivima Vučića i mitropolita na poštivanje teritorijalnog integriteta BiH izgubio značajnu podršku za svoje radikalne namjere.\nDodala je da se prevladavanje prošlosti moglo primijetiti i na forumima i društvenim mrežama, gdje se sve rjeđe spominje Vučićevih “100 Bošnjaka za jednog Srbina”.\nTeme:Aleksandar Vučić, BiH, Ivana Marić, izdvojeno, Srbija


Vesti online / Sport / Fudbal / Zvezda protiv Mladosti, Partizanov rival je niški Radnički\nNakon izvlačenja kuglica u prostorijama Fudbalskog saveza Srbije na Terazijama poznato je da će Crvena zvezda igrati protiv Mladosti iz Lučana, a Partizan protiv Radničkog iz Niša. Termini odigravanja polufinalnih mečeva su 17. april i 15. maj, a prednost domaćeg terena u prvim duelima imaju beogradski ‘večiti’ rivali.\nU prethodnoj rundi takmičenja crno-beli su u Kruševcu rezultatom 4:0 savladali Napredak, dok su Nišlije na svom stadionu bile bolje od Vojvodine (2:1). Crveno-beli su identičnim rezultatom eliminisali surdulički Radnički, a Mladost iz Lučana je savladala Spartak u Subotici (2:1).\nBranilac trofeja u ovom takmičenju je ekipa Partizana, a ovogodišnje finale igraće se 23. maja na stadionu ‘Čair’ u Nišu.


EK predviđa najveći rast Srbije u protekloj deceniji - Bizlife.rs\n21:46 Brisel, 03.05.2018.\nEvropska komisija smatra da će Srbija u 2018. godini zabeležiti najbrži privredni rast u poslednjih deset godina, koji će, kako se navodi u najnovijem prolećnim prognozama, iznositi 3,3 procenta.\nZa 2019. godinu, EK predviđa da će bruto domaći proizvod Srbije porasti za 3,5 odsto. Obe projekcije su na nivou iz prethodnog novembarskog izveštaja, odnosno jesenjih ekonomskih prognoza Evropske komisije za evropske zemalje.\nEksperti EK očekuju da će domaća tražnja u Srbiji dodatno ojačati ove godine na krilima rasta potrošnje i investicione aktivnosti, uz podršku kontinuiranog priliva direktnih stranih ulaganja.\nPrema njihovoj projekciji, srpski izvoz će ostati snažan, mada će neto doprinos izvoza rastu i ove godine biti negativan zbog jačeg rasta uvoza. Kako prognoziraju, izvoz će ove godine skočiti za 9,7 procenata, a dogodine za 8,8, dok će uvoz u 2018. zabeležiti rast od 9,4, a sledeće od 7,6 procenata.\nPredviđa se da će se inflacija postepeno vratiti na središnji nivo u okvirima targetiranog raspona centralne banke od 3,0 odsto plus/minus 1,5 odsto. Srbija će, navode iz EK, i dalje imati budžetski suficit, ali skreću pažnju da još uvek postoje fiskalni rizici koje ne treba zanemariti.\nStopa nezaposlenosti u Srbiji će, prema projekciji EK, ove godine pasti na 12,1 odsto sa prošlogodišnjih 13,6, a iduće godine će iznositi 10 procenata.\n“Kratkoročni indikatori ukazuju na ubrzanje privrednog rasta Srbije na početku 2018. godine, a u prilog tome govori činjenica da je industrijska proizvodnja u prva dva meseca ostvarila snažan rast, a ubrzala je i maloprodaja, što govori o rastu domaće potrošnje”, navodi se u izveštaju.\nNove investicije i ciklus privrednog rasta u punom su zamajcu, ocenjuje EK i dodaje da će rast ulaganja ostati snažan zahvaljujući povećanom prilivu direktnih stranih investicija i većoj kapitalnoj potrošnji srpske vlade.\nPrivatna potrošnja biće drugi ključni pokretač privrednog rasta, konstatuje se u dokumentu i dodaje da su veća zaposlenost i blago povećanje plata već doprineli ubrzanju ekonomske ekspanzije.\n“Posle porasta spoljnotrgovinskog debalansa prošle godine, očekuje se da on uglavnom ostane stabilan u ovoj godini, ali na povišenom nivou. Iako je u celosti pokriven stranim direktnim investicijama, obim deficita tekućeg računa ukazuje na veliku ekonomsku ranjivost. Fluktuacije cena sirovina i preokreti na međunarodnim tržištima kapitala predstavljaju i dalje glavne rizike po prognozu privrednog rasta”, mišljenja je EK.\nImajući u vidu nedavno povećanje plata i penzija, procenjuje se da će budžetski suficit u naredne dve godine biti manji.\nTakođe se predviđa da će javni dug, ne računajući potencijalni dug po osnovu restitucije, pasti i ostati ispod 60 procenata BDP. Kako se precizira, u 2018. godini javni dug će iznositi 58,9 odsto BDP, a u 2019. godini 55,9 odsto BDP.\nIpak, kako se procenjuje, dobri fiskalni izgledi i rastući pritisci na strani potrošnje i dalje će stavljati na ispit vladinu rešenost da održi strogu kontrolu tekućih rashoda, posebno u pogledu troškova za zarade u javnom sektoru i troškova za penzije.\nOkončanje stendbaj aranžmana sa MMF i disfunkcionalni sistem fiskalnih propisa takođe doprinose neizvesnosti u pogledu budućeg kursa fiskalne politike. Pored toga, velike poreske i reforme javne administracije i preduzeća u državnom vlasništvu, sa potencijalno znatnim budžetskim efektima, i dalje nisu završene, navodi se u Prolećnim ekonomskim prognozama Evropske komisije, u delu posvećenom Srbiji.\nKada je reč o zemljama regiona, Hrvatsku ove godine, prema proceni EK, očekuje rast od 2,8 odsto, a iduće godine od 2,7 odsto, Sloveniju rast od 4,7 odsto, odnosno 3,6 odsto.\nZa Makedoniju se predviđa u ovoj godini rast od 3,1 i dogodine od 3,3 procenta, za Crnu Goru 3,0 odsto u ovoj, odnosno 2,9 odsto u sledećoj godini. Bugarska može da se nada rastu od 3,8 odsto u 2018. godini, a naredne od 3,7 odsto, Rumunija 4,5 odsto ove i 3,9 odsto iduće godine, a Albanija 3,6 odsto i 3,9 odsto, respektivno.\nrast bdp evropska komisija Srbija izvestaj prognoza


"Početkom aprila sam vam ispričala o 'borbi trudnice Ane sa birokratijom'. Tada je bila u 15. nedelji trudnoće, čvrsto rešena da se vakciniše. Saglasnost od svog ginekologa nije dobila. Od izabranog lekara još manje, jer je antivakser i ne nosi čak ni masku. Kada je na vakcinaciju otišla po pozivu, redari su pokušali da je vrate jer se trudnice ne vakcinišu", objavila je dr Plavšić.\nDr Plavšić je objasnila kako je trudnica Ana na kraju uspela da primi vakcinu.\n"Uporna Ana je tražila da razgovara sa nadležnim i pokušavala da im objasni da želi da se vakciniše na svoj zahtev i otputuje kod roditelja u zemlju gde se i trudnice regularno vakcinišu. Nije dobila saglasnost ni tada", piše dr Plavšić.\nTrudnica Ana se na kraju odlučila na radikalan pristup, te je odlučila da na vakcinaciju dođe zamaskirana.\n"Sutradan je 'zamaskirana' širokim duksom i jaknom, kao 'buca', prošla normalno i ne prijavivši trudnoću dobila vakcinu Fajzer. Posle 21 dan je uspešno revakcinisana. Desetak dana posle revakcinacije, na molbu jednog doktora, radi antitela. I rezultat je neverovatnih 27.778,9 antitela! Ana je jedna od retkih revakcinisahih trudnica u Srbiji. I Ana i beba se odlično se osećaju u 20. nedelji trudnoće", napisala je dr Plavšić.\nKako je "Blic" već pisao, u skladu sa revidiranim preporukama Stručnog komiteta za imunizaciju trudnoća ne predstavlja kontraindikaciju za primenu "Fajzerove" vakcine protiv kovida-19.\nTrudnice se posle prvog trimestra mogu vakcinisati "Fajzerovom" vakcinom u konsultaciji sa nadležnim ginekologom i uz individualnu procenu koristi i rizika od vakcinacije, piše u preporukama Stručnog komiteta.


