četvrtak, 19. april 2018. 12:05h\nRadnici pogona "Čistač" JKP ,,Higijena” će u petak, 20. aprila, od 7 do 15 časova raditi reviziju, odnosno ponovni obilazak, terena koji je po rasporedu prolećne akcije ,,Iznošenje kabastog otpada” bio obuhvaćen ove nedelje.\nU toku je akcija odnošenja kabastog smeća JKP Higijena\nSvi sugrađani koji u prethodnih pet dana nisu bili u prilici da kabasti otpad iznesu ispred svojih kuća mogu to uraditi sutra.\nJoš jednom podsećamo da je tokom ove nedelje kabasti otpad odvožen iz sledećih delova grada: Karađorđeva, od Moše Pijade do Knićaninove, Tanaska Rajića, Knićaninova, Svetozara Šemića, Jovice Bezuljevića, Slavka Bokšana, Železnička stanice,,Aerodrom“, Jabučki put, naselje Karaula, Skrobara, Vojlovica, Topola, Mladost, Novoseljanski put i Kudeljarski nasip.\nU kabasti otpad spadaju baštenski otpad, bela tehnika, stari nameštaj, auto gume… Sve osim šuta.\nAkcija odnošenja kabastog smeća trajaće do 27. aprila.\nakcija april mesec čistoće\nHigijena dva puta nedeljno odnosi smeće s Bele stene\nHigijena postavila dodatne kontejnere na tamiškom keju


19. Jun 2019 4908\nMaskov projekat podrazumijevao bi slanje vrhunskih satelita u svemir, i to ne nekoliko, već tačno 4.425 ovakvih, u projektu čija je vrijednost procjenjena na čak 10 milijardi dolara.\n“Crna strana medalje” je u činjenici da su čak i Teslini “konkurenti”, kao što je to bio Tomas Edison i velike korporacije, odvajkada u konfliktu sa idejom o obezbjeđivanju beskonačne “bežične” energije, iz jasnih razloga.\nOni su se, naravno, i postarali da do toga za sada ne dođe, a i danas giganti “drže konce” i zalažu se za to da, ukoliko projekat i dospije na nivo realizacije, jedan od njih bude taj koji će se nazvati nosiocem projekta, kako bi naknade koje sadašnji klijenti plaćaju nastavile da odlaze njima u ruke.\nUprkos istoriji ovog problema, Ilon Mask je riješen da se uhvati u koštac s njim i da pošalje nekoliko satelita istovremeno, kako bi testirao učinak.\nKritičari ove ideje naglašavaju da bi lansiranje 4.000 satelita istovremeno moglo da ima negativne posljedice po životnu sredinu. Takođe, prema procjenama NASA, u ovom momentu u orbiti levitira oko 2.600 nefunkcionalnih satelita, od kojih bi, prema njihovim procjenama, neki od njih mogli da se sudare, kao i da se obruše ka Zemlji.\nIdeja, dakle, zvuči veoma primamljivo, ali je vrlo vjerovatno da će korporacioni giganti dobro razmisliti prije nego što ulože milijarde u projekat koji nosi veliki rizik, jer, taj novac, s druge strane, može biti uložen u “opipljivije” stvari, a koje su u ovom trenutku potrebnije, kao što je rješavanje problema klimatskih promjena ili rješavanje problema gladi u svijetu.\nOstaje da sačekamo i vidimo koji zaključci će biti donijeti nakon što se dobro promisli o ovom ambicioznom planu.\nOvaj preduzetnik, investitor i inženjer osnivač je, direktor i glavni dizajner kompanije “Spejs eks”, saosnivač, direktor i dizajner proizvoda u kompaniji “Tesla motori”, zatim saosnivač i direktor “Neuralinka” i saosnivač “Pej-pala”. U decembru 2016. zauzeo je 21. mjesto na Forbsovoj listi najmoćnijih ljudi svijeta. Od januara ove godine, njegovo neto bogatstvo procijenjeno je na 21,4 milijarde dolara.


Obustava saobraćaja zbog radova na petlji Smokovac | Analitika - Informativni Portal\nOd 16. septembra do 16. oktobra\nObustava saobraćaja zbog radova na petlji Smokovac\nSaobraćaj za sve vrste motornih vozila na dijelu Dunavske ulice, od broja 27 do broja 43, zatvara se radi radova na izgradnji petlje Smokovac na prioritetnoj dionici auto-puta, saopšteno je iz Glavnog grada.\nObjavljeno: 13. 09. 2019 - 11:45 Promjenite veličinu teksta: A A A\nZabrana saobraćaja, kako su saopštili, važi za period od 16. septembra do 16. oktobra.\n"Zatvara se saobraćaj za sve vrste motornih vozila na dijelu Ulice Dunavske, od broja 27 do broja 43, radi izvođenja radova na izgradnji petlje Smokovac, izmještanja postojećeg vodovoda i izgradnje atmosferske kanalizacije i potpornog zida u zoni podvožnjaka, u okviru izgradnje auto puta Bar–Boljare, dionica Smokovac–Uvač–Mateševo", navode iz PG Biroa.\nGradska linija "6" javnog prevoza se skraćuje, kako su pojasnili, pa je početna stanica iz pravca Zlatice na stajalištu kod starog stadiona Koma.\n"Za vrijeme izvođenja radova podnosilac zahtjeva je dužan da obezbijedi nesmetan prilaz mještanima, odnosno vlasnicima nekretnina u okviru zone zabrane saobraćaja u navedenom vremenskom periodu. Takođe, za vrijeme izvodjenja radova, podnosilac zahtjeva je obavezan da obezbijedi lice mjesta odgovarajućom saobraćajnom signalizacijom u skladu sa priloženom skicom i Pravilnikom o saobraćajnoj signalizaciji", navodi se u saopštenju.\nTagovi: Zabrana saobraćaja Smokovac\nStanje na putevima Auto moto savez Povoljni uslovi za vožnju\nStanje na putevima Auto moto savez Crne Gore Povoljni uslovi za vožnju\nStanje na putevima Na sjeveru smanjena vidljivost zbog magle\nStanje na putevima Pažljivo zbog mokrih puteva


Novo Sarajevo: Sanacija saobraćajnice u naselju Velešići – TVSA.BA\nPonedjeljak, 16 Maja, 2022 1:04\nNaslovna/Vijesti/Sarajevo/Novo Sarajevo: Sanacija saobraćajnice u naselju Velešići\nNakon što su završeni radovi na rekonstrukciji i sanaciji vodovodne mreže u naselju Velešići u ulici Muhameda ef. Pandže u dužini oko 700 metara, radnici firme ‘Bosman’ počeli su radove na sanaciji saobraćajnice.\nNavedenim radovima planirana je sanacija prokopa na glavnom kraku ulice Muhameda ef. Pandže u dužini od oko 500 metara sa sanacijom i drugih oštećenja na ovoj dionici. Krak ulice Muhameda ef. Pandže od broja 373 do broja 397 planirano je da se sanira u punom profilu pristupne saobraćajnice u dužini od oko 200 metara od spoja s glavnim krakom ulice do okretnice unutra naselja.\nProcijenjena vrijednost radova je oko 80.000 KM.


15. 09. 2020 17:20\nMiralem Pjanić se oporavio od virusa korona\n08. 09. 2020 14:17\nBosanskohercegovački fudbaler Miralem Pjanić se oporavio od korona virusa.\nMiralem Pjanić pozitivan na koronavirus\n23. 08. 2020 20:53\nŠpanska Barselona večeras je na službenoj stranici potvrdila da je reprezentativac BiH Miralem Pjanić pozitivan na koronavirus.\n03. 08. 2020 16:57\nMiralem Pjanić potvrdio je da će dres Juventusa nositi do 23. avgusta.\n30. 06. 2020 12:04\nFudbalski reprezentativac Bosne i Hercegovine Miralem Pjanić, koji će od naredne sezone nositi dres Barselone, istakao je da je prelaskom u španski tim ostvario san.\nSari: Računam na Pjanića\n25. 06. 2020 21:36\nTrener Juventusa Mauricio Sari izjavo je da mu uprava kluba nije poručila ništa kada je reč o prodaji bh. fudbalera Miralema Pjanića.\n03. 06. 2020 10:10\nBh. fudbaler Miralem Pjanić sve je bliže dresu Barselone, prenijeli su španski mediji.\n21. 05. 2020 18:18\nMiralem Pjanić, vezni fudbaler Juventusa i reprezentativac Bosne i Hercegovine, prema medijskim navodima, rekao je Leonardu, sportskom direktoru Pari Sen Žermena, da je jedini klub u koji može preći ovog ljeta Barselona.\nPjanić se dogovorio sa Barselonom, Brazilac koči transfer\n08. 05. 2020 13:37\nVezista Juventusa Miralem Pjanić dogovorio je lične uslove za prelazak u Barselonu.