Krivotvoreni lekovi: nova pravila za unapređenje bezbednosti pacijenata\nVi ste ovde:Početna»Vesti iz Brisela»Krivotvoreni lekovi: nova pravila za unapređenje bezbednosti pacijenata\nBy Jovan objavljeno\t 11/02/2019 Vesti iz Brisela\nKrivotvorenje lekova je predugo bilo ozbiljna pretnja po javno zdravlje u EU. Od 9. Februara stupila su na snagu nova pravila o bezbednosnim oznakama na lekovima koji se izdaju na recept i koji se prodaju u EU.\nOd sada će proizvođači lekova na kutije lekova koji se izdaju na recept morati da stavljaju 2-D bar kod i zaštitu od otvaranja. Apoteke, uključujući one na internetu, kao i bolnice, moraće da proveravaju autentičnost lekova pre nego ih izdaju pacijentima. To je završni korak u sprovođenju Direktive o krivotvorenim lekovima usvojene 2011. u cilju garantovanja bezbednosti i kvaliteta lekova koji se prodaju u EU.\n“9. februara 2019, ćemo napraviti još jedan važan korak na putu ka bezbednosti pacijenata širom EU. Skoro sedam godina nakon njenog usvajanja, sprovođenje Direktive o krivotvorenim lekovima će biti dovršeno uvođenjem sveobuhvatne provere lekova koji se izdaju na recept i bezbednosnih oznaka na njima. Drugim rečima, svaka apoteka ili bolnica u EU će morati da raspolaže sistemom kojim će lakše i delotvornije otkrivati krivotvorene lekove. Iako je nakon pokretanja sistema neophodno preduzeti dodatne napore kako bi se obezbedilo njegovo pravilno funkcionisanje u celoj EU, uveren sam da smo postavili još jednu sigurnosnu mrežu za zaštitu naših građana od opasnosti povezanih s neodobrenim, neefikasnim ili opasnim lekovima,” izjavio je komesar za zdravlje i bezbednost hrane Vitenis Andriukaitis.\n“Od početka svog mandata podstičem ministre država članica da prate sptovođenje novog sistema i pomažu svim akterima da se pripreme za nova pravila kojima se sprečava da krivotvoreni lekovi završe u rukama pacijenata. Kako bi se osiguralo pravilno funkcionisanje novog sistema, u narednim nedeljama i mesecima će se pratiti njegova primena. Ipak, s nestrpljenjem očekujem sutrašnji početak primene novog sistema jer je to, uoči evropskih izbora, još jedan primer dodate vrednosti saradnje na nivou EU”, dodao je.\nLekovi proizvedeni pre subote 9. februara 2019. koji nemaju bezbednosne oznake mogu ostati na tržištu do isteka roka trajanja. Novi sveobuhvatni sistem provere će, međutim, od ovlašćenih lica, konkretno apotekara i bolničkog osoblja, zahtevati da u čitavom lancu nabavke proveravaju autentičnost proizvoda. Novi sistem će državama članicama omogućiti da lakše prate pojedinačne lekove, naročito ako neki od njih izaziva zabrinutost.\nZaključci nakon sastanka Evropskog saveta


Mektić siječe Gordijev čvor – BiGportal.ba\nMektić siječe Gordijev čvor\nMinistar bezbjednosti BiH Dragan Mektić, rekao je danas šefu Delegacije EU u BiH Lars-Gunaru Vigemarku da će, ukoliko ne bude postignuta saglasnost između policijskih agencija o lokaciji zajedničke kontakt tačke za saradnju sa Evropolom, iskoristiti zakonska ovlaštenja i donijeti odluku o kontakt tački i upućivanju oficira za vezu u sjedište Evropola u Hagu.\n– Ne možemo više odugovlačiti uspostavljanje saradnje sa Evropolom jer tamo se nalazi Evropski centar za borbu protiv terorizma i važno je da naše agencije razmjenjuju i koriste analize i informacije – istakao je Mektić.\nMektić i Vigemark razgovarali o mogućim rješenjima za uspostavljenje pune saradnje BiH i Evropola zbog bojazni da bi, nesprovođenjem Operativnog sporazuma, on mogao da bude suspendovan, saopšteno je iz Ministarstva bezbjednosti.\nMektić je rekao da će učiniti sve da do toga ne dođe, te pojasnio da je “kamen spoticanja” nepostojanje saglasnosti između policijskih agencija o lokaciji zajedničke kontakt tačke za saradnju sa Evropolom, odnosno protivljenje MUP-a Republike Srpske da sjedište bude u Direkciji za koordinaciju policijskih tijela BiH.\nTokom sastanka razmijenjena su mišljenja o predloženim izmjenama Zakona o krivičnom postupku BiH, koji je u parlamentarnoj proceduri, a koje se odnose na sprovođenje odluke Ustavnog suda BiH.\nMektić je naglasio da se mora unaprijediti bezbjednost izbornog procesa i glasanja, kako bi se smanjile mogućnosti manipulacije i vratilo povjerenje građana u fer i demokratske izbore.


Petrovdanski sabor sutra u Tompčiderskom parku\nTanjug 12. jula 2019. 15:18\nBEOGRAD – Opština Savski venac i ove godine organizuje manifestaciju „Petrovdanski sabor“, koja će se održana sutra ispred Konaka kneza Miloša u Topčiderskom parku.\nSvečano otvaranje ove tradicionalne svetkovine zakazano je u 12 časova, a posetioce koji odluče da praznično subotnje popodne provedu u zelenoj oazi Topčidera, očekuje bogat kulturno- umetnički i zabavni program.\nTreći po redu „Petrovdanski sabor“ obeležiće klovnovske i druge predstave namenjene deci, dok će stariji posetioci imati priliku da čuju priče i predanja o Petrovdanu, kao i običajima i verovanjima koja se vezuju za ovaj praznik.\nStarija i mlađa publika sigurno će uživati u nastupima Kulturno- umetničkih društava koja će se predstaviti tradicionalnom igrom i pesmom na letnjoj pozornici.\nKako bi program bio još zanimljiviji najmlađim posetiocima, tokom manifestacije Topčiderskim parkom defilovaće maskote omiljenih junaka iz animiranih crtanih filmova koji će se družiti i fotografisati sa decom.\nManifestacija „Petrovdanski sabor“ organizuje se povodom obeležavanja slave Topčiderske crkve, Svetih apostola Petra i Pavla.


Prema podacima Evropskog centra za kontrolu i prevenciju infekcija (ECDC), Kipar se nalazi na drugom mestu među 29 evropskih zemalja u pogledu laboratorijskih ispitivanja na 100.000 stanovnika. Najnoviji podaci ECDC pokazuju povećan broj testova izvedenih na Kipru, u poređenju sa drugim evropskim zemljama, ističući veliki napor uložen od početka pandemije za epidemiološku kontrolu u zajednici.\nKipar je, sledeći smernice ECDC, od početka podržavao strategiju za upravljanje pandemijom koronavirusa kroz povećan broj laboratorijskih testova usmerenih kako na određene grupe stanovništva, tako i na zajednicu.\nU početku, to je rađeno sprovođenjem programa kontrole nad zaposlenima, u određenim sektorima privrede, zatvorenim i drugim strukturama, itd., metodom molekularnog ispitivanja (PCR), a zatim, korištenjem brzog testa antigena, što je imalo za cilj kontinuirani epidemiološki nadzor populacije i pravovremeno otkrivanje i izolovanje pozitivnih slučajeva, smanjujući prenos virusa.\nPrema ECDC-u, primena prakse pojačanog testiranja u zajednici u kombinaciji sa merama i zdravstvenim protokolima na snazi u državama, doprinosi smanjenju epidemioloških pokazatelja i omogućava trajnu deeskalaciju ograničenja. / ibna\nBugarska: Počela vakcinacija Moderninom vakcinom\nBiH: Ministarstvo finansija odgovorilo na finansijski izveštaj IOM-a


REŠENJE MISTERIJE I DALJE DALEKO Ukidanje pritvora Zoranu Marjanoviću samo je deo sage o\nProšlo je 27 meseci i 10 dana od trenutka kada je na nasipu u Crvenki na Dunavu pronađeno beživotno telo Jelene Marjanović, pevačice Granda”. Nakon današnje odluke o ukidanju pritvora Zoranu Marjanoviću njenom suprugu i prvoosumnjičenom za ubistvo čini se da nikad nismo bili dalje od rešenja misterije\nBlic” je pokušao da obuhvati sve najznačajnije trenutke u istrazi medijski najpropraćenijeg ubistva u modernoj istoriji Srbije.\nViše od godinu i po dana kasnije, 15. septembra 2017. godine, policija je uhapsila Zorana Marjanovića, neposredno nakon što je izašao iz jednog rijaliti programa. Usledila je istraga kojom je rukovodilo beogradsko Više tužilaštvo, a u kojoj su, još jednom, saslušani brojni svedoci. Među njima, međutim, nije bilo Marjanovića, koji su iskoristili pravo da ne daju iskaz o bliskom srodniku protiv koga se istraga vodi. Od svedočenja treba izdvojiti ono koje je 28. oktobra te godine dala Vera Vukomanović, “kuma Verica”, porodična prijateljica Marjanovića koja je rekla da je sa Jelebnom razgovarala pet minuta pre nego što je ubijena suprotno od onoga što je rekao Zoran.\nJun 2018: Svedoči mala Jana, sudovi u svađi”, nova optužnica\n320 PRETNJI ZA 24 SATA Urednik BHRT na udaru zbog Cveta Srebrenice