NOVI PREVODI DELA DANILA KIŠA U SVETU\nIzdavači širom sveta pokazuju veliko interesovanje za dela Danila Kiša čija dela izlaze iz godine u godinu u novim izdanjima kod velikih svetskih izdavača, ali i kod uglednih izdavača u manjim državama i sredinama, şaopštio je glavni urednik “Arhgipelaga” Gojko Božović koji je ponovo štampao sva Kišova dela.\nPrema Božovićevim rečima, “osim Evrope i SAD, gde je interesovanje za književnost Kiša od ranije prisutno, poslednjih godina Kišove knjige postaju izazov i izdavačima i čitaocima u Aziji, uključujući i Kinu, Koreju, Indiju ili pak Iran”.\n“Posebno značajno interesovanje vlada u Kini, gde su u poslednjih godinu i po dana objavljene tri Kišove knjige: “Enciklopedija mrtvih”, “Grobnica za Borisa Davidoviča” i “Rani jadi”, ali interesovanje se ne završava ovim izdanjima, već se najavljuju i izdanja drugih Kišovih dela na kineskom”istakao je glavni urednik “Arhipelaga”.\n“Rani jadi” objavljeni su i na japanskom jeziku, kao i na više evropskih jezika, ostajući jedno od najprevođenijih Kišovih dela.\nRoman “Bašta, pepeo” objavljen je u Indiji, dok je “Peščanik” imao više evropskih izdanja: na bugarskom, makedonskom, slovenačkom, nemačkom i španskom jeziku.\nZajedno sa “Enciklopedijom mrtvih”, “Grobnica za Borisa Davidoviča” je već godinama najprevođenija knjiga Danila Kiša.\nPosle kineskog izdanja, koje je i podstaklo interesovanje kineskih izdavača i čitalaca za književnost Danila Kiša, “Grobnica za Borisa Davidoviča” je pre nekoliko meseci objavljena i na persijskom jeziku u Iranu.\nOva Kišova knjiga doživela je u novije vreme izdanja i na galicijskom, nemačkom, španskom i katalonskom jeziku. Rusko izdanje “Grobnice” biće objavljeno do kraja ove godine kod Izdavačkog centra Rudomino iz Moskve.\n“Enciklopedija mrtvih” je gotovo istovremeno objavljena u Kini i u Koreji. Evropska izdanja ove knjige su veoma brojna i u novije vreme. Pre nekoliko meseci objavljena je novo englesko izdanje “Enciklopedije mrtvih” u “Pingvinu”, u ediciji Moderni klasici”, sa predgovorom Marka Tompsona.\nInteresovanje za Kišovu novelistiku vidljivo je i po velikom broju izdanja knjige “Lauta i ožiljci” u kojoj su objavljene piščeve novele iz zaostavštine.\n“Lauta i ožiljci” objavljena je poslednjih godina na engleskom u SAD, na italijanskom, španskom, ukrajinskom ili bugarskom. Na španskom jeziku u poslednjih pet godina ova knjiga je imala dva izdanja.\nU SAD objavljen je i prevod ranog Kišovog romana “Psalam 44”, kao i knjige “Noć i magla” u kojoj se nalaze Kišove televizijske i pozorišne drame, kao i dva njegova neostvarena filmska scenarija pisana krajem sedamdesetih godina.\n“Psalam 44” ove godine biće objavljen i u “Francuskoj”, u izdanje Fajara i Poljskoj.\nUporedo s Kišovom prozom, pojedini strani izdavači ne zapostavljaju ni Kišove poetičke spise. “Čas anatomije” je doživeo izdanje na španskom jeziku, ali najprevođenija Kišova poetička knjiga ostaje “Homo poeticus”, i to u posebnom izboru koji donosi i eseje iz nekoliko piščevih knjiga i čitav niz intervjua iz knjige “Gorki talog iskustva”.\n“Homo poeticus” u ovom obliku objavljen je u novije vreme na italijanskom, grčkom i bugarskom jeziku.\nJedan veliki brazilski izdavač zainteresovan je da do kraja ove godine objavi dve Kišove knjige.\nPored pojedinačnih knjiga, poslednjih godina objavljeno je i nekoliko izdanja izabranih dela Danila Kiša na velikim svetskim jezicima. Tako je španski izdavač “Akantilado” iz Barselone objavio izabrana Kišova dela u šest knjiga.\nZa ovo izdanje, “Akantilado” je prošle godine dobio Nagradu Dositej Obradović” za najboljeg stranog izdavača srpske književnosti.\nKišova izabrana dela u jednom tomu objavio je i veliki nemački izdavač “Hanzer”. U knjizi pod naslovom “Porodični cirkus”, koja ima preko 900 strana, nalaze se “Rani jadi”, Bašta, pepeo, Peščanik, Grobnica za Borisa Davidoviča i Enciklopedija mrtvih.\nVeć pet godina dela Danila Kiša u Srbiji objavljuje ”Arhipelag” koji je u edicijama “Dela Danila Kiša u deset knjiga” i “Izabrani poetički spisi Danila Kiša u tri knjige” objavio celokupnu Kišovu književnost i najveći deo njegove esejistike i drugih poetičkih spisa.


AeroSur - Avio kompanija - AeroSur jeftini letovi - eSky.ba\nNajpovoljnije ponude avio kompanije AeroSur na eSky\n✔ Gde leti avio kompanija AeroSur?\nAeroSur leti na mnoga popularna odredišta. Da biste provjerili dostupnost letova, koristite pretraživač na stranici eSky.\n✔ Kada mogu kupiti najjeftinije avionske karte za AeroSur?\nZa letove avio kompanijom AeroSur najbolje je kupiti karte što je prije moguće.\nZa odredišta koja upravlja AeroSur upravljaju i druge avio kompanije i možete ih pronaći na stranici eSky.\n✔ Mogu li rezervirati hotel zajedno sa letom AeroSur?\nSaznajte više o AeroSur


Normalizacija odnosa Beograda i Prištine, problem ili rešenje?!\nDva jaka lidera sa dva jaka mandata – brže do problema ili rešenja?\n„Oba sagovornika su se obavezala da će doći na sastanak u utorak. Ništa dalje od toga ne možemo da planiramo. Da li će naći zajednički jezik ili ne, da li će svi biti konstruktivni, da li će se dogovoriti kako dalje sa procesom ili neće, sve to ostaje da se vidi u utorak“, navode diplomatski izvori iz Evropske službe za spoljene poslove.\n„Želimo dobro pripremljen dijalog gde ćemo svi biti ravnopravni“, navodi Kurti i ponavlja lični stav da rešenje dijaloga vidi u međusobnom priznanju.\nZa predsednika Srbije međusobno priznanje ne dolazi u obzir. Vučić rešenje vidi u kopromisu, koji „široko definiše“ odbranom državnih i nacionalnih interesa Srbije i srpskog naroda. Beograd na prvo mesto svojih interesa u dijalogu trenutno stavlja formiranje Zajednice srpskih opština. Na stav Kurtija da na teritoriji Kosova ne može biti formirana jednoetnička zajednica, Vučić mu poručuje da ni ne dolazi na sastanak u Brisel ako ne želi da razgovara o formiraju ZSO.\n„Ako sve krene u pozitivnom pravcu, možda se lideri odluče da nakon sastanka, predviđenog da traje oko 4 sata, nastave razgovore na bilateralnom ručku što ćemo im svakako omogućiti. Ako dođe do nepredviđene situacije, problema ili se neko od sagovornika ne složi sa nastavkom procesa, šef diplomatije EU, Žosep Borel, je spreman da o tome već istog dana, lice u lice, razgovara sa predsednikom SAD, Džozefom Bajdenom, sa kojim se sastaje u okviru samita EU SAD“, navode EU diplomatski izvori.\nPrimetno je da od promene administracije u Vašingtonu, EU sve češće govori u množini o „očekivanjima EU i SAD“ od Beograda i Prištine. Nakon što je Aljbin Kurti otvoreno dao do znanja Briselu da će se na razgovorima sa Beogradom pojaviti kada „bude bio spreman“, a ne kada to najavi glavni EU posrednik Žosep Borel, od Vašingtona se očekuje da iskoristi svoj uticaj i „spremi“ kosovskog premijera za konstruktivne pregovore.\n„Nema novog dijaloga“\nPoznavaoci lika i dela Kurtija upozoravaju da je on „teži za saradnju“ i za Brisel, ali i za Vašington – od njegovih prethodnika na čelu kosovskih vlasti i u dijalogu sa Beogradom.\nKao svojevrsan odgovor kosovskom premijeru EU pred sastanak u utorak naglašava da „nema novog dijaloga“ već da je u pitanju proces koji traje od 2011. godine i koji je „ostao isti bez obzira na promene partnera u razgovorima i vlade u Beogradu i Prištini“.\nMnogi bi to ocenili kao neosnovani optimizam u situaciji kada se ne može predvideti ni tok samo jednog sastanka. Sa druge strane, ako dva lidera sa tako neosporno jakim mandatima dobijenim od građana uspeju da nađu prostor između interesa i kompromisa, možda rešenje „kosovskog pitanja“ nikada nije bilo bliže.


Izveštaj istoričara o učešću MIP-a Nemačke u holokaustu\n24. oktobar/listopad, 2010.\nNemačko Ministarstvo inostranih poslova odigralo je mnogo veću ulogu nego što se do sada mislilo u ubijanju nekoliko miliona Jevreja tokom Drugog svetskog rata, navodi se u izveštaju istoričara, čije su izvode u subotu preneli nemački mediji.\n"Ministarstvo inostranih poslova bila je kriminalna organizacija", rekao je Ekart Konce (Eckart Conze), jedan od istoričara zaduženih za rasvetljavanje uloge tog organa tokom holokausta, a prenosi nedeljnik Špigl (Der Spiegel).\n"Ministarstvo inostranih poslova aktivno je učestvovalo od početka u svim merama progonstva, uskraćivanja prava, proterivanja i uništavanja Jevreja", rekao je istoričar za drugi list, nedeljno izdanje Frankfurtera Algemajne Cajtunga (Allgemeine Zeitung).\nU arhivama, istoričari zaduženi da ispitaju ulogu ministarstva, naišli su na putne dokumente jednog zvaničnika iz službe za Jevreje Franca Rademahera (Franz Rademacher).\nRademaher je kao razlog za putovanje u Beograd napisao: "Likvidacija Jevreja u Beogradu i razgovori s mađarskim izaslanicima u Budimpešti", piše list. "To su šokantne činjenice", rekao je Konce.\nIzveštaj treba da bude objavljen naredne nedelje pod nazivom "Administracija". Taj izveštaj je tražio 2005. godine Joška Fišer (Josćka Fischer), tada šef diplomatije. Istraživanje su sprovela četiri istoričara.


Inicijativa “Mi to možemo” vodi ka stvaranju samoodržive ekonomije BiH | RTV TK | Najbliži Vama!\n– Smjernice strateške inicijative za samoodrživost domaće proizvodnje i jačanje ekonomije BiH simboličnog naziva “Mi to možemo”, koja ukazuje na nužnost repozicioniranja domaće ekonomije kako bi bila otpornija na vanjske udare, zvanično su prezentirane na današnjoj konferenciji za medije u Sarajevu.\nTakođer, jedna od mjera je i pokretanje akcionog plana za premiještanje fabrika iz Kine u BiH i region, kako bi bio olakšan plasman na evropska tržišta. To bi dovelo do rasta zapošljavanja domaćeg stanovništva”, rekao je u uvodnom obraćanju Amer Bukvić, predsjednik Uprave Bosna Bank International (BBI) i organizator SBF-a, koji je jedan od autora ovog dokumenta i idejni inicijator izrade rješenja za privredu BiH.\n“O težini situacije dovoljno govori činjenica da sektor proizvodnje hrane u BiH, koji podrazumijeva prehrambeni, maloprodajni i poljoprivredni sektor, bilježi dvije milijarde KM trgovinskog deficita. Pandemija korona virusa je pokazala da je prehrambeni sektor dobro odgovorio izazovima i samo nekoliko dana BiH je bila suočena sa manjim nestašicama. Srž problema je pak u segmentu poljoprivrede koja je u BiH socijalna kategorija, što nije slučaj u zemljama EU gdje su svi posvećeni tome da svaki pedalj zemlje bude obrađen.\nU proizvodnji hrane koja može podržati više drugih industrija, treba poduzeti konkretne korake. Potrebna je vertikalna integracija kako bi bio kreiran stabilan sistem od polja do stola. Svaka proizvedena 1 KM u BiH daje veliki efekat na domaći standard ”, naglasio je predsjednik Uprave AS Holdinga Rusmir Hrvić, govoreći o hitnim mjerama koje je potrebno implementirati kako bi BiH ojačala vlastitu proizvodnju prehrambenih proizvoda.\nMeđu ključnim principima koji definiraju novu ekonomsku viziju i razvojni model za BiH jeste i dosljedna primjena postojećih zakona i kreiranje novih normativnih rješenja koja će utjecati na razvoj domaće farmaceutske industrije.\n„U posljednjih pet godina dvije i po milijarde KM sa domaćeg tržišta lijekova otišlo je stranim proizvođačima, od čega je jedna milijarda i 250 miliona KM utrošak različitih državnih fondova iz kojih se nabavljaju lijekovi za esencijalne liste, a koji se uglavnom pune od domaćih proizvođača. Oko 80 posto domaćeg tržišta lijekova drže strane kompanije. Apsurdno je da zakoni preferiraju kupovinu domaćih proizvoda za esencijalne liste, ali se slabo ili nikako provode, za razliku od svih svjetskih tržišta, uključujući EU, ali i naš region, koji u punom kapacitetu koriste ova riješenja, te preferiraju domaću proizvodnju gdje je god to moguće, a posebno u ovim novim okolnostima.\nU sklopu ove inicijative, tražimo od svih nadležnih u BiH da maksimiziraju primjenu u praksi postojeće zakonske regulative, ali i da kreiraju nova normativna rješenja koja će osigurati razvoj domaće farmaceutske industrije, ali i drugih sektora kao najbolji odgovor na posljedice koje je izazvala pandemija. S tim u vezi, u sklopu inicijative, zagovara se i usvajanje Zakona o poticanju razvoja strateških industrija, stvaranje i uvezivanje lanaca snabdijevanja, čime bi se značajno smanjila zavisnost od uvoza a time povećala zaposlenost i zadržavanje mladih unutar BIH. Vrijeme je da prihvatimo činjenicu da jedino u šta se bezuslovno možemo pouzdati jeste domaća proizvodnja“, rekao je Nedim Uzunović, generalni direktor Bosnalijeka, izvozne kompanije koja je investicije i plasman proizvoda u periodu krize usmjerila na domaće tržište.\n“Pandemija korona virusa je okidač krize koja je uslijedila u ekonomskom prostoru BiH, ali ne i njen uzrok. Bili smo naivni kada smo fokusirani na razvoj malih i srednjih preduzeća zaboravili da su velike korporacije motor njihovog razvoja. Trebamo pratimo potrebe velikih korporacija, kako bi manje firme mogli usmjeravati u kojem smijeru da se organski razvijaju. Razvoj inovacija i kreativnih novih rješenja mogu zaštititi domaću privredu od udara”, istaknuo je Zoran Puljić, direktor Fondacije Mozaik ističući važnost inovacija i digitalnih tehnologija u prevazilaženju krize.\nPoseban naglasak stavljen je na supstituciju uvoza prehrambenih proizvoda i jačanje domaće proizvodnje kako bi se izbjegli različiti rizici za bh. privredu i građane općenito.\n“Bosna i Hercegovina je među zemljama koje posjeduju značajnu proizvodnju ulja i šećera, koji spadaju u osnovne prehrambene proizvode. Upravo domaća proizvodnja jeste naš primarni pokretač razvoja održive ekonomije. Međutim, to zahtjeva sistemske promjene koje štite domaću prehrambenu industriju, štite naše poljoprivredne proizvođače i sve u proizvodnom lancu, uz adekvatno oslobađanje od birokratskih procedura koje stvaraju nepotrebne barijere”, naglasila je Nataša Pucar, direktorica korporativnih komunikacija Studen Holdinga.\n„Projekat koji su pokrenule vodeće bosanskohercegovačke kompanije zavrjeđuje pažnju finansijskog sektora. Bankarski sektor i sada snažno podržava aktivnosti koje imaju za cilj jačanje bosanskohercegovačke ekonomije, povećanje izvoza, ali i proizvodnju kvalitetnih domaćih proizvoda koji mogu konkurirati uspješnim međunarodnim brendovima. Osim mene, još je nekoliko kolega iz finansijskog sektora bili uključeno u izradu ovog zaista kvalitetnog dokumenta, čija bi implementacija znatno ojačala samoodrživost bosanskohercegovačke ekonomije”, istaknula je dr.Sanela Pašić, profesorica na SSST i predsjednica Uprave Addiko banke.\n„Interes medija treba biti usmjeren ka poticanju rada drugih industrija u BiH. Samo sinergija medija i proizvođača može promijeniti svijest potrošača u smijeru da više preferiraju proizvode iz domaće proizvodenje, iz čega proizilazi dobrobit za cijelu BiH“, rekao je predsjednik Asocijacije elektronskih medija u BiH Elvir Švrakić.\nInicijativa „Mi to možemo“ i prezentirana konkretna rješenja, trebala bi podstaći kreatore ekonomskih politika, privatni i javni sektor, javne institucije, dijasporu i nevladin sektor, da ujedine snage i ubrzano pokrenu aktivnosti u smjeru postizanja većeg nivoa nužne samoodrživosti strateških industrija i proizvoda u BiH, a koje u kratkom roku mogu donijeti željene rezultate.\nPrevious articlePomoć zdravstvenim ustanovama u BiH: Hemofarm fondacija donirala zaštitnu opremu domovima zdravlja\nNext articleOglas za posao u Yavuz Company


Amerikanci ubijaju mladog Kastra u video-igrici | Glas javnosti\nPočetna > Svet > Amerikanci ubijaju mladog Kastra u video-igrici\nVLASTI U HAVANI OGORČENE\nLONDON - Kuba je oštro kritikovala novu američku video-igricu "Dužnost zove: Crne operacije", u kojoj je jedan od zadataka igrača da ubiju vođu kubanske revolucije Fidela Kastra. Kubanski državni mediji ocenili su da ta igrica, u ime zabave, odobrava i veliča ubistvo, preneo je Bi-Bi-Si.\n"Dužnost zove: Crne operacije" nastavak je najprodavanije igrice u istoriji "Dužnost zove: Moderno ratovanje", koja je donela zaradu od preko 720 miliona evra. Najnoviji nastavak serijala "Dužnost zove" igračima omogućava da preuzimaju ulogu američkih specijalaca i da učestvuju u kubanskoj krizi, na vrhuncu hladnog rata.\nIgrači moraju uz pomoć oružja da prežive na ulicama Havane. Pošto su ubili čoveka koji liči na mladog Fidela Kastra, komandosi shvataju da su likvidirali njegovog dvojnika i završavaju u logoru u Sibiru. Ikonografija igrice i izbor muzike asocira na holivudske filmove "Apokalipsa sada" i "Lovac na jelene", potvrđujući da je uticaj obostran - koliko akcioni filmovi preuzimaju estetiku video igrica, toliko i one sve više podsećaju na spektakularne holivudske hitove.\nKubanska misija jedan je od prvih izazova s kojim se igrač susreće u ovoj ultra realističnoj igri, i povezana je s tadašnjim predsednikom SAD Džonom Kenedijem, u mesecima uoči invazije na Zaliv svinja 1961. godine, i u vreme kubanske raketne krize 1962. koja je svet dovela na ivicu nuklearnog rata.


TI BiH: Stanje korupcije se pogoršava, institucije devastirane – Glas TK\nTI BiH: Stanje korupcije se pogoršava, institucije devastirane\nredakcija 9. December 2020.\nMeđunarodni dan borbe protiv korupcije obilježava se 9. decembra već 17 godina, a Bosna i Hercegovina doživljava najgore rezultate u borbi protiv korupcije od tada. Uprkos upozorenjima o dramatičnom stanju korupcije od strane svih relevantnih međunarodnih institucija i činjenici da pitanja borbe protiv korupcije predstavljaju većinu od 14 prioriteta postavljenih pred BiH za status kandidata za članstvo u EU, svi relevantni izvještaji ukazuju na nazadovanje BiH u borbi protiv korupcije i vladavini prava.\nPrema posljednjem Indeksu percepcije korupcije, BiH je među zemljama koje su najviše nazadovale, a ostvarila je najlošiji rezultat od 2012. godine. Evropska komisija u posljednjem izvještaju za BiH veoma direktno naglašava nedostatak bilo kakvog napretka u provođenju reformi, poput reforme izbornog zakonodavstva, pravosuđa, i drugih antikorupcijskih mehanizama, kao i o političkoj zarobljenosti države, koja utiče na svakodnevni život građana. Izvještaj OSCE o procesuiranju korupcije naglašava kulturu nekažnjivosti, dok Reinhard Priebe u izvještaju o vladavini prava navodi da se pravosuđe ne bori protiv ozbiljnog kriminala i korupcije.\nVlasti u BiH u proteklom periodu ne samo da nisu napravile nikakve korake na unapređenju zakonskog i institucionalnog okvira u borbi protiv korupcije, već su i direktno blokirale usvajanje pojedinih zakona, poput Zakona o sukob interesa na svim nivoima i Zakona o javnim nabavkama. U sektoru pravosuđa nisu provedene reforme Zakona o VSTV, a samo pravosuđe se suočava sa nezapamćenim korupcijskim skandalima u svojim redovima, nedostatkom integriteta, političkim uticajima i potpunim odsustvom odgovornosti.\nPrethodnu godinu su ponovo obilježile afere visoke korupcije, poput zloupotreba za vrijeme pandemije COVID-19, trgovine uticajem u pravosuđu, pa do izbornih nepravilnosti i krađe i zloupotreba javnih resursa, od kojih većina nije procesuirano. Političke stranke u BiH su nanovo pokazale ne samo da ne žele unaprijediti borbu protiv korupcije, već i da su direktni pokretači korupcije, kompromitujući izborni proces i volju birača i devastirajući sve institucije pokroviteljskim mrežama. Pored toga, pritisak javnosti za procesuiranjem korupcijskih afera i odgovornošću, karakteriše se od strane nosilaca vlasti kao napad na institucije, dok pravosuđe procesuira one koji ukazuju na korupciju, u isto vrijeme štiteći direktne sudionike afera.\nIako je borba protiv korupcije preduslov za provođenje svih drugih reformi, stanje se u svim kritičnim oblastima neprestano pogoršava. Transparency International u Bosni i Hercegovini (TI BiH) stoga na Međunarodni dan borbe protiv korupcije upozorava da će nastavak ovakvih trendova dovesti do potpunog bezakonja i propasti institucija, te da se pod hitno mora izvršiti pritisak na ispunjavanju prioriteta, koji uključuju reforme u oblasti pravosuđa, sukoba interesa, javnih nabavki, izbornog sistema i finansiranja političkih stranaka. TI BiH takođe poziva predstavnike Evropske unije da osigura da ispunjavanje prioriteta podrazumijeva usvajanje adekvatnih antikorupcijskih mehanizama u skladu sa najboljim praksama i standardima, te da ne dozvoli da se pod krinkom provođenja reformi nastavi urušavanje zakonskog okvira i institucija za provođenje zakona.\nPrevious Post: U Arhivu Tuzlanskog kantona postavljena izložba „Graditeljski simboli Tuzle“\nNext Post: Transport vakcine: Prevoznici višestruko digli cijene za suhi led i opremu


Mostar: Montažne kuće na tržištu Švicarske – BHDINFODESK\nby Editor 02/07/2020 02/07/2020 0657\nUprkos izazovima pandemije virusa kovid-19, mali poduzetnici širom Bosne i Hercegovine nastavljaju sa radom, ulaganjima i pripremom novih poslova. Za nepune dvije godine, mladi tim u kompaniji “Ekon ImmoGroup” razvio je cijeli sistem za proizvodnju montažnih objekata, zahvaljujući dobrim poslovnim vezama sa švicarskim tržištem.\nJasmin Sinanović, prokurista u preduzeću jedna je od ključnih osoba iza ovog poslovnog poduhvata. I on, kao i Haris Hotić, vlasnik kompanije i član bh. dijaspore u Švajcarskoj, pripadaju novoj generaciji preduzetnika. Obojica rođeni početkom devedesetih, danas se pojavljuju kao investitori prepoznatljivi u lokalnoj zajednici.\nMontažne kuće/Foto: Fena\nJasmin SinanovićMontažne kućeMostar\nOd 2016. iz Njemačke vraćeno 1.277 državljana BiH