petak, 25 decembar 2015 18:49\nPrioritet će imati inovativni kulturni i umetnički programi u lokalnim zajednicama kreirani od strane udruženja građana i fondacija, koji će svojim aktivnostima doprineti promeni i unapređenju života većeg broja ljudi u sredinama u kojima deluju.\nOvim konkursom se podržavaju projekti koji koriste kulturu i umetnost da pomognu integraciju osetljivih društvenih grupa, a posebno – izbeglica, migranata, dece, mladih, starijih osoba, kako iz gradskih, tako i iz ruralnih sredina – u društvene zajednice.\nFondacija „Jelena Šantić“ traga za projektima koji idu dalje od tradicionalnih formi umetnosti, koji povezuju kulturu i umetnost u zajednicama, u kontekstu društvenih promena, koristeći tri principa:\nSocijalno uključivanje – Projekat koji realizujete, treba da bude dostupan korisnicima i ciljnim grupama kojima se obraćate. Neophodno je da u okviru aktivnosti postoje razvijeni mehanizmi uključivanja osoba iz osetljivih grupa u redovne društvene tokove, kao i da teme koje se bave osetljivim grupama budu dostupne svima.\nPublika – Projekat treba da ima jasno definisane načine aktivnog uključivanja publike i korisnika u planiranje i realizaciju aktivnosti, načine animiranja nove i negovanja postojeće publike.\nNove tehnologije – Inicijative treba da pokažu efikasnost i umeće korišćenja novih tehnologija, društvenih mreža, aplikacija i sličnih mehanizama, a radi zadovoljenja konkretnih potreba građana i građanki.\nNa konkurs «Hrabri iskoraci u novim kulturnim praksama» mogu da se prijave registrovana udruženja građana i fondacije u Srbiji. Pojedinci, privredni subjekti, međunarodne, političke i verske organizacije, državne institucije i vladina tela ne odgovaraju uslovima ovog konkursa.\nAplikant može da podnese jedan predlog projekta. Podržani projekti treba da budu realizovani u periodu od 15. februara do 30. juna 2016. godine.\nMaksimalni iznos pojedinačne donacije po projektu je 300.000 dinara.\nRok za podnošenje projektnih ideja je 11. januar 2016. godine do 17h, putem on-line aplikacije.\nPreuzeto sa sajta http://portalmladi.com\nPročitano 2635 puta\tPoslednji put izmenjeno petak, 25 decembar 2015 21:06


You are here: Home / BiH / Region / Zvizdić u Beču istakao spremnost BiH za EU integracije, te upozorio na zapaljivu retoriku\n19.11.2018. By Off 204\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić u Beču je danas istakao odanost BiH putu ka Evropskoj uniji, pozvao na unapređenje saradnje zemalja u regiji, ali i upozorio na zapaljivu retoriku u BiH.\nDenis Zvizdić je prisustvovao radnom sastanku koji je organizirao kancelar Republike Austrije Sebastian Kurz, na kome se razgovaralo se regionalnoj saradnji, perspektivama Zapadnog Balkana, bilateralnim pitanja i prevazilaženje eventualnih problema.\nSastanku su, osim Zvizdića, prisustvovali i premijeri Albanije, Crne Gore, Srbije i Kosova, ministar ekonomije Makedonije, te evropski komesari Johannes Hahn i Mariya Gabriel.\nUkazano na zapaljivu i radikalnu retoriku\nGovoreći o bilateralnoj saradnji, predsjedavajuci Zvizdić je ukazao na potrebu da se evidentirani izazovi uspješnoj bilateralnoj i regionalnoj saradnji trebaju i moraju prevazići prvenstveno kroz poštivanje već zaključenih sporazuma i prihvaćenih obaveza. Takođe, ukazao je na potrebu za održavanjem i unapređenjem redovnog dijaloga na svim nivoima s ciljem osiguranja konstruktivne komunikacije i saradnje u međusobnim odnosima.\nPredsjedavajući je skrenuo je pažnju na trend zapaljive i radikalne retorike visokih političkih funkcionera iz pojedinih zemalja regiona koji ne doprinose prevazilaženju teškog nasljeđa iz prošlosti i postojećih i budućih izazova, te je izrazio nadu da će se takve poruke zamijeniti onim koje kreiraju prostor za mirno, stabilno i prosperitetno okruženje u regionu.\nTokom sastanka, komesar Hahn je izložio pregled stanja provedbe dogovorenih mjera oko stvaranja regionalne ekonomske oblasti Zapadnog Balkana. Pozvao je premijere da ukažu na poteškoće na koje nailaze i na mogućnosti za prevazilaženje problema. Kancelar Kurz je učesnike sastanka obavijestio o planovima Austrije tokom preostalog predsjedavanja Evropskom unijom i izrazio podršku rješavanju bilateralnih pitanja, te podstaknuo odlučujući napredak kako bi se unaprijedio proces evropskih integracija.\nZvornik: Na obali Drine pronađeno tijelo muškarca 19.11.2018.\nSvjetske berze: Cijene nafte pale šestu sedmicu zaredom 19.11.2018.


16/06/2021 | 15:37 ⇒ 16:09 | Autor: RTRS\nNa Trgu Republike Srbije u Istočnom Sarajevu danas je počela kampanja "Dejtonski sporazum u svakoj porodici u Republici Srpskoj".\nIstočno SarajevoFoto: RTRS\nKampanju provodi Udruženje građana "Politikolog" sa ciljem da po primjerak sporazuma dobije svaka porodica i da se građani upoznaju sa njegovim izvornim sadržajem.\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva Ljubiša Ćosić, koji je prisustvovao početku kampanje, rekao je da je cilj da se građani upoznaju sa sadržajem ovog dokumenta, navodeći da je Udruženje pripremilo Opšti okvirni sporazum za mir u BiH sa svojih 11 članova, Aneks 10 koji govori o ulozi visokog predstavnika, kao i Aneks četiri, odnosno Ustav BiH.\nOn je istakao da u Dejtonskom sporazumu sve jasno piše - sva ovlaštenja, prava i obaveze koje su date konstitutivnim narodima i sve ono kako bi trebalo da izgleda BiH sa svojim entitetima.\n- Godinama nam podmeću priču kako je originalni Dejtonski sporazum izgubljen, kako nema Ustava BiH i kako treba da ga sprovodimo u skladu sa duhom Dejtona, a nikako sa slovom. Ovi ljudi su se potrudili da veoma jednostavno, u saradnji sa lokalnim zajednicama u Srpskoj, građanima kažu da je to obmana i da ovaj dokument postoji, da je dostupan i jednostavan i može se pročitati za 30 minuta - istakao je Ćosić.\nPredsjednik Udruženja građana "Politikolog" Milan Ljepojević rekao je da je cilj da se svaki građanin Srpske upozna sa Dejtonskim mirovnim sporazumom i njegovim aneksima, te da će svakom domaćinstvu biti dostavljeni primjerci ovih dokumenata.\nLjepojević je najavio da će u narednih mjesec do dva svi građani Istočnog Sarajeva dobiti po primjerak Dejtonskog sporazuma i njegovih aneksa, kako bi se sami uvjerili da tu nema nikakvih tabua i misterija.\nĐorić: Rast BDP-a dobar znak\n18:18 > DNEVNIK 2: Na prijavu protiv novinara RTRS-reagovala udruženja iz Srpske i Srbije


Emilio Lozoja, glavni finansijer i najbliži partner Vuka Jeremića uhapšen u Španiji | Antidot-New\nDOSIJE 03. maj 2020.\nPosle jednogodišnjeg bekstva uhapšen bivši najmoćniji čovek meksičkog naftnog giganta\nEmilio Lozoja, glavni finansijer i najbliži partner Vuka Jeremića uhapšen u Španiji\nPosle Patrika Hoa i Šeika Gadia koji su u novembru 2017. godine uhapšeni u Njujorku, Emilio Lozoja treći ključni saradnik i finansijer Vuka Jeremića uhapšen je u februaru u Španiji nakon godinu dana skrivanja.\nHapšenjem Emilia Lozoje po međunarodnoj poternici Interpola, koju je iniciralo meksičko tužilaštvo, potvrđena su brojna otkrića koja je prethodnih godina prvi otkrio portal Antidota o koruptivnim vezama Jeremića, Lozoje i Patrika Hoa. Hapšenje Lozoje samo je dodatna potvrda da je organizacija CIRSD služila za pranje novca i naplatu provizija iz koruptivnih poslova koje su Jeremić, Lozoja i Patrik Ho obavljali još dok se bivši ministar spoljnih poslova Srbije nalazio na čelu Generalne skupštine UN.\nZahvaljujući tim poslovima, Patrik Ho i Emilio Lozoja uplatili su više od 7 miliona dolara na račune Jeremićeve privatne firme i nevladine organizacije koju je osnovao u Beogradu.\nLozoja "pao" posle godinu dana skrivanja u Španiji\nSvetski mediji su objavili informaciju da je Lozoja, bivši šef meksičke državne naftne kompanije, koji se suočava s optužbama za poresku prevaru i primanje mita, uhapšen u februaru na jugu Španije.\nPrema pisanju vodećeg američkog dnevnog lista “The New York Times”, hapšenje bivšeg šefa meksičkog naftnog konglomerata PEMEX predstavlja pobedu napora sadašnjih meksičkih vlasti u borbi protiv korupcije. Prema tim navodima, Lozoja je optužen za korupciju u vreme dok je vodio državnu naftnu kompaniju, a od maja prošle godine nalazio se u bekstvu. Tada su ga meksičke vlasti optužile da je primio mito u vezi sa kupovinom fabrike đubriva od strane PEMEX-a, naftne kompanije koju je vodio od 2012. do 2016. godine .\nHapšenje Jeremićevog bliskog saradnika, partnera i finansijera Emilia Lozoje jedna je od glavnih vesti napoznatijih svetskih medija poput listova "The New York Times", "Financial Times" i agencije Reuters\nSlučaj protiv Lozoje, bliskog saradnika bivšeg predsednika Meksika, Enrikea Penje Nijete, rezultat je istrage o ogromnom korupcijskom skandalu u vezi sa brazilskim multinacionalnim građevinskim konglomeratom "Odebrecht". Ta kompanija je priznala da je dala oko 800 miliona dolara mita vladinim zvaničnicima širom američkog kontinenta kako bi osigurala unosne ugovore od kojih se dobar deo odnosio na Meksiko i saradnju sa kompanijom koju je vodio Lozoja.\nŠpanska policija je saopštila da je Lozoja uhapšen u blizini Malage, a veruje se da se sve vreme krio u luksuznom stambenom naselju u primorskom letovalištu Marbelja.\nProšlog maja, Interpol je Lozoju stavio na spisak međunarodno traženih begunaca, a nemačka policija je u julu privela njegovu majku Gildu Margaritu Austin, nakon što ju je meksičko pravosuđe optužilo da pomaže u pranju novca iz PEMEX-a. Ona je tada deportovana u Meksiko, a u novembru joj je sud odredio kućni pritvor do rezultata suđenja po optužbama za pranje novca.\nKonkretne optužbe protiv Lozoje odnose se na slučaj kupovine fabrike đubriva za koju je plaćeno čak 475 miliona dolara iako u trenutku kupovine ona uopšte i nije bila u funkciji.\nMeksički istražitelji pomno su pregledali niz novčanih transfera povezanih sa kupovinom za koje kažu da su se odnosili na Lozoju, uključujući transfer od 3,6 miliona dolara koji je raniji vlasnik fabrike đubriva, kompanija “Ahmsa” uplatila kompaniji u Švajcarskoj povezanoj sa Lozojom. "Ahmsa" je pomenuti novac prebacila preko podružnice "Odebrechta", a meksički istražitelji sumnjaju da je reč o transferu novca koji je predstavljao mito. Meksičke vlasti takođe istražuju Lozojine poslove sa "Odebrechtom", koji je američkim, brazilskim i švajcarskim istražiteljima tokom 2016. godine priznao da je meksičkim zvaničnicima platio 10,5 miliona dolara mita.\nOd četvorice glavnih finansijera CIRSD-a i najbližih saradnika Vuka Jeremića, jedino je Jeremić još uvek na slobodi.\nIako je istraga u slučaju "Odebrecht" jasno ukazala na mutne poslove u Meksiku, administracija tadašnjeg predsednika Penje Nijete odbila je da podigne optužnice kako ne bi ugrozio šanse svoje stranke na predsedničkim izborima 2018. godine. Ali nakon što je Nijetina politička opcija pretrpela izborni poraz, novi predsednik Lopez Obrador krenuo je ka ispunjavanju svojih obećanja o borbi protiv korupcije.\nU vreme kada je u jesen 2017. godine u Njujorku uhapšen Patrik Ho, glavni finansijer i saradnik Vuka Jeremića, Antidot je otkrio da je u lancu finansijera Jeremića lično i njegove organizacije istaknuto mesto zauzimao i Emilio Lozoja, čovek umešan u korupcionaške skandale gigantskih razmera. Kasnije, u novembru 2018, u saradnji sa istraživačkim novinarima i medijima iz Hong Konga, Antidot je ekskluzivno objavio fotografije sa tajnih sastanaka kojima su prisustvovali Jeremić, Ho i Lozoja na kojima su dogovarani sumnjivi poslovi između kineskiog CEFC i meksičkog PEMEX-a, a u kojima se Jeremić pojavljivao kao posrednik. Lider Narodne stranke do sada nije krivično odgovarao za brojne sumnjive poslove i finansijske transakcije u kojima je učestvovao.\nNakon hapšenja Hoa, Gadia, Đianminga i Lozoje, postavlja se pitanje do kada će Vuk Jeremić ostati jedina karika iz međunarodnog lanca korupcije koja se još uvek nije našla na udaru zakona?\nPrema navodima specijalnog meksičkog tužioca Santijaga Nijeta (Santiago Nieto), bivši zvaničnici brazilske građevinske firme "Odebreht" (Odebrecht) priznali su da je ta kompanija dala nešto više od 10 miliona dolara mita bivšem šefu meksičke državne naftne kompanije PEMEX, i to u vreme kada je Lozoja bio zvaničnik kampanje predsednika Nijeta. Trojica bivših rukovodilaca Odebrehta dalo je iskaze brazilskim tužiocima da je Lozoji, bivšem izvršnom direktoru PEMEX-a, isplaćivan mito od 2012. do 2014. godine.\nFotografija nastala u vreme dok je Vuk Jeremić obavljao funkciju srpskog izaslanika na mestu predsedavajućeg GS UN: 5. aprila 2013, Jeremić je prisustvovao sastanku Emilia Lozoje, prvog čoveka meksičkog PEMEX-a, i Čan Čauta i Patrika Hoa, čelnika kompanije “China Energy”\nPored toga što je Jeremić očigledno zloupotrebio funkciju i državne resurse koji su mu bili povereni, prisustvujući sastanku u svojstvu privatnog konsultatna, u vreme dok je obavljao funkciju specijalnog izaslanika ministra spoljnih poslova Srbije, Vuk Jeremić je direktno prekršio i Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije, kao i zakone i pravilnike koji regulišu prava i obaveze državnih službenika. Koristeći državne resurse države Srbije, koja je za Jeremićevo predsedavanje GS UN izdvojila između 3-7 miliona evra, Jeremić je bez dozvole nadležnih organa obavljao privatne poslove koji su nespojivi sa funkcijom koju je obavljao.\nKao što je Antidot ranije već pisao, na sastanku od 6. aprila 2013. u Hong Kongu, postignut je preliminarni dogovor o ulaganjima kineske kompanije u meksičke izvore nafte i gasa iako su u tom trenutku zakonima Meksika bila zabranjena strana ulaganja u toj oblasti! Pored toga što se postavlja opravdano pitanje šta je kao predsedavajući GS UN tražio na sastanku dve kompanije, ništa manje važan nije ni odgovor na pitanje šta je Jeremića motivisalo da posreduje u dogovoru, koji je u trenutku postizanja očigledno bio pravno nedozvoljen?\nIz svega što se kasnije dogodilo, postalo je jasno da je Jeremić, preko svog saradnika Lozoje (bliskog prijatelja meksičkog predsednika Nijete) uticao da meksički predsednik, godinu dana kasnije, pod maskom “reforme energetskog sektora” inicira promenu tamošnjih zakona i dozvoli učešće stranih investicija u toj oblasti poslovanja. S obzirom na identičnost obrasca koji je Patrik Ho primenio u slučaju Čada i Ugande, i onog koji je primenjen u slučaju Meksika, gde se do velikih i unosnih poslova dolazilo preko podmićivanja visokih državnih zvaničnika, postoji osnovana sumnja da je i u slučaju “reforme energetskog sektora Meksika” na delu bio slučaj visoke korupcije u koju je upleten i sam Vuk Jeremić.\nDa se Jeremić intenzivno interesovao za Nijetovu “reformu energetskog sektora” Meksika, svedoči i pomenuta Jeremićeva poseta Meksiku do koje je došlo 2014. godine kada je u svojstvu predsednika CIRSD-a, sa zvaničnicima tamošnjeg Ministarstva energetike i Lozojom lično razgovarao o planovima za otvaranje energetskog tržišta Meksika za strane investicije, posebno one za koje su bili zainteresovani njegovi partneri i finansijeri iz Hong Konga.