Edukacija kao investicija za budućnost - Marketing Mreža\nSavremene tendencije neminovno unose promene u svim sferama života i poslovanja, te diktiraju nove standarde komunikacije kako bi se brže i relevantnije doseglo do željenih ciljnih grupa.\nKompanija Bekament vodi se principima održivog razvoja i usmerena je na konstantno ulaganje u tehnološke inovacije, ljudske resurse i društveno odgovorno delovanje, a u cilju unapređenja odnosa sa svim svojim stejkholderima.\nTakođe, moderne tehnologije stavljene su u svrhu edukacije korišćenjem inovativnih, koomunikacionih formata koji omogućavaju pristupačnost u usvajanja novih znanja. Jedna od tih formi su i video tutorijali koji na kvalitetan način približavaju specifičnosti važnih tema i rešenja u oblasti završnih radova u građevinarstvu.\nEvaluacijom efekata plasiranja video materijala na različitim online platformama, ustanovljeno je da su definisani ciljevi uspešno ostvareni, zbog čega je kompanija Bekamenti i ove godine, bez obzira na specifičnu situaciju u kojoj smo se svi našli, uspela da podigne standard komunikacije u građevinskom sektoru.\nMaterijali ovakvog karaktera dodatno podržavaju pojedince da se motivišu i unaprede svoje veštine, a u perspektivi da upotrebe dato znanje bilo da su u ulozi arhitekte, izvođača radova, investitora ili pak ‘uradi sam’ segmenta.\nAutor teksta: Bekament


UOS - Srpski dani osiguranja 2021 - Saga - New Frontier Group\nUdruženje osiguravača Srbije - Srpski dani osiguranja 2021\nJubilarna, peta Konferencija “Srpski dani osiguranja” održana je od 24-26. novembra u hotelu “Izvor” u Aranđelovcu. Slogan skupa bio je „Tempora mutantur – vremena se menjaju“, a Konferenciji su prisustvovali guvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković kao i predstavnici Svetske banke i tržišta osiguranja Srbije, regiona i inostranstva.\nGlavna tema bila je pandemija COVID-19 i promene koje je ona donela. Naš direktor, Radenko Raša Radan, je u obraćanju podsetio kako se kompanija Saga uspešno prilagodila promenama i za kratak vremenski period osmislila rešenja koja su pomogla građanima i privredi Srbije. Istakao je da smo spremni za nove izazove, da je neophodno da pratimo promene i da kroz partnerstva i saradnje zajedno pronalazimo inovativna rešenja.\nNaša kompanija je i ove godine bila generalni sponzor Konferencije koju organizuje Udruženje osiguravača Srbije i veoma nam je drago što konferencija iz godine u godinu okuplja sve veći broj učesnika.


Ekonomska komisija BiH i Turske: Razgovori o saradnji u trgovini, investicijama i poljoprivredi | TRT Hrvatski\nEkonomska komisija B...\nEkonomska komisija BiH i Turske: Razgovori o saradnji u trgovini, investicijama i poljoprivredi\nNa sjednici će takođe biti razmotreni značajni neiskorišteni potencijali dvije zemlje, sa fokusom na stimulisanje novih oblika investicione saradnje.\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Mirko Šarović, predsjedavaće u petak, u Sarajevu, petom sjednicom Zajedničke ekonomske komisije između Bosne i Hercegovine i Republike Turske.\nCilj skupa je razmatranje napretka u saradnji, u oblastima trgovine i investicija, poljoprivrede, energije, turizma i transporta.\nPlaniran je i bilateralni sastanak ministara Šarovića i zamjenika premijera Republike Turske Recepa Akdaga.\nTagovi: Bosna i Hercegovina , Turska


Vlada CG sa kineskom bankom dogovorila smanjenje kamate za auto-put\n„Ova transakcija izvršena je na način tako da će Crna Gora imati u julu uštedu od četiri miliona evra u julu, a na godišnjem nivou osam miliona evra“, rekao je Spajić\nMinistar finansija i socijalnog staranja Crne Gore Milojko Spajić saopštio je u četvrtak da je Vlada dogovorila sa kineskom Eksim bankom da se kamatna stopa na dug prema toj banci smanji sa dva odsto dolarske na 0,8 odsto evra kamate.\n“Ova transakcija izvršena je na način tako da će Crna Gora imati u julu uštedu od četiri miliona evra u julu, a na godišnjem nivou osam miliona evra”, rekao je Spajić na konferenciji za medije i dodao da će „ta ušteda će direktno ići u budžet Crne Gore”.\n„Imali smo tri dana rada na egzekuciji i višemjesečnu pripremu ove trasakcije“, rekao je Spajić na konferenciji za novinare.\nSpajić je objasnio da je to „ugovor sa bankama u kojem mi smanjujemo kamatu, a povjerilac je i dalje kineska Eksim banka, ali dvije američke i jedna francuska su učestvovale u transakciji“, navodeći da je u pitanju „klasična transakcija koju odgovorne države rade da bi pomogle pri smanjenju kamata i troškova koje one iziskuju od budžeta“.\nOn je rekao da je nova Vlada imala naslijeđenu tešku situaciju, jer dug koji je bio nominovan u dolarima nije bio pretvoren u evre.\n„Zbog toga smo imali gubitak od oko 109 miliona evra, sa čime je moglo puno da se uradi“, rekao je Spajić, navodeći da je taj aranžman morao biti urađen mnogo ranije, što se nije desilo.\nVlada Crne Gore na čelu sa tadašnjim premijerom, sada predsjednikom Milom Đukanovićem, potpisala je 2014. sa kineskom bankom ugovor o kreditu od 809 miliona evra za izgradnju autoputa – uz rok otplate od 20 godina, grejs period od šest godina i kamatom od dva posto – čija bi prva rata trebalo da bude isplaćena u julu.\nAutor Predrag Milić\nIzvor Glas Amerike, 08. jul 2021.\nPreporučujemoautoputVlada Crne GoreKinaMilojko SpajićCrna Gora


Vučić: VW možda i u Vojvodini\n21:34 - 4 Apr 2019\n"Ako bi Folksvagen došao, sa izvozom od četiri milijarde i šesto miliona evra, to bi bilo 12 posto uvećanje BDP-a. Time u jednoj godini, nekumulativnim sabiranjem, stižete pojedine zemlje za deset - deset i po godina, pošto će sad prosečna stopa u EU iznositi 1,1 odsto", rekao je Vučić u emisiji "Bez ustručavanja" na Jutjub kanalu "Bez Cenzure".\n"Ukoliko bi oni eventualno došli, to bi bio game ćanger i sve bi promenilo. Tada bi naša stopa rasta bila dramatično veća", naglasio je predsednik.\n"Ali ne možemo da se merimo sa njima po tom pitanju", poručio je predsednik, dodajući da smo, međutim, po platama već negde izjednačeni sa Bugarskom, dok smo po penzijama čak i ispred.\n"Ne mislim da je život u Srbiji lošiji nego u Bugarskoj, ali to nije za poređenje. Oni su dobili 40 milijardi evra direktnih para iz EU. Mi, ako smo ukupno dobili milijardu evra sa svim onim iz fonda solidarnosti posle poplava, gde je bilo oko 170 miliona. To su ogromne razlike", poručio je Vučić.\n"ZF biće čudo za Pančevo. To je fabrika koja je najvažniji komponentaš u Nemačkoj, koji sada hoće da radi kod nas jedan R&D centar", izjavio je Vučic.\n"Očekujem još jednu veliku kompaniju, nisam uspeo da dovedem ljude za čipove, ali možda nešto slično dođe ponovo u južni Banat. Time bismo Banat dramatično podigli", poručio je predsednik.\n"Kada pogledate u odnosu na evro to je negde oko 43 posto više, sa 161 na 232 evra", izjavio je predsednik.\nTo su, napominje, ozbiljna povećanja, ali to i dalje nije dovoljno, jer, kako kaže, minimalne zarade i minimalne penzije moraju da budu više, i mora se obezbediti da prosečna zarada bude 500 evra, u odnosu na 329 evra koliko je iznosila kada je on postao premijer. Podsetio je da su u vreme kada je postao predsednik Vlade, dotacije iz budžeta za isplatu penzija bile na nivou od 61 - 62 posto, što, kako kaže, znači da smo iz penzijsko-invalidskog osiguranja imali svega 38 - 39 posto.\n"To je potpuno nezdrav sistem. Danas je obrnuto, jer svega 30 - 31 posto uzimamo iz budžeta. To vam govori koliko je veća zaposlenost, koliko više fabrika imamo i koliko je ceo sistem zdraviji", rekao je Vučić.


Ako Tači zatraži priznanje Kosova – kraj dijaloga - Sputnjik Srbija\n05:06 02 Decembar 2020\nAko Tači zatraži priznanje Kosova – kraj dijaloga\n16:59 01.02.2017 (osveženo 17:00 01.02.2017) Preuzmite kraći link\nEventualni pokušaj prištinskih zvaničnika da na večerašnjim briselskim pregovorima proture dokument o priznavanju Kosova predstavljao bi čistu provokaciju kako bi se u potpunosti blokirao proces normalizacije odnosa Beograda i Prištine.\nDijalog Beograda i Prištine na najvišem nivou nastavlja se večeras u Briselu. Kako je najavljeno, razgovor bi trebalo da obuhvati sva otvorena pitanja, počev od primene sporazuma o pravosuđu, preko Zajednice srpskih opština, sve do pitanja mosta u Kosovskoj Mitrovici.\nTači nosi u Brisel papir o priznanju Kosova\nZa briselskim stolom će ponovo sedeti premijer i predsednik Srbije Aleksandar Vučić i Tomislav Nikolić, kao i kosovski predsednik i premijer Isa Mustafa i Hašim Tači. Vučić je tim povodom rekao da očekuje da će nastavak dijaloga biti svojevrsna potvrda da je stabilizacija Zapadnog Balkana ključni preduslov za ekonomski napredak i bolji životni standard.\n„Nadam se da ćemo moći da razgovaramo trezveno, da razgovaramo tako da sačuvamo mir“, istakao je premijer.\nMeđutim, prištinski mediji uoči razgovora spekulišu i da će jedna od mogućih tema u Briselu biti i zaključivanje šestogodišnjeg dijaloga i pitanje priznavanja nezavisnosti Kosova. Štaviše, tamošnji mediji naglašavaju da bi ovo mogao biti prvi put da Priština takav predlog dostavi u pisanoj formi.\nTim povodom se oglasio predsednik Srbije Tomislav Nikolić, koji je rekao da Srbija neće pristati ni da razgovara o priznanju Kosova ukoliko Priština pokuša tu temu da stavi na briselski sto. I predsednik skupštinskog odbora za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun tvrdi da bi to bila provokacija i pokušaj Prištine da potpuno blokira proces normalizacije odnosa.\nTači uoči Brisela očekuje smanjenje tenzija\n„Ako to budu učinili, onda će primorati Beograd da izađe iz procesa pregovora. Samim tim, taj dokument bi Priština mogla da predstavi jedino Mogerinijevoj. Potpuno je jasno da se razgovori vode u potpuno neutralnom okviru, dakle ne između dve države, nego između Beograda i Prištine. I tu odstupanja nema“, rekao je Drecun.\nPrema njegovim rečima, svaki pokušaj da se izađe iz tog formata i da se pređe ka rešavanju statusa Kosova, odnosno priznavanja nezavisnosti te države, označavao bi i nameru Prištine da se prekine proces normalizacije odnosa.\nUpitan da li je ponovni odlazak srpskog predsednika Nikolića u Brisel znak dobre volje Beograda, uprkos njegovim izjavama da ubuduće neće sedeti za istim stolom sa Tačijem s obzirom da postoje ozbiljne optužbe da je počinio ratne zločine, Drecun kaže da je u pitanju čvrsto iskazana namera Srbije da se nastavi sa razgovorima kako bi se sprečila nova destabilizacija Kosova i Metohije.\nDrecun dodaje da je odlazak najviših srpskih zvaničnika signal da je naša zemlja spremna da učestvuje u procesu koji bi mogao da se kreće napred, a ne nazad kako bi Priština htela.\nBriselski dijalog, pregovori, Priština, Beograd, Srbija


TotalCar.rs » Posledice štrajka u Fijatu mogu biti štetne za Srbiju\nFCA, FCA Srbija, Fiat, novo, Srbija\nPosledice štrajka u Fijatu mogu biti štetne za Srbiju, dovesti do povlačenja investitora i odustajanja stranih ulagača od investiranja u našu zemlju, rekao je danas potpredsednik vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\nOn je rekao da se o štrajku u Fijatu i problemima u Gorenju razgovaralo i na Berlinskom procesu u Trstu i da ta dešavanja kako kaže “ne unose dobre tonove”.\n“Ne želim nikoga da branim, niti da osuđujem. Ideološki pripadam partiji koja je na strani radnika. U ovoj situaciji kada su Srbiji potrebne investicije, posledice tih štrajkova, ako traje dugo, mogu biti štetne za Srbiju”, rekao je Dačić.\nOn je naglasio da to može dovesti do povlačena investitora i već dovodi do odustajanja pojedinih investitora od ulaganja u Srbiju.\nPodseća da treba voditi računa i hiljadama zaposlenih u preduzećima koja su povezana sa Fijatom.\n“Radnici će doći u situaciju da neće imati o čemu da pregovaraju, ako se ostane bez radnih mesta. Potrebna je odgovornost svih i zaposlenih i poslodavca i države”, zaključio je on.\nApel štrajkačima: Ne nanosite štetu državi\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić apelovao je danas na radnike u štrajku da vode računa da time ne nanesu štetnu, ne samo državi, i istakao da su Srbiji nužne investicije zbog otvaranja novih radnih mesta.\nDačić je, nakon razgovora sa austalijskom koleginicom Džuli Bišop, novinarima u Vladi Srbije rekao da je i na ovonedeljnom Samitu lidera država Zapadnog Balkana u Trstu rečeno da je Srbija ekonomski stabilno okruženje, pošto, kako je rekao, investitori razmišljaju da li da dođu i investiraju u našu zemlju.\n„Nemojte da dovedemo do toga da kasnije nemamo zbog čega da štrajkujemo jer nema radnih mesta“, upozorio je Dačić i istakao da Srbija mora jačati stabilnost da bi bila privlačna za investitore, što je ujedno, kako je rekao, i jedna od poruka sa samita u Trstu.\nNemojmo, ukazao je, da vučemo poteze koji su štetni ne samo po državu, već i po poslodavce i po radnike.\nDačić je rekao da ne spori ostvarivanje prava radnika, ali i da je Srbiji u interesu da ima radna mesta.\nPodsetio je da postoje i drugi načini da se rešavaju pitanja koja se tiču prava radnika.\nTablice važe trajno\nUskoro stiže potpuno novi Rolls-Royce Ghost\nSamoupravljajući automobili na ulicama Britanije od 2015.\nFAS zaštitnim kacigama nagradio 10 mališana\nAutomobili iz prošlosti – XLIV deo\nPorsche Macan stiže u Los Anđeles, ne Detroit


ĆAVI: „KAO UDARAC MALJEM“ Počinje nova era, Barselona kreće od nule! | Blok vesti\nHome Sport ĆAVI: „KAO UDARAC MALJEM“ Počinje nova era, Barselona kreće od nule!\nĆAVI: „KAO UDARAC MALJEM“ Počinje nova era, Barselona kreće od nule!\nTO je već fudbalski teror. Bajern se pretplatio da maltretira Barselonu (3:0), kao da je reč o nekom tamo Duizburgu ili Union Berlinu, a ne o jednom od najvećih evropskih klubova.Original Article\nPrevious articleKATAI ZA RADOST: Ovako je Zvezda izjednačila u Bragi (VIDEO)\nNext articleSnimak mačke koji je pogledalo neverovatnih 184 MILIONA LJUDI, a sve zbog jedne njene sposobnosti


СТВАРА СЕ НОВИ ВОЈНИ САВЕЗ: Ево које земље ће га сачињавати\nSTVARA SE NOVI VOJNI SAVEZ: Evo koje zemlje će ga sačinjavati\nVelika Britanija podržava plan Francuske o stvaranju evropskih snaga za brzo reagovanje kako bi održala snažne odbrambene veze sa EU nakon Bregzita, izjavio je danas britanski zvaničnik Frederik Karzon.\nSnage poznate pod nazivom Evropska inicijativa za intervenciju bile bi odvojene od druge odbrambene saradnje EU, što znači da neće biti nikakvih prepreka za učešće Britanije nakon izlaska iz bloka.\n– Nameravamo da podržimo francuskog predsednika Emanuela Makrona u ovoj inicijativi. Unapred se radujemo sastanku sa našim francuskim kolegama kako bi radili na idejama formulisanim radi efikasnijeg i udruženog bezbednosnog i odbrambenog sistema širom Evrope – istakao je Karzon po dolasku na neformalni sastanak ministara odbrane EU u Sofiji.\nDvadeset pet članica EU potpisalo je odbrambeni sporazum u decembru uz saglasnost za saradnju na raznim vojnim projektima, ali nije poznato da li će biti dozvoljeno učešće Velike Britanije u tome nakon izlaska iz bloka.\nLondon je bio protiv postupaka za stvaranje bilo čega sličnog armiji EU, ali istovremeno naglašava da želi da održi bliske bezbednosne veze sa blokom nakon Bregzita.\nEU je početkom sedmice najavila planove za potrošnju skoro 20 milijardi evra na odbranu u sklopu dugoročnog budžeta od 2021. do 2027. godine, od čega će većina otići na istraživanja i razvoj novih vojnih tehnologija za blok.


Otvorena rezervna lokacija CBCG | Analitika - Informativni Portal\nZa nepredviđene situacije\nGuverner Centralne banke Crne Gore dr Radoje Žugić sa predsjednikom Opštine Žabljak Veselinom Vukićevićem i predstavnicom Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori Audrone Urbonaviciute otvorio je danas rezervnu lokaciju Centralne banke Crne Gore za nepredviđene situacije.\nObjavljeno: 13. 11. 2019 - 16:32 Promjenite veličinu teksta: A A A\nRezervna lokacija je opremljena sa ciljem očuvanja kontinuiteta poslovnih funkcija CBCG i ograničavanja mogućih gubitaka u vanrednim situacijama.\n„Oprema za rezervnu lokaciju obezbijeđena je bespovratnim sredstvima Evropske unije, što predstavlja još jedan vid podrške Centralnoj banci Crne Gore u procesu pridruživanja Evropskom sistemu centralnih banaka, odnosno ispunjavanju neophodnih kriterijuma iz pregovaračkog poglavlja IX – Finansijske usluge“, kazali su iz CBCG.\nGuverner Žugić se zahvalio Delegaciji Evropske unije na podršci i dobroj koordinaciji, podsjećajući da je ovo treći projekat podrške EU Centralnoj banci Crne Gore, pored twinning projekta snaženja finansijskih institucija i opremanja server sale na primarnoj lokaciji CBCG. On je pored značaja ogromne materijalne podrške istakao i „važnost podrške Evropske unije u prepoznavanju potreba snaženja stabilnosti finansijskog sistema i implementacije najviših standarda EU“.\nSredstva za realizaciju ovog projekta, u ukupnom iznosu od 288.731 eura, obezbijeđena su kroz program European Integration Facility, koji je dio pretpristupne pomoći Evropske unije.


U toku pripremni radovi za sanaciju i asfaltiranje ceste u Novom Gradu - Akta.ba\n26.03.2020. 08:11 / Izvor: Akta.ba\nNakon što je završena izgradnja separatne kanalizacione mreže u Kodžinoj ulici u Švrakinom Selu u općini Novi Grad, u toku su pripremni radovi za sanaciju i asfaltiranje ceste do spoja sa Novopazarskom ulicom.\nTrenutno se vrše iskopi i tamponiranje kolovoza, nakon čega slijedi polaganje asfalta. Ovim radovima prethodila je izgradnja separatne kanalizacione mreže, a položeno oko 150 metara cjevovoda za fekalnu i oborinsku odvodnju. Ugrađene su visokokvalitetne hobas cijevi i priključeni stambeni objekti na novoizgrađeni kanalizacioni sistem.\nU proteklom periodu položeno je oko 880 metara cjevovoda za fekalnu i oborinsku kanalizaciju. Radovi su se izvodili u 2016. i u 2018. godini. Za te radove iz općinskog budžeta izdvojeno je oko 313.000 KM. U ulici Vejsila Čurčića, izgrađeno je 300 metara oborinske i 250 metara fekalne kanalizacione mreže, za šta je iz izdvojeno 200.000 KM. U Kodžinoj ulici ranije je izgrađeno 330 metara fekalne i kišne kanalizacione mreže, a za te radove izdvojeno je 113.000 KM. Priključenje stambenih objekata na novoizgrađenu mrežu, kao i nadzor nad izvođenjem radova vršilo je Kantonalno javno komunalno preduzeće „Vodovod i kanalizacija“.


Koštunica: Srbija spremna za početak novih razgovora pod mandatom UN\nPremijer Vojislav Koštunica izjavio je da je Srbija u potpunosti spremna da učestvuje u novim razgovorima koji bi bili organizovani isključivo pod mandatom Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija.\nU izjavi medijima Koštunica je izrazio uverenje da nova rezolucija Saveta bezbednosti treba da bude rezultat uspešno završenih pregovora i da se temelji na ostvarenom kompromisnom rešenju do kojeg bi došle dve strane. Veoma je važno da Skupština ovog meseca potvrdi principe na kojima počiva naša politika za rešavanje kosovskog pitanja i da na osnovu tih principa odredi jasan mandat za vođenje svih daljih pregovora o budućem uređenju Kosova, naveo je Koštunica.\nA ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Aleksejev izjavio je da Rusija neće da nameće Beogradu bilo kakvo rešenje i posebno naglasio da niko ne može na sto da stavi neko čarobno rešenje koje bi odgovaralo svima. Na pitanje da li bi Rusija bila spremna da pošalje svoje vojnike za očuvanje mira na Kosovu, ambasador Aleksejev je rekao da nije siguran da bi to bila dobra ideja i dodao da ne može da zamisli situaciju da bi Rusija bila zainteresovana za vojno prisustvo na Balkanu. To apsolutno ne odgovara onim zadacima koje je pred sebe postavila ruska diplomatija, rekao je Aleksejev.\nČak 70 odsto ispitanih građana Srbije, prema najnovijem istraživanju koje je sproveo Centar za slobodne izbore i demokratiju, nije spremno da ponovo uđe ni u kakav oružani sukob zbog Kosova, 34 odsto građana smatra da bi Srbija trebalo da se osloni na Rusiji, a 32 odsto na Evropsku uniju i 60 odsto smatra da Srbija treba da uđe u Evropsku uniju.