Hronologija događaja 2009. godine\n- Zbog obustave isporuke gasa preko Ukrajine, deo Evrope, uključujući i Srbiju, ostao bez grejanja na temporaturama ispod nule.\n- "Ni posle 16 meseci nije nam obezbeđen prostor, pa ne možemo ni da primimo ljude, a parlament već godinu dana ne daje saglasnost na poslovnik o radu, bez koga formalno ne možemo da obavimo nijednu kontrolu", tvrdi prvi čovek Državne revizorske institucije Radoslav Sretnović.\n- Student Miladin Kovačević, koji se u SAD tereti da je svom kolegi studentu Brajanu Štajnhaueru u Bostonu naneo teške telesne povrede i protiv koga se i pred srpskim pravosuđem vodi postupak došao je u Skupštinu Srbije u pratnji poslanika Srpske radikalne stranke.\n- Srbija počela da primenjuje Prelazni trgovinski sporazum sa Evropskom unijom (EU), pošto na snagu stupaju izmene Zakona o carinskoj tarifi.\n- Predsednik Srbije Boris Tadić izjavio je da je za Srbiju prihvatljivo sve što se dogovore legitimni predstavnici naroda i građana u BiH, ali da se od njega ne može nikada očekivati da će dovesti u pitanje postojanje Republike Srpske.\n- Ruska kompanija Gaspromnjeft preuzela je 51 odsto kapitala Naftne industrije Srbije.\n- Policija je u dve odvojene akcije uhapsila ukupno 24 osobe, među kojima su zaposleni u Ministarstvima odbrane i ekonomije, kao i bivši službenici Ministarstva trgovine. Pripadnici te dve kriminalne grupe, osumnjičeni su za zločinačko udruživanje i zloupotrebu više stotina miliona dinara iz budžeta.\n- Albanci s Kosova proslavili su uz vatromet i filharmoniju u centru Prištine prvu godišnjicu od proglašenja nezavisnosti.\n- Vlada Srbije usvojila je predlog Ministarstva spoljnih poslova da se isplati 900.000 dolara odštete američkom državljaninu Brajanu Štajnhaueru, kojeg je u SAD pretukao srpski državljanin Miladin Kovačević. Ova odluka je proglašena državnom tajnom.\nVišednevna istraga zbog pronalaska plastičnog pištolja u ćeliji Milorada Ulemeka u Okružnom zatvoru je završena, a deset stražara je suspendovano zbog propusta u radu sa zatvorenicima.\n- Milan Milutinović, nekadašnji predsednik Srbije, oslobođen je optužbi za zločine nad kosovskim Albancima u prvoj polovini 1999. godine, odlučilo je sudsko veće Haškog tribunala. Kažnjeni: 22 godine - Nikola Šainović, potpredsednik Savezne vlade, 15 godina - Dragoljub Ojdanić, načelnik Generalštaba VJ i ministar odbrane SRJ, 22 godine - Nebojša Pavković, komandant Treće armije VJ i načelnik Generalštaba VJ, 15 godina - Vladimir Lazarević, komandant Prištinskog korpusa i načelnik Štaba Treće armije, 22 godine - Sreten Lukić, načelnik MUP za KiM, pomoćnik načelnika Resora javne bezbednosti.\n- Američka obaveštajna služba dostavila Haškom tribunalu dokument, koji se još drži u tajnosti, o "korisnoj ulozi” bivšeg šefa DB Jovice Stanišića, izveštava Los Anđeles Tajms.\n- Sudija Nata Mesarević izabrana je na mesto vršioca dužnosti predsednika Vrhovnog suda Srbije.\n- Sva imovina Milorada Ulemeka Legije, u čiji je trag ušla policija, stavljena je pod privremenu meru oduzimanja nakon što se ime vođe nekadašnje Jedinice za specijalne operacije našlo na prvom nalogu Specijalnog tužilaštva o ispitivanju kriminalno stečene imovine.\n- Predstavnici Vlade Srbije i Svetske banke potpisali su ugovor o zajmu Srbiji od 34,9 miliona evra za razvoj privatnog i finansijskog sektora. Novac će se koristiti kao podrška budžetu Srbije za ostvarivanje ekonomskog rasta u skladu sa nastojanjima zemlje da uđe u EU.\n- Američki okružni tužilac odlučio je da srpskom pravosuđu prepusti vođenje predmeta Miladina Kovačevića, protiv koga je u SAD pokrenut postupak zbog teškog povređivanja studenta Brajana Stajnhauera.\n- Gradonačelnik Beograda Dragan Đilas zatražiće od policije sprovođenje istrage protiv osoba koje su prethodnog dana zapalile kontejner u Boljevcima, namenjen za privremeni smeštaj Roma iz novobeogradskog Bloka 67. Đilas je rekao da će Romi privremeno biti smešteni u prihvatilišta u različitim delovima Beograda i da je za sada prekinuto postavljanje drugih kontejnera.\n- Odštetu od 900.000 dolara porodici američkog studenta Brajana Stajnhauera, koga je pretukao Miladin Kovačević, Vlada Srbije je isplatila iz tekuće budžetske rezerve, potvrđeno je Danasu u Vladi i u Ministarstvu pravde.\n- Kako je javila italijanska policija, u Trstu je prema poternici Interpola uhapšen vođa neonacističke organizacije Nacionalni stroj Novosađanin Goran Davidović, pošto je bio nedostupan Opštinskom sudu u Novom Sadu koji treba da mu uruči poziv za izdržavanje kazne zatvora u trajanju od godinu dana u Kazneno-popravnom zavodu u Somboru.\n- Prvi slučaj svinjskog gripa u Evropi potvrđen je u Španiji.\n- Izmenama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara povećani su porezi na luksuzne automobile, čamce i vazduhoplove.\n- Prva zvanična poseta crnogorskog predsednika Filipa Vujanovića Srbiji od jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosova.\n- U Srbiji je stopa softverske piraterije u 2008. bila 74 odsto, dok je prethodne godine bila 76 procenata, saopštila je organizacija za promociju legalnog softvera „Biznis softver alajans”.\n- Potpredsednik SAD Džozef Bajden u poseti Beogradu. Dolazak potpredsednika SAD izazvao je i potrese u Srpskoj pravoslavnoj crkvi. Naime, vladika raško-prizrenski Artemije saopštio je da ne daje blagoslov da Bajden poseti manastir Visoki Deč ani na Kosovu, ali je Sabor SPC tu odluku poništio.\n- Dragan Marić koji je oko podneva ušao sa dve ručne bombe u zgradu Predsedništva razoružan je i uhapšen oko pet sati popodne.\n- Među grupama sa najugroženijim pravima u Srbiji su Romi, invalidi, siromašni, ali i HIV pozitivni, seksualne manjine i Albanci, pokazuje istraživanje „Stratedžik marketinga”. Zakonom donetim u martu ove godine predviđene su kazne za prekršioce u visini od 10.000 do 100.000 dinara, ali je problem u tome što građani još nisu dovoljno informisani o mehanizmima kojima se mogu zaštititi od nejednakog tretmana.\n- Nedaleko od Carskog mauzoleja u arheološkom parku „Viminacijum” kod Kostolca pronađen je skelet mamuta za koji se pretpostavlja da je star više od milion godina.\n- Izbori za Evropski parlament potvrdili prevlast konzervativaca, težak poraz levice.\n- Ukinute vize za Rusiju\n- Gotovo dve trećine građana Srbije, 61 odsto, podržava ulazak zemlje u EU. Ovo su rezultati istraživanja o evropskoj orijentaciji građana Srbije koje je tokom maja sprovela Kancelarija za evropske integracije.\n- Čak 97.000 izbeglica, od kojih 70.000 iz Hrvatske i 27.000 iz Bosne i Hercegovine, danas živi u Srbiji, kao i 206.000 interno raseljenih lica sa Kosova i Metohije. To Srbiju čini državom sa najvećim brojem izbeglih i interno raseljenih osoba u Evropi, piše Danas.\n- Ukupno 30.000 zaposlenih u državnoj upravi je višak, saznaje „Blic” u Vladi Srbije. Ovaj višak je na nivou kompletne uprave, što znači, uključuje i vojsku i policiju, ali se ne odnosi na lokalnu samoupravu i javna preduzeća u kojima će tek biti utvrđeni prekobrojni.\n- Slikarka Olja Ivanjicki preminula je u 78. godini\n- Svečano otvorena Univerzijada u Beogradu\n- Posle gotovo 30 godina, udovici nekadašnjeg predsednika SFRJ Josipa Broza ličnu kartu i pasoš uručili ministri Ivica Dačić i Rasim Ljajić\n- Tragičan pad aviona „mig 29” na vojnom aerodromu Batajnica. Nastradali potpukovnik Rade Ranđelović i vojnik Milan Ulemek\n- Nezavisno udruženje novinara Srbije je saopštilo da je Tužilaštvu za ratne zločine podnelo krivičnu prijavu „protiv odgovornih osoba i novinara u Radio-televiziji Beograd, Radio-televiziji Novi Sad, dnevnim listovima ’Politika’, ’Večernje novosti’ i drugim koji su svojim uticajem i značenjem u medijskom prostoru i kao državna medijska preduzeća sprovodili ratnohuškačku propagandu” krajem osamdesetih i početkom devedesetih godina prošlog veka, uoči i tokom raspada SFRJ.\n- Sa 75 miliona evra uradili smo nešto što je izgledalo kao da je utrošeno milijardu evra“, izjavio je predsednik Organizacionog komiteta Univerzijade u Beogradu Božidar Đelić na završnoj konferenciji za novinare povodom ovog velikog sportskog događaja čiji je Beograd bio domaćin od 1. do 12. jula\n- Devet građana Srbije poginulo je a osam je povređeno u teškoj saobraćajnoj nesreći koja se dogodila u Egiptu.\n- Srbija je jedina zemlja u Evropi koja beleži porast broja dolazaka stranih turista, izjavio je državni sekretar za turizam u Ministarstvu ekonomije Goran Petković.\n- Na svetskom prvenstvu u plivanju Nađa Higl osvojila zlatnu medalju\n- U saobraćajnoj nesreći koja se dogodila kod Lapova na autoputu Beograd–Niš poginula je narodna poslanica SPS Borka Vučić.\n- Konzorcijum Rimini-Verano odustao je juče od kupovine „Beogradskog sajma“, saopštila je juče Agencija za privatizaciju.\n- Samo tokom jula štrajkovalo 8.312 radnika u čak 29 firmi. Svim firmama u kojima se radnici „bore“ za već zarađene plate, zajedničko je da su u procesu privatizacije, piše Pregled.\n- U prestonici pred Vladom i Agencijom za privatizaciju protestovali malinari, ratari i radnici\n- Koncert Madone na Ušću.\n- Delegacija Međunarodnog monetarnog fonda, predvođena Albertom Jegerom, došla u Beograd na razgovore sa zvaničnicima Vlade Srbije u okviru druge revizije stendbaj aranžmana.\n- Šef misije Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju Hans Ola Urstad izrazio je juče zabrinutost zbog izmena zakona o javnom informisanju.\n- Uprkos kritikama stručne javnosti i strukovnih udruženja, za izmene Zakona o javnom informisanju glasalo 125 od 225 prisutnih poslanika\n- Sedmoro poginulih, četrnaestoro povređenih – ovo je tragičan ishod snažne eksplozije koja je potresla pogon barutnog punjenja fabrike namenske proizvodnje „Prvi partizan” u Užicu.\n- Dvadeset dvoje bugarskih turista utopilo se prilikom vožnje brodićem na Ohridu.\n- Francuski državljanin Bris Taton, nakon što je pretučen na Obilićevom vencu, u kritičnom stanju\n- Parada ponosa, koja je trebalo da se održi u Beogradu, otkazana je zbog pretnji po bezbednost učesnika.\n- Najnoviji podaci Nacionalne službe za zapošljavanje pokazuju da ima oko 750.000 nezaposlenih, od kojih više od polovine čine žene.\n- Profesorki Elektrotehničkog fakulteta dr Srbijanki Turajlić sinoć je Skupštini grada u Beogradu uručena nagrada „Osvajanje slobode" koju tradicionalno dodeljuje Fond „Maja Maršićević Tasić". Fond već devetu godinu za redom dodeljuje nagradu „Osvajanje slobode" ženi koja je radom doprinela razvoju ljudskih prava, pravne države, demokratije i tolerancije.\n- Francuski mladić (28), Bris Taton, preminuo od povreda koje su mu naneli huligani.\n- Potpredsednik Vlade Srbije Jovan Krkobabić povodom 1. oktobra, Međunarodnog dana starih osoba, primio je predstavnike organizacija koje vode brigu o starima kojima je rekao da se Srbija sa 15,7 odsto starijih od 65 godina nalazi na četvrtom mestu liste najstarijih populacija sveta.\n- Više hiljada građana u nekoliko gradova Srbije odalo je poštu dvadesetosmogodišnjem Francuzu Brisu Tatonu, koji je preminuo 12 dana pošto su ga brutalno pretukli huligani u centru Beograda. Stotine Beograđana palilo je sveće i polagalo cveće na Trgu Republike, a među njima bili su i predstavnici države, Srpske pravoslavne crkve, političkih stranaka, nevladinih organizacija, kao i brojne javne ličnosti.\n- Većina građana zapadnog Balkana podržava ulazak svoje zemlje u EU, pokazuje najnovije istraživanje Galupa. U Srbiji pristupanje EU podržava 58 odsto građana, neznatno manje nego 2006, kada se za ulazak u EU izjasnilo 60 odsto njih, preneo je radio „Dojče vele”.\n- Građani Irske dali su na ponovljenom referendumu više od 60 odsto glasova za ratifikaciju Lisabonskog ugovora.\n- Spomen-ploča novinaru Slavku Ćuruviji, koji je ubijen 11. aprila 1999. godine, nestala je pod još nerazjašnjenim okolnostima iz pasaža u Svetogorskoj 35 u Beogradu, gde je 2000. godine postavilo Nezavisno udruženje novinara Srbije.\n- Fudbalska reprezentacija Srbije plasirala se na Svetsko prvenstvo u Južnoj Africi pošto je pred prepunom „Marakanom” pobedila Rumuniju rezultatom 5:0.\n- Ruski predsednik Dmitrij Medvedev u poseti Beogradu\n- Prva žrtva novog gripa u Srbiji. U pitanju je žena (46 godina) iz okolina Kraljeva.\n- Francuski ambasador Fransoa Teral uručio je orden Legije časti Ružici Đinđić, direktorki Fonda „Dr Zoran Đinđić“, i Veranu Matiću, glavnom uredniku B92.\n- Ovogodišnji izveštaj Evropske komisije u kojem je rečeno da je Srbija u proteklih godinu dana ostvarila značajan napredak na putu ka Evropskoj uniji – zbog čega je EK preporučila i primenu Prelaznog trgovinskog sporazuma – u Beogradu je ocenjen kao „najpovoljniji izveštaj do sada”.\n- Bivša predsednica Republike Srpske Biljana Plavšić puštena na slobodu nakon što je isteklo dve trećine kazne od ukupno 11 godina, na koliko je Tribunal u Hagu osudio za zločine protiv čovečnosti tokom rata u Bosni.\n- Obeleženo dvadeset godina od pada Berlinskog zida.\n- Advokati štrajkuju zbog odluke države da se i u njihovo poslovanje uvedu fiskalne kase.\n- Ministar zdravlja Tomica Milosavljević proglasio je epidemiju novog gripa tipa A H1N1 na teritoriji Srbije\n- Preminuo patrijarh Pavle. Vlada Srbije proglasila trodnevnu žalost.\n- Sahrani patrijarha Pavla prisustvovalo oko sedamsto hiljada ljudi.\n- Prosečne neto zarade u našem regionu ne rastu, što rečito govori da kriza još nije na izmaku. Ipak, najveće prosečne plate su u Sloveniji (981 evro), a zatim sledi Hrvatska (721 evro) i Crna Gora (454 evro). Prosečne neto zarade u Srbiji (334 evra) su među najnižim u regionu. Manje zarađuju samo Makedonci (326 evar) i Bugari, gde je prosečna zarada, prema poslednjim podacima 270 evra. Piše Blic.\n- Gordana Pop Lazić, poslanica Srpske radikalne stranke, gađala je cipelama Gordanu Čomić, predsedavajuću parlamenta.\n- Državna revizorska institucija (DRI) predstavila je izveštaj o reviziji budžeta Srbije za 2008. godinu.\n- Savet ministara Evropske unije je i zvanično doneo odluku o stavljanju Srbije, Makedonije i Crne Gore na belu šengensku listu koja će početi da se primenjuje od 19. decembra ove godine. Posle 17 godina čekanja, građani će uz novi pasoš slobodno moći da putuju u 29 zemalja šengenskog sporazuma ili u zemlje koje ga priznaju.\n- Počela rasprava o Kosovu pred Međunarodnim sudom pravde.\n- Šefovi diplomatija Evropske unije doneli su u Briselu odluku da odmrznu Prelazni trgovinski sporazum sa Srbijom, nakon što se, posle pozitivnog izveštaja glavnog tužioca Haškog tribunala Serža Bramerca, sa tim saglasila i Holandija.\n- Policija je juče privela sedam osoba, od kojih su tri maloletne, zbog sumnje da su pretili autorki „Insajdera“ Brankici Stanković.\n- Počeo da se primenjuje novi Zakon o bezbednosti u saobraćaju koji predviđa znatno oštrije kazne.\n- Poslanici Skupštine Vojvodine na svečanoj sednici proglasili su Statut Vojvodine.\n- Počela vakcinacija protiv novog gripa H1N1, a ministar zdravlja dr Tomica Milosavljević prvi je zavrnuo rukav i vakcinisao se.\n- Počela da se primenjuje odluka o bezviznom režimu sa zemljama šengenskog sporazuma.\n- Vlada Srbije donela je odluku da do kraja 2009. godine podnese kandidaturu za punopravno članstvo u Evropskoj uniji.\n- Narodna skupština Srbije usvojila je budžet za narednu godinu koji je, kako najavljuje premijer Mirko Cvetković, razvojni i stabilizacioni.\n- Boris Tadić, predsednik Srbije, predao je u Stokholmu švedskom premijeru Frederiku Rajnfeldu, čija zemlja predsedava Evropskoj uniji do 1. januara 2010, zahtev za kandidaturu Srbije za punopravno članstvo u EU.\n- „Uplata italijanskog 'Fijata' označava kraj ekonomske krize u Srbiji“, rekao je ministar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić na svečanoj ceremoniji potpisivanja ugovora sa „Fijatom“. U Ministarstvu ekonomije potpisan je Aneks ugovora o zajedničkom ulaganju između Republike Srbije i „Fijata“ i na osnovu njega će „Zastava“ iz Kragujevca postati deo „Fijat“ grupe.