Slavna Turkinja uživa u najljepšem društvu - Gracija\nSlavna Turkinja uživa u najljepšem društvu\nMeryem Uzerli koja se proslavila ulogom Sultanije Hurem u seriji 'Sulejman Veličanstveni' u januaru je rodila djevojčicu koju je nazvala Lily Koi, a nagađa se da je njen otac glumac Čaglaru Ertugrulu s kojim je navodno već neko vrijeme u vezi. Turkinja živi u Berlinu, a tu i tamo odškrine vrata svog privatnog života\nOd kraja snimanja hit serije koja je zaludila region, prošlo je već sedam godina, a upravo toliko prošlo je i od trenutka kada se glumica ostvarila u ulozi majke. Njena prva mezimica, kćerkica Lara koju je dobila iz veze s turskim poduzetnikom Canom Atesom, sredinom februara proslavila je svoj sedmi rođendan.\nPopularna Turkinja više puta je izjavila da je jako bliska i povezana sa starijom kćeri koju naziva ljubavlju svog života, a sada je odlučila pokazati kako izgledaju njeni trenutci sreće s obje kćeri. Sretna mama pozirala je grleći svoje djevojčice.\nPrethodni članakHranom protiv znojenja\nNaredni članakFood truck s tri Michelinove zvjezdice


FK Crvena Zvezda i Partizan i Beogradski maraton treći put na zajedničkom zadatku - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tFK Crvena Zvezda i Partizan i Beogradski maraton treći put na zajedničkom zadatku\nFK Crvena Zvezda i Partizan i Beogradski maraton treći put na zajedničkom zadatku\nDresovi sa fudbalskog derbija uzmeđu Crvene zvezde i Partizana biće dati na prodaju, a prikupljena sredstva će biti donirana u humanitarne svrhe.\nProlećni prvenstveni derbi, između fudbalskih klubova Crvena zvezda i Partizan, 164. po redu, u okviru Linglong Tire Super lige biće održan u sredu 07. aprila 2021. godine.\nNa inicijativu Beogradskog maratona i uz podršku uprava i fudbalera Crvene zvezde i Partizana, kao i Zajednice fudbalskih klubova Superlige, ovogodišnja najveća utakmica srpskog fudbala „večiti“ derbi – osim uobičajenog velikog sportskog značaja, imaće i svoj humanitarni karakter.\nOvogodišnji 34. Beogradski maraton biće održan 16.05.2021.g. pod sloganom „Bez barijera“ kao znak podrške i solidarnosti sa osobama sa invaliditetom. Želja nam je da ukažemo na probleme sa kojima se svakodnevno suočavaju osobe sa invaliditetom, kao i da stvorimo uslove za konkretna rešenja istih – radi uklanjanja mentalnih i fizičkih barijera kako bi se osobe sa invaliditetom što efikasnije uključile u redovne tokove života.\nU periodu od održanog derbija do održavanja 34. Beogradskog maratona organizovaće se prodaja dresova fudbalera Crvene Zvezde i Partizana u kojima će igrati utakmicu – radi prikupljanja sredstava za unapređenje uslova za bavljenje sportom i rekreacijom osoba sa invaliditetom – prevashodno mladih i dece.\nO konkretnim ciljevima i načinu prodaje dresova javnost će uskoro biti obaveštena, kao i o postignutim rezultatima po završetku cele akcije.\nPartneri i aktivni učesnici u realizaciji celog projekta su i Sportski savez osoba sa invaliditetom Beograda i Srpski filantropski forum.\nU prethodnom periodu, fudbalski klubovi Partizan i Crvena Zvezda i Beogradski maraton sarađivali su na sličan način kada su, prvo, po održanom 116. derbiju, u aprilu 2001., godine u okviru kampanje „Trčim za decu“ prodajom dresova sa derbija, kao i majca sa 14. Beogradskog maratona, prikupljena značajna sredstva koja su tom prilikom iskorišćena za rekonstrukciju i izgradnju domova za brigu o deci bez roditeljskog staranja u Kulini i Stamnici.\nDrugi put, posle održanog 126. derbija u aprilu 2006. godine, prodajom dresova prikupljena su sredstva za sprovođenje kampanje „Škola bez nasilja“, koju je u Srbiji realizovao UNICEF, a u kojoj je aktivno učestvovao i Beogradski maraton kroz organizaciju Dečijeg maratona i 19. Beogradskog maratona.\nDatum: 06.04.2021. Autor: Beogradski maraton\n+ dr Milan Mihajlović izabran za gener...


Vojska Srbije najviše aktivnosti broji krajem godine - RTV Santos\nVojska Republike Srbije najviše aktivnosti broji krajem godine kada se na istorijski važnim datumima vide sposobnosti vojnika na delu. Potpukovnik komandant 11. Pešadijskog bataljona u Pančevu, Goran Roganović, istakao je da je njegov bataljon učestvovao u brojnim aktivnostima u okviru zadataka prve misije, odnosno odbrane države.\n– Mi konstantno sprovodimo aktivnosti obuke i naši su pripadnici učestvovali na velikim vežbama koje su održane ove godine. Istakao bih i vežbu „Tisa“ sa pripadnicima rečne flotile, a koja je izvedena uspešno na nivou Prve brigade kopnene vojske. Pored toga, naš bataljon sprovodi obuke gađanja, taktičke vežbe, kao i samostalne zadatke- rekao je otpukovnik komandant 11. Pešadijskog bataljona u Pančevu, Goran Roganović i dodao da njegov bataljon i sledeće godine očekuju aktivnosti obuke.\nLica koja su mlađa od 30 godina i državljani su Republike Srbije, a služili su vojni rok sa oružjem, mogu da se prijave i zaposle se kao profesionalni vojnici pri Vojsci Srbije, bez obzira na pol. Ostalim licima koja su zainteresovana za rad u Vojsci, a nalaze se u vojnoj evidenciji, potpukovnik komandant Roganović uputio je poziv za služenje dobrovoljnog vojnog roka.\nPrethodnoSekretar Basta primio karatistu Srđana Marića\nSledećePretežno sunčano, u Južnom Banatu olujni udari vetra\n11. januara 2022.\t08:25


Ženska košarkaška reprezentacija Srbije ovog leta je iz Zrenjanina krenula ka medalji na Evropskom prvenstvu, a u "Kristalnoj dvorani" domaćini će sada biti košarkaši, pod vođstvom selektora Aleksandra Đorđevića.\nPosle (više nego) prijateljske utakmice protiv Borca u Čačku, odigrane po silasku sa priprema na Kopaoniku, sledi prvi pravi internacionalni duel, protiv selekcije Finske.\nIako će utakmicu direktno prenositi RTS i Arena sport, ljubitelji košarke u Banatu sjajno su reagovali na dolazak "orlova" u taj deo Srbije.\nKako je saopštio Košarkaški savez Srbije, rasprodate su sve ulaznice za meč koji se igra u sredu od 21.00.\n"Kada god imamo priliku, sa velikim zadovoljstvom, pripremne utakmice igramo van Beograda. Ovog puta je red došao na Zrenjanin, a činjenica da su sve ulaznice rasprodate i da vlada veliko interesovanje za našu utakmicu sa Finskom, čini nas posebno radosnim", rekao je Đorđević.\nStrateg Srbije izrazio je uverenje da će se igrači na pravi način odužiti ljubiteljima košarke koji dođu u "Kristalnu dvoranu".\nJedino, odnosno jedini koji će nedostajati za maksimalan spektakl je as Denver Nagetsa Nikola Jokić, koji će se nacionalnom timu priključiti dan posle ovog meča i možda biti u konkurenciji za duel sa Litvanijom, u subotu u "Štark areni".\nRevanš u Kaunasu zakazan je za ponedeljak 12. avgust, nakon čega "orlovi" idu u Atinu na Akropolis kup, pa već 20. avgusta u Kinu, gde će radi aklimatizacije provesti 10 dana do početka Mundobasketa i imati još tri kvalitetne provere (Italija, Novi Zeland, Francuska).\nPrvu utakmicu na Svetskom kupu Srbija igra u Fošanu protiv Angole (31. avgusta od 9.30 po našem vremenu).


Studija: Trumpova deregulacija mogla bi da poveća emisiju CO2 za 200 miliona tona godišnje\nRast kod drugog najvećeg svjetskog emitera gasova "staklene bašte", odmah iza Kine, potkopaće globalne napore da se izbjegnu najgori efekti klimatskih promjena za koje naučnici kažu da su izazvane sagorijevanjem fosilnih goriva i koje vode u razarajući porast nivoa mora, suše i sve češće moćne oluje.\n"Akcije Trumpove administracije vode ka virutelnoj predaji klimatskim promjenama", kaže se u izvještaju državnog centra koji se bavi pitanjem energije i uticaja na prirodnu sredinu, objavljenom na okupljanju Nacionalne asocijacije državnih tužilaca u Washingtonu.\nIzvještaj je pripremila grupa istaživača, sa sjedištem izvan njujorškog Pravnog fakulteta, koji su analizirali uticaj povlačenja šest glavnih regulativa povezanih za klimatske promjene, za koje Trump traži da budu ponovo izrađeni zbog liberazliacije biznisa.\nKalfornija, na primjer, predvodi koaliciju od 21 države koja izaziva povlačenje standarda o izduvnim gasovima vozila koje je sprovela administracija. Slabljenje tih standarda dovešće do dodatnih 16 do 34 miliona tona emisije ugljen-dioksida godišnje do 2025, tvrdi se u izvještaju.\nTakođe se procijenuje da će američki vozači za cijene goriva platiti dodatno između 193 milijarde i 236 milijardi dolara bez nacionalnih standarda o čistoći.\nTrumpova administracija rekla je da želi da umanji standarde koji regulišu emisiju gasova kod vozila zbog toga što oni čine da automobili budu preskupi.\nTrumpov zakon o Pristupačnoj čistoj energiji (ACE), kojim je zamijenjen Plan o čistoj energiji iz Obamine ere, takođe bi rezultirao velikim skokom emisije uz veći broj prijevremenih smrti zbog lošeg kvalteta vazduha, kaže se u izvještaju.\nAdministracija je uzvratila da će njena pravila umanjiti emisiju na isti način kao i Plan o čistoj energiji, ali na način koji se striktno pridržava odredaba federalnog Zakona o čistom vazduhu.\nŠest regulacija koje je proučavao centar obezbjeđuju "najvažniju šansu da se u kratkom roku umanji emitovanje gasova 'staklene bašte' i bori protiv klimatskih promjena", kaže se u izvještaju.