Aktuelno Pusić: Crna Gora spremna za NATO 01 april, 2014\nGrupa ministara zemalja članica Evropske unije i ministarka inostranih poslova Hrvatske, Vesna Pusić, u pauzi sednice u Briselu (arhivski snimak)\nKljučna tema danas započetog skupa ministara spoljnih poslova NATO-a je kriza u Ukrajini i ruska aneksija Krima, što se u sjedištu NATO-a tumači kao pokušaj Kremlja da ponovo iscrtava hladnoratovske granice razdvajanja u Evropi. Kada je riječ o septembarskom NATO samitu, bezbjednosna klima bi mogla prevagnuti na stranu zagovornika NATO proširenja, vjeruje šefica hrvatske diplomatije Vesna Pusić, naglašavajući da Zagreb snažno zagovara ulazak Crne Gore u vojnu alijansu.\nDvodnevni skup ministara spoljnih poslova NATO počeo je danas u Briselu, ne ostavljajući dvojbe o čemu će se najviše razgovarati – dakle, krizi u Ukrajini. Drugog dana skup će biti proširen partnerskim zemljama i aspirantima za NATO članstvo, koji, barem neki od njih, pamte obećanje sa prošlog samita Alijanse u Čikagu da će naredni samit, koji se planira za početak septembra ove godine u Velsu, biti samit proširenja. Obećanje je novom bezbjednosnom krizom opet postalo aktuelno, a odnosi se konkretno na jednog kandidata, Crnu Goru.\n"Ne znam da li će to promijeniti i dosta tvrdi stav koji je do sada bio na snazi da samit u Velikoj Britaniji u rujnu neće biti samit proširenja. Mi smatramo da bi trebao biti samit proširenja, barem u jednom slučaju, odnosno u slučaju Crne Gore koja je po svemu de facto, po našem mišljenju, spremna za članstvo a čije članstvo bitno doprinosi sigurnosti Mediterana pa i našeg Jadrana kao dijela Mediterana”, navela je ministarka spoljnih poslova Hrvatske, Vesna Pusić.\nKonačna odluka NATO članica o Crnoj Gori biće poznata na septembarskom samitu a ovisiće, u najvećoj mjeri, od ukupnih reformi zemlje - od reforme odbrane, do vladavine prava i jasnih rezultata borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala.


Dezir: Novinari moraju da budu zaštićeni i na njih se ne smeju vršiti nikakvi pritisci - Sindikat novinara Srbije\nNjagova kancelarija je u Srbiji posebno angažovana u procesu donošenja medijske strategije i u Stalnoj radnoj grupi za bezbednost novinara, što su upravo i bile neke od tema o kojima smo sa njim razgovarali u ovom prvom većem intervjuu koji je dao nekom mediju u regionu.\nArlem Dezir: Što se mene tiče, svaka vrsta pretnji novinarima je neprihvatljiva, i kod mene izaziva zabrinutost. Кao što sam istakao u jednoj od svojih poslednjih izjava, Televizija N1 u Srbiji i njeni novinari i direktor Jugoslav Ćosić već mnogo puta su zbog svog rada na različite načine napadani.\nCenzolovka: Кuća novinara Milana Jovanovića prošlog decembra je spaljena do temelja dok su supruga i on spavali. Istraga je pokazala da je naručilac lokalni političar, i da je jedan od njegovih saučesnika po zanimanju policajac. Ova sprega je ostavila loš utisak na novinarsku zajednicu. Neke kolege kažu da se osećaju bespomoćno i da su ostavljeni na cedilu. Da li OEBS može da pomogne u ovakvim situacijama?\nMoja kancelarija će nastaviti da prati situaciju i da pruža efikasnu pomoć svim državama učesnicama, uključujući i Srbiju, da bismo sproveli u delo ovu veoma važnu odluku. Istovremeno, OEBS će nastaviti da pomaže rad Stalne grupe za bezbednost novinara koja je nastala nakon potpisanog Memoranduma o saradnji i merama za podizanje nivoa bezbednosti novinara i drugih medijskih poslenika. To je važna platforma za postizanje dijaloga između predstavnika vlasti i medijske zajednice. Cenzolovka: Dešava se da počinioci napada na društvenim mrežama budu identifikovani i da im bude suđeno, pri čemu su neke kazne bar naizgled simbolične. Na primer, rečenica Treba zapaliti novinare Južnih vesti na sudu je procenjena kao iznošenje mišljenja, a ne kao pretnja, i kao takva je odbačena. Osoba koja je na sudu priznala da je Tatjani Vojtehovski slala poruke, koje su, između ostalog, sadržavale pretnje tipa da će i ona i njena ćerka biti silovane „dok ne crknu“ a potom „nabijene na kolac“ uslovno je kažnjena. Da li vama ovakve odluke suda zvuče pravedno?\nCenzolovka: Prvi u nizu zahteva šest medijskih asocijacija koje su učestvovale u radu Tima za dijalog sa Vladom Srbije bio je da se prestane sa vređanjem i napadanjem novinara. Uprkos tome, ljudi bliski Vladi konstantno prozivaju, vređaju, diskriminišu i na druge načine verbalno napadaju novinare. Кoji će biti vaš konkretan savet Vladi Srbije ovim povodom?\nCenzolovka: Nedostatak novca i pritisci su neki od razloga nestanka lokalnih medija. Portal КRIК nedavno je objavio bazu podataka Кešformisanje iz koje sledi da su se sredstva projektnog finansiranja, koja su često veći deo prihoda lokalnih medija, dodeljivala medijima bliskim vlastima, kao i to da je najviše državnog novca otišlo tabloidima sa najvećim brojem lažnih vesti.


Beta 21. decembra 2015. 19:30\nPredsednik Demokratske stranke (DS) Bojan Pajtić izjavio je večeras da ta stranka razmatra sve opcije, pa i bojkot izbora, u slučaju da ne bude uslova za fer i poštene izbore.\n„Da li ćemo izbore bojkotovati? Mislim da nećemo, ali moguće je da promenimo mišljenje. Postoji veliki pritisak intelektualaca, nevladinog sektora, velikog broja ljudi koji kažu da učestvovanje na izborima daje legitimitet diktatorskom režimu, i u tom smislu zaista razmatramo sve opcije“, rekao je Pajtić novinarima u Novom Sadu.\nOn je ocenio i da su u Srbiji učestali slučajevi političkog nasilja, blokiranja medija i cenzure, pritisaka na nezavisne institucije pa se zbog svega toga ne može govoriti o uslovima za fer i poštene izbore.\nOn je optužio Vladu Srbije da je gradjanima u dva dana priredila „dva poniženja“.\n„Prvo poniženje je to što je Skupština Srbije donela odluku o preuzimanju 23 milijarde dinara duga Srbijagasa, koji sada prelazi na grbaču svih gradjana. To pokazuje da smo u pravu kada kažemo da štednja u javnom sektoru treba da bude fokusirana na javna preduzeća, a ne da se uzima zdravstvu, prosveti, bezbednosnom sektoru“, rekao je Pajtić.\nPrema njegovim rečima, istovremeno za mlade ljude koji završe fakultete država izdvaja oko 100 miliona evra za njihovo zapošljavanje, a samo dug koji država preuzima od Srbijagasa je oko 200 miliona evra.\nPajtić je naveo da je drugo poniženje odluka kojom se na 30 godina daje u zakup trećina plodnog zemljišta u Vojvodini, a oduzima se poljoprivrednicima, tako da će njih oko 11.000 ostati bez zemljišta koje su do sada obradjivali.\n„A sada će se bez licitacije, potpuno netransparentno, samo na osnovu dogovora nekih ljudi u ministarstvu, zemljište iznajmljivati na teritorijama celih opština. Kada preuzmemo odgovornost, mi ćemo kao stranka takve ugovore raskidati i pozvati na krivičnu odgovornost one koji su takve ugovore zaključivali i privatni interes proglašavali za javni“, rekao je Pajtić.\nOn je večeras u Gradskom odboru DS-a predstavio program te stranke.