Milka, Coca-Cola i Vegeta najjači brendovi u regionu - Marketing Mreža\nMilka, Coca-Cola i Vegeta najjači brendovi u regionu\nNa regionalnoj lestvici najjačih brendova široke potrošnje prva tri mesta zauzimaju čokolada „Milka“, „Coca-Cola“ i „Vegeta“, saopštila je kuća Valikon.\nIza njih slede „Argeta“, „Cedevita“, „Cockta“, „Orbit“, krema „Nivea“, „Smoki“, sokovi „Fructal“, „Paloma“ maramice, „Nescafe“, „Plazma“ keks, „Aqua Fresh“, „Jaffa“, „Fanta“, „Dorina“, „Lenor“, „Pepsi“, „Kiki“, „Chipsy“, „Nutela“, „Arial“, „Podravka“ supe i „Dukat“ jogurti.\nMeđu najpopularnijim robnim markama u regionu preovladavaju nekadašnji jugoslovenski brendovi, pa je među prvih 10 ove godine njih šest sa korenima u regionu: „Vegeta“, „Argeta“, „Cedevita“, „Cockta“, „Smoki“ i „Fructal“, navodi se u istraživanju, čije rezultate objavljuje portal Indikator.ba.\nJačina robne marke je određena na osnovu prepoznatljivosti, iskustva i korišćenja brenda. Istraživanje je sprovedeno od maja do juna 2013. na reprezentativnim uzorcima od 1.000 do 1.500 punoletnih osoba. Jačinu pojedinih brendova široke potrošnje Valikon u regionu meri jedinaesti put zaredom.


U četvrtak posebna sjednica parlamenta RS-a na Dodikov zahtjev\nFoto: Anadolu Agency/Arhiv\nJelena Kisić, 16/07/2019\nPosebna sjednica Narodne skupštine Republike Srpske (RS) na zahtjev predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorada Dodika bit će održana u četvrtak, 18. jula, odlučio je večeras parlamentrani kolegijum.\n“Kao član iz reda srpskog naroda potegao sam pitanje vitalnog entitetskog interesa i to ću objasniti Narodnoj skupštini RS-a zašto to nije dobro. U danu kada smo poslije deset godina potpisali ugovor o izgradnji mosta na Savi, usvaja se odluka koja može poremetiti tu vrstu priče”, kazao je Dodik danas u Sarajevu.\n“Pelješki most se već gradi i mislim da bi bilo previše subjekata s kojima bi imali probleme u tom pogledu”, poručio je Dodik.\n“Ukoliko se to ne desi, treba pokrenuti postupak mirenja kako je predviđeno međunarodnom konvencijom, a ukoliko i to ne uspije, treba pokrenuti postupak pred Međunarodnim sudom za prava mora”, kazao je.\n“Ukoliko u Narodnoj skupštini Republike Srpske dobije dvotrećinsku većinu, zaključak neće biti usvojen, u suprotnom će biti postupano onako kako je navedeno u zaključku”, pojasnio je Džaferović te poručio da BiH ne traži ništa što nije njeno.\nTags\t#Milorad Dodik\t#Predsjedništvo BiH\nDnevnik 3 [16.07.2019.]\nHrvatska - BiH: Potpisani ugovori o izgradnji mosta preko Save kod Gradiške\nCrna Gora: Preminuo još jedan pacijent zaražen koronavirusom\nSTK BiH: Podrška bh. kompanijama iz sektora metaloprerade i drvoprerade\nRS: Prosječna plata u augustu 962 KM\nSmanjen broj zahtjeva za azil u zemljama EU zbog pandemije virusa korona\nFBiH na Sarajevskoj berzi prodala obveznice u vrijednosti 50 miliona KM


Zapadni Balkan će biti izuzet iz restrikcija koje se tiču izvoza medicinskih proizvoda iz Evropske unije (EU) u vreme pandemije korona virusa, saopštila je 14. marta kasno uveče Evropska komisija (EK).\nEK je 15. marta uvela takozvanu “autorizacijsku šemu” koja podrazumeva ograničenje izvoza medicinske opreme van teritorije Evropske unije, s ciljem očuvanja neophodnih zaliha unutar bloka, s obzirom na ubrzani rast zaraženih i preminulih od korona virusa.\nOva mera obuhvata takozvane treće zemlje, uključujući i Zapadni Balkan.\nProšle nedelje, ministri inostranih poslova Zapadnog Balkana uputili su zajedničko pismo Komisiji tražeći da se ove zemlje izuzmu od restriktivnih mera za izvoz medicinske opreme.\nMera EK je bila privremena i ističe 25. aprila.\nSlužbe EK su zaključile da je to jedina preostala kategorija za koju je potrebna ovlašćenje za izvoz, kako bi se obezbedilo adekvatno snabdevanje radi zaštite zdravlja Evropljana u vreme pandemije korona virusa.


Održan sastanak predsjednika Odbora za prosvjetu, nauku, kulturu i sport sa ambasadorkom Republike Francuske\nponedjeljak, 10 decembar 2018 16:39\nPredsjednik Odbora za prosvjetu, nauku, kulturu i sport Radule Novović sastao se danas sa izvanrednom i opunomoćenom ambasadorkom Republike Francuske u Crnoj Gori NJ. E. Kristin Tudik Gabori.\nPredsjednik Odbora je upoznao ambasadorku Republike Francuske sa nadležnostima i funkcionisanjem Odbora za prosvjetu, nauku, kulturu i sport Skupštine Crne Gore, kao i sa aktivnostima Odbora u vezi sa reformom obrazovnog sistema u Crnoj Gori, nakon donošenja seta od osam zakona iz oblasti obrazovanja, polovinom prošle godine. Predsjednik Odbora je istakao, da je Crna Gora čvrsto opredijeljena, da u oblasti obrazovanja, u što kraćem periodu, dostigne standarde koji su postavljeni u razvijenim zemljama, kao i da su obrazovanje, nauka, kultura i sport najbolji osnov za povezivanje država.\nAmbasadorka Tudik Gabori je iskazala zadovoljstvo zbog organizacije sastanka. Navela je da obrazovanje, nauka, kultura i sport predstavljaju osnovu iz koje proizilaze glavne vrijednosti u jednom razvijenom društvu, pa stoga, glavni cilj treba da nam bude da naučimo, od najranijeg uzrasta, kako da ih usvojimo i primijenimo na pravi način, jer od toga zavisi budućnost svake zemlje. Posebno je istakla značaj otvaranja Francuske evropske škole u Podgorici (EFEP), 3. septembra tekuće godine, i navela da je, samim tim, Crna Gora postala dio međunarodne mreže francuskih škola koje su namijenjene djeci svih nacionalnosti, što Glavnom gradu daje međunarodni značaj i status, jer je riječ o obrazovnom modelu priznatom širom svijeta.\nAmbasadorka Republike Francuske je pohvalila trud koji Crna Gora ulaže u sprovođenje reforme obrazovnog sistema i istakla saglasnost da je potrebno nastaviti sa prilagođavanjem obrazovnim sistemima u razvijenim zemljama. Navela je da je, tokom obilaska obrazovnih institucija u Crnoj Gori, veoma pozitivno iznenađena poznavanjem francuskog jezika učenika koji pohađaju škole u opštinama na sjeveru Crne Gore. U vezi sa tim, u cilju očuvanja i promocije francuskog jezika, istakla je da, ovih dana, posvećeno radi na pripremi dogovora o saradnji i uspostavljanju kontakata povodom bratimljenja škola iz opština na sjeveru Crne Gore u kojima se uči francuski jezik, sa školama u gradovima u Francuskoj.\nSastanak je organizovan u cilju jačanja parlamentarne saradnje u oblastima iz nadležnosti Odbora za prosvjetu, nauku, kulturu i sport, kao i uspostavljanja komunikacije Odbora sa odgovarajućim radnim tijelima Narodne Skupštine i Senata Parlamenta Republike Francuske.


Najveće američke kompanije na offshore računima kriju 1,6 triliona dolara – Bankar.me\nApril 13, 2017 SAD, ZANIMLJIVOSTI Leave a comment\nMeđunarodna humanitarna organizacija Oxfam saopštila je kako 50 najvećih američkih kompanija na offshore računima drže blizu 1,6 triliona dolara kako bi izbjegle određene poreske obaveze.\nU izvještaju Oxfama se navodi kako Apple prednjači s blizu 200 milijardi dolara na offshore računima, a slijede ga kompanija Pfizer s 193,6 milijardi i Microsoft s 124 milijarde dolara na takvim računima.\nIz Oxfama takođe tvrde kako je najveći porast sredstava američkih kompanija na offshore računima zabilježen 2015. godine kada je na te bankovne račune nedostupne poreskim institucijama uplaćeno preko 200 milijardi dolara.\nSavjetnik u Oxfamu Robbie Silverman je kazao da je jasno da kompanije polaganjem kapitala na offshore račune izbjegavaju oporezivanje tih sredstava, ali da se to ustalilo kao praksa u cijelom svijetu.\n“Na taj način godišnje u SAD-u bude izbjegnuto plaćanje poreza u prosjeku od po 135 milijardi dolara”, kazao je Silverman.\nPOJMOVIameričke kompanije offshore računi ofšor kompanije\nLično bogatstvo najimućnijih ljudi na svijetu uvećano je prošle godine 12 posto na 202 hiljade …


Napad je prošlost, Luvr danas ponovo otvoren\nI. Đ. 4. februara 2017. 08:17\nJedan od najvećih i najpoznatijih muzeja na svetu „Luvr“ danas će ponovo biti otvoren, dan nakon što je francuski vojnik pucao u muškarca, naoružanog mačetom, koji je pokušao da uđe u taj pariski muzej, javila je francuska agencija AFP.\nBezbednosni izvori saopštili su ranije da je muškarac koji je u petak silom pokušao da uđe u Luvr i pritom pogođen iz vatrenog oružja, identifikovan kao Abdulah Reda al Hamami, 29-godišnji Egipćanin rođen u Dakahliji, provinciji severoistočno od Kaira.\nPrethodno je objavljeno da je napadač državljanin Egipta koji je stigao u Francusku krajem januara.\nTo je izjavio izvor blizak istrazi, prenosi Rojters.\nMuškarac koji je, naoružan mačetom, u petak napao i lakše ranio vojnika u centru Pariza u blizini muzeja Luvr, uzvikujući „Alahu ekbar“, teško je povređen, nakon što je drugi vojnik pucao u njega, a francuske vlasti su pokrenule istragu o napadu koji su okarakterisale kao teroristički.\nSnažna eksplozija u centru Pariza, povređeno 36 – mnogi kritično…\nNačelnik pariske policije Mišel Kado potvrdio je da je napadač imao mačetu i dva ranca i da je pokušao da uđe u podzemni tržni centar kod Luvra, prenose francuski mediji.\nKado je rekao i da u rancima nije nađen eksploziv, javlja AFP.\nPremijer Bernar Kaznev okarakterisao je taj napad kao „po prirodi teroristički“.\nPolicija veruje da je napadač delovao sam i da je nameravao da izvrši teroristički napad, a uhapšena je još jedna osoba zbog sumnjivog ponašanja, navodi Rojters.\nJedan vojnik je danas oko 10:00 sati pucao na napadača nakon što je on mačetom napao drugog vojnika iz četvoročlane patrole koja je redovno na dužnosti u okolini čuvenog muzeja.\nPolicija navodi da je taj muškarac napao vojnika mačetom jer mu nije dozvoljeno da sa dva ranca uđe u tržni centar ispod muzeja, a potom je na napadača pucao drugi vojnik.\nNapadač, kod koga su pronađene dve mačete je, prema navodima medija, ranjen u stomak, nakon što je pet hitaca ispaljeno u njega.\nFrancusko Ministarstvo unutrašnjih poslova je saopštilo da se u muzeju nalazilo oko 1.000 ljudi u trenutku napada i da su zadržani unutra, na bezbednom.\nDo najnovijeg incidenta došlo je u trenutku kada su u Francuskoj na snazi najviše bezbednosne mere, s hiljadama pripadnika bezbednosnih snaga koji patroliraju prestonicom posle niza napada u poslednih par godina.\nVojnici u uniformi sa automatskim puškama redovno patroliraju oblašću oko Luvra, jedne od glavnih turističkih atrakcija u Parizu koja privlači milione posetilaca svake godine.\nApsurdne optužbe: Haos u Parizu „zakuvali“…\nDramatično: Pariz sinoć nije spavao, a „predsednik bogatih“…\nUdri, pucaj, pali: Najdramatičniji trenuci ustanka u Parizu…