Deset fascinantnih činjenica o grupi ABBA - National Geographic Srbija\nIako ime grupe predstavlja akronim imena članova benda (Agneta, Bjorn, Beni, Anni-Frid), reč “Abba” je već postojala kao deo zaštićene intelektualne svojine jednog švedskog brenda. U pitanju je istoimena švedska firma osnovana 1838. koja se bavila proizvodnjom kavijara i drugih ribljih proizvoda. Članovi benda su dobili dozvolu od ove firme da koriste naziv u komercijalne svrhe.\nPročitajte i Pesme za koje većina tvrdi da popravljaju raspoloženje (VIDEO)\n“Abba” je, između ostalog, bila poznata po svojim odevnim kombinacijama koje su tokom 70-ih bile tretirane kao drugačiije, jedinstvene, a ponekada i kao kič. Pravi razlog tome bila je želja članova benda da budu vizuelno upečatljivi. Važno je napomenuti da su ova želja i kreativnost benda bile delimično potpomognute zakonom o porezu u Švedskoj. Naime, prema tadašnjem zakonu odeća koja nije bila upotrebljavana svakodnevno nije bila na na koji način oporezivana od strane države. Iako su članovi benda imali reputaciju redovnih i savesnih platiša poreza, ova rupa u zakonu omogućila je članovima benda da smanje ukupan porez i ostvare veću dobit.\nIako se “Abba” predstavlja kao švedski bend važno je napomenti da nisu svi članovi benda Šveđani. Ani-Frind Lingstad, poznatija kao riđokosa pripadnica benda, potiče iz norveško-nemačke porodice. Rođena je u Norveškoj ali se kasnije, tokom detinjstva, zajedno sa majkom preselia u Švedsku.\nVećinu “Abinih” muzičkih spotova režirao je švedski režiser po imenu Lase Halstrom koji je 1988. dobio oskara za film “Moj pasji život” (eng. “My life as a dog”) i 2000. za film “Pravila kuće” (eng. “The Cider House rules”).\nGodine 1976. i 1977, bend doživljava tada nezampćene uspehe i postavlja rekorde. Televizijska emisija snimljena za potrebe australijskog “Kanala 9” bila je, u Australiji, gledana više u nego sletanje na Mesec iz 1969-te. Bend je godinu dana kasnije dva puta nastupio u londonskom “Rojal albert holu” koji prima 12 000 posetilaca, dok je broj pisanih zahteva za štampanje dodatnih karata bio tri i po miliona. I pored veoma posećenih nastupa i rasprodatih koncerata, tokom perioda aktivnog bavljenja muzikom, “Abba” nikada nije zauzela prvo mesto na američkim top listama. Situacija je ostala nepromenjena sve do 2008. kada je objavljena kompliacija “Abinih” pesama korišćenih za film “Mama mia” koji je izašao iste godine.


Bajić pred početak plej-ofa: Požrtvovanje i bacanje za loptom mogu nam doneti rezultat - Sportska centrala\nBajić pred početak plej-ofa: Požrtvovanje i bacanje za loptom mogu nam doneti rezultat\n30 apr 2021. 16:00\nTrener Igokee, Dragan Bajić, ocenio je pred prvi polufinalni duel sa Crvenom zvezdom da meč neće biti ni nalik utakmicama iz regularnog dela sezone.\nZvanično najbolji trener ABA lige rekao je da su crveno-beli popravili formu u poslednje vreme i da žele plasman u Evroligu.\n– Gledajući ABA ligu ove sezone mislim da je stvarno, ne veličajući naš rezultat, bila jako interesantna i zanimljiva i gledajući sve te klubove koji su bili u konkurenciji za plej-of. Ja moram da istaknem da smo mi stvarno u odnosu na neke druge klubove sa jako malim budžetom uspeli da napravimo veliki rezultat i plasiramo se u plej-of. Počinje u ponedeljak, protivnik je poznat Crvena zvezda. U ligaškom delu kod kuće smo ubedljivo dobili, u Beogradu smo igrali na jednu loptu i možemo reći da smo veći deo utakmice igrali dobro i imali smo prednost, ali smatram da te utakmice moramo staviti po strani jer ova polufinalna serija neće biti ni blizu tim utakmicama, izjavio je Bajić.\n– Zvezda je sigurno u boljoj formi sada gledajući rezultate u ABA ligi, u zadnjih nekoliko kola su digli nivo forme, i sigurno je da je Zvezda ušla u ovo takmičenje sa najvećim ambicijama da osvoje ABA ligu i da se naredne sezone plasiraju u elitno takmičenje kao što je Evroliga. Mi moramo u svaku utakmicu ući maksimalno jer kvalitetom nismo ni blizu svih tih timova, ali jednom timskom igrom uz mnogo požrtvovanja, gde se bacamo za svaku loptu možemo doći do željenog rezultata, zaključio je trener Igokee.\nJedan od najboljih igrača kluba iz Laktaša, Marko Jošilo, najavio je da se Igokea neće zadovoljiti samo plasmanom u plej-of.\n– Plej-of počinje, zasluženo smo se izborili za njega, srećni smo što smu tu, ali ne želimo da ostane samo na tome. Utakmica u Beogradu je prva koja nas očekuje, Zvezda je favorit to je sigurno, završili su takmičenje u ligi kao prvi na tabeli, međutim mislim da mi imamo svoju šansu pre svega u onome što smo radili tokom cele sezone, da ponovimo taj neki timski duh i timsku igru, ako se skupimo i budemo tim na terenu i van njega mislim da i imamo neku svoju šansu i eventualno da tražimo brejk u Beogradu, ocenio je Jošilo.\nMeč je na programu u ponedeljak od 18.30 časova.


Hamilton pobedio u trci za Veliku nagradu Monte Karla\nBeta 29. maja 2016. 16:10\nVozač Mercedesa Luis Hamilton pobedio je danas u trci Formule 1 za Veliku nagradu Monte Karla, ostvario prvu pobedu u sezoni i smanjio zaostatak u generalnom plasmanu za klupskim kolegom Nikom Rozbergom.\nHamilton je do svoje druge pobede u karijeri u Monte Karlu, a ukupno 44. u karijeri došao za sat, 59 minuta, 29 sekundi, 133.\nAktuelni svetski šampion je tako pobedio prvi put posle osam trka.\nDrugo mesto zauzeo je Danijel Rikardo iz Red Bula sa 7,252 sekunde zaostatka, a treći je bio Serhio Peres iz Fors Indije sa zaostatkom od 13,825 sekundi.\nČetvrti je bio Sebastijan Fetel iz Ferarija, vozač Meklarena Fernando Alonso peti, a šesti je bio Niko Hulkenberg iz Fors Indije. Vodeći u plasmanu Niko Rozberg zauzeo je sedmo mesto, a bodove su još osvojili Karlos Sainc iz ekipe Toro Roso, vozač Meklarena Dženson Baton i Felipe Masa iz Vilijamsa.\nNaredna trka u šampionatu voziće se 12. juna u Montrealu, za Veliku nagradu Kanade.


Na ovosedmičnom trgovanju BLSE ostvaren promet od 1.553.119,37 KM - Akta.ba\n18.09.2020. 13:45 / Izvor: Akta.ba\nNa ovosedmičnom trgovanju ostvaren je promet od 1.553.119,37 KM, kroz 186 transakcija.\nOd ukupnog prometa sa fondovima ostvareno je 90.334,57 KM što predstavlja 5,82% od ukupnog ovonedeljnog prometa.\nOd akcija na standardnom berzanskom tržištu najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Telekom Srpske a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo u vrijednosti od 72.354,97 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 0,999 KM, čime je ostvaren rast od 1,32% u odnosu na kraj prošle sedmice.\nOd fondova najveći promet u ovoj sedmici imao je DUIF Euroinvestment - OAIF Euroinvestment fond, kojim se trgovalo se u vrijednosti od 77.036,12 KM. Prosječna cijena na kraju ove sedmice bila je 11,23 KM, čime je ostvaren rast od 0,27% u odnosu na kraj prošle sedmice.\nOd ukupnog prometa, sa obveznicama je ostvaren promet od 1.280.509,10 KM, što predstavlja 82,45% ukupnog ovonedeljnog prometa. Od obveznica najveći promet je ostvaren sa obveznicama MKF PRO FIN Istočno Sarajevo - javna ponuda obveznica 2 kojima se trgovalo u vrijednosti od 800.000,00 KM.\nOvosedmični dobitnik među fondovima je DUIF Management Solutions - OAIF Aktiva Invest fond koji je porastao za 2,56%, i na trgovanju u petak se trgovalo po prosječnoj cijeni od 6,00 KM.\nOvosedmični gubitnik među fondovima je DUIF Polara Invest a.d. - OAIF Polara Adriatic Fond koji je pao za -0,17%, i na trgovanju u petak se trgovalo po prosječnoj cijeni od 0,59 KM.\nOd akcija na slobodnom tržištu najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Nestro Petrol a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo se u vrijednosti od 13.794,56 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 0,64 KM, čime je ostvaren rast od 0,00% u odnosu na kraj prošle sedmice.