Tražili 40 vozača, prijavilo se ŠEST - Bizlife.rs\n21:19 Sarajevo, 19/08/2019\n„Iako u najvećoj meri odlaze medicinari i IT stručnjaci, sve je evidentniji i odlazak vozača autobusa i kamiona, a prevoznička preduzeća suočavaju se s deficitom radne snage. Zeničko preduzeće Zenicatrans muku muči sa pronalaskom kadra. Na konkurs raspisan za prijem 40 vozača, javilo se svega šest ljudi“, navodi se u tekstu.\n„Ako se hitno nešto ne preduzme, brzo će doći do kolapsa prevozničkih preduzeća u BiH i neće imati ko da vozi autobuse. Moraju se poboljšati uslovi rada, odnosno da plate prate troškove života“, ističe Terzić.\n„Ipak, vozača autobusa u BiH je sve manje, i prevoznici se nalaze u bezizlaznoj situaciji. Ukoliko sistem ne preduzme nešto, preduzeća će biti primorana da stave ključ u bravu“, napominje se u tekstu.\nkonkurs bih autobus vozac


KCK – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / KCK\nTradicionalna jela srpske kuhinje, predmeti napravljeni u grnčarskoj radionici i drugi proizvodi starih zanata, izvezene ukrasne tkanine i nošnje predstavljaju neke od simbola srpske tradicije koja se mora sačuvati od zaborava, a najmlađima ukazati na značaj i vrednost nematerijalnog kulturnog nasleđa. „Etno dan“ je jedna od manifestacija koja se organizuje od 2013. godine sa tim […]\nFrancuski filmski karavan organizuje Francuski institut Beograd i KCK. Ljubitelji francuske kinematografije imaće priliku da od 10. do 13. decembra u Beloj sali KCK pogledaju četiri filma. To su filmovi u kojima su glumile čuvene francuske glumice Romi Šnajder i Žan Moro. Romi Šnajder prvi put je glumila u filmu kada je imala samo 15 […]\nMeseci jul i avgust, kao i celo Leto kulture Kulturnog centra Kruševac, obiluju programima za sve, od koncerata, preko dečijih i predstava za odrasle, izložba slika, promocija knjiga, do kolaž programa. Kulturni centar Kruševac i ove godine se potrudio da Kruševljanima priredi kvalitetne i zanimljive programe tokom celog leta, a danas startuje i Leto kulture […]\nU utorak, 03. jula 2018.godine od 20.30 u bašti Kluba KCK biće održano veče popularne muzike. Kao i svake godine, kruševački muzičari u saradnji sa Kulturnim centrom Kruševac, poklanjaju koncert sugrađanima. Izvođenjem evergrin, pop i starogradske muzike kruševljanima će se predstaviti Branko Rajković, Miki Rakić, Goran Janković, Aleksandar Karajović i Marko Milićević.\nKulturni centar Kruševac povodom 26 godina rad Ustanove poklanja sugradjanima KABARETSKU PREDSTAVU „BRAK USTVARI LJUBAV“. Predstava “Brak ustvari ljubav“ izvodi se na sceni Pozorišta na Terazijama i dozivela je 120 izvođenja. Ova pozorišno-kabaretska predstava se bavi ljubavno-bračnim životom jednog para, uzletima i nizbrdicama bračnog života, uz ideju da ništa nije teško i nemoguće ako postoji […]\n“Detektiv u muzeju” je edukativna radionica koju zajedničkim snagama organizuju Kulturni centar Kruševac i Narodni muzej Kruševac. Termin održavanja je danas od 17.00 sati u Narodnom muzeju, a ovu radionicu će voditi Nataša Dimovska, viši muzejski vodič Narodnog muzeja Kruševac, u saradnji sa Marijom Stojadinović, likovnim pedagogom Likovnog studija Kulturnog centra Kruševac. Ova radionica je […]\nU Beloj sali Kulturnog centra Kruševac, u utorak, 30. januara 2018. godine, sa početkom u 13 sati, biće predstavljeno novo izdanje časopisa PUTEVI KULTURE.\nКulturni centar Кruševac dodeljuje godišnju nagradu, kao trajni oblik priznanja pojedincima, za najviša dostignuća u oblasti kulture, prosvete i nauke za grad Кruševac, u cilju isticanja i vrednovanja stvaralaca i njihovog doprinosa u razvoju kulture, umetnosti, prosvete i nauke. Nagrada nosi naziv SVETOSAVSКA NAGRADA, kao simbol plemenitosti svega onoga što je kroz svoje delovanje značio […]


Kineska činija kupljena za 2, prodata za 2,2 miliona dolara\nKineska činija stara oko hiljadu godina, kupljena na rasprodaji u državi Njujork za svega nekoliko dolara, na nedavnoj aukciji prodata je za više od 2,2 miliona, prenose agencije. Neimenovana porodica iz Njujorka kupila je 2007. činiju prečnika 12,7 centimetara za tri dolara i držala ju je na svom kaminu ne zn\nKineska činija stara oko hiljadu godina, kupljena na rasprodaji u državi Njujork za svega nekoliko dolara, na nedavnoj aukciji prodata je za više od 2,2 miliona, prenose agencije.\nNeimenovana porodica iz Njujorka kupila je 2007. činiju prečnika 12,7 centimetara za tri dolara i držala ju je na svom kaminu ne znajući njenu stvarnu vrednost, saopštila je aukcijska kuća "Sadebis".\nPosle konsultacija sa ekspertima, vlasnici su činiju dinastije Song, staru oko hiljadu godina, dali na aukciju. Posuda je bila procenjena na 200.000 do 300.000 dolara ali je londonski diler Ðuzepe Eskenaz platio 2,22 miliona dolara.\nAukcijska kuća je navela da je jedina poznata činija istog oblika, veličine i gotovo identičnih šara u kolekciji Britanskog muzeja u Londonu više od 60 godina.\n"Činija je apsolutno savršena. Nema nijednu pukotinu, oštećenje ili neku drugu nesavršenost", kazao je Eskenaz koji je bio spreman da za predmet izdvoji još veću sumu.\nSledeća ⇨ Kina za petama Holivudu\nPrethodna ⇦ Kineski veleposlanik u Hrvatskoj posjetio Hrvatsku akademiju znanosti i umjetnosti


CGO: Dokazano da je Lakićević Đuranović plagirala rad, očekujemo osuđujuću presudu - CdM\nCGO: Dokazano da je Lakićević Đuranović plagirala rad, očekujemo osuđujuću presudu\n>>>Tužilac traži 3.000 eura kazne za Lakićević Đuranović i da joj se zabrani da bude profesorica<<<\n“Raduje nas što je ovaj postupak, nakon gotovo dvije godine, priveden kraju. Podsjećamo da je obilježen i brojnim odlaganjima na zahtjev odbrane, pa se i na na iznošenje završnih riječi čekalo duže od šest mjeseci”, navela je ova NVO na Tviteru.\n▪ #CGO je s pažnjom ispratio završne riječi u postupku koji se vodi protiv optužene Bojane Lakićević Đuranović, a zbog sumnje da je neovlašćeno preuzela dijelove specijalističkog rada studenta Đorđija Drinčića, koje je kasnije u zasebnom naučnom radu predstavila kao svoje. pic.twitter.com/Ey9pC4eCGN\n— CGO – CCE (@CGOCCE) September 14, 2021\nS obzirom na činjenice utvrđene u dokaznom postupku, očekuju osuđujuću presudu protiv Lakićević Đuranović.\n“Ističemo značaj ovog postupka i odluke koja slijedi, radi uspostavljanja sudske prakse, jer je prvi u Crnoj Gori vođen po optužnici za ovo krivično djelo”, ističe CGO.\nPodsjećaju i da je ODT u Podgorici nedavno podnijelo još jedan optužni prijedlog protiv Lakićević Đuranović zbog sumnje na izvršenje istog krivičnog djela u kvalifikovanom obliku, a po prijavi CGO.\n“Postupak koji je pred okončanjem, ali i onaj koji treba da počne, naglasili su značaj akademske čestitosti, odnosno nedostatak iste. CGO će kao i do sada raditi na praćenju i prevenciji ovakvih slučajeva, a pozivamo i Univerzitet da se u taj proces aktivno uključi”, poručuje ova NVO.\nTagsBojana Lakićević Đuranović Centar za građansko obrazovanje plagijat Univerzitet Crne Gore UCG\nĐukić optužen da je ranio odbornika DPS-a, te pucao u policajce


Aktuelno / Štampa / Poseta delegacije Svetske veterinarske organizacije\nMinistar poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede Dušan Petrović, dana 15. decembra 2011. godine, primio je delegaciju Svetske veterinarske organizacije – predsednika dr Fauzi Kehrida i neposrednog prethodnog predsednika dr Tjerd Jorna, u Vladi Republike Srbije sa kojima je razgovarao o stanju veterinarskog sistema u Srbiji i budućoj međusobnoj saradnji.\nTom prilikom ministar Petrović je izjavio: „Razgovor se odnosio na otvaranje procesa gde bi Srbija ušla u jednu vrstu utvrđivanja stanja celokupnog veterinarskog sistema na osnovu procedura koje su verifikovane u Svetskoj veterinarskoj asocijaciji.“\nMinistar poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede Dušan Petrović o razgovorima sa predstavnicima Svetske veterinarske organizacije\n„Veterinarska služba na najvišem nivou je nacionalni interes prvog reda a Srbija ima ogroman potencijal za povećanje stočarske i proizvodnje mesa, mleka i prerađevina, ali to nije moguće ostvariti ukoliko naš veterinarski sistem i državne i privatne veterinarske službe ne budu na najvišem svetskom nivou“, rekao je ministar Petrović.\nMinistar Petrović je dodao i da je gostima iz Svetske veterinarske asocijacije kazao da je Uprava za veterinu Ministarstva poljoprivrede i trgovine otvorena za svaku vrstu saradnje, da je svaka verifikacija dobrošla ali i ukazivanje na slabe tačke kako bi one što brže i efikasnije bile otklonjene.\n„Asocijacija trenutno okuplja više od 150 članova, kako nacionalnih organizacija tako i individualnih i kolektivnih članova poput Evropske federacije veterinara i veoma smo ponosni da smo u oktobru 2011. dobili novog člana – Veterinarsku komoru Srbije“, rekao je predsednik Svetske veterinarske asocijacije dr Fauzi Kehrid i podsetio da je asocijacija osnovana 1863. godine u Nemačkoj.\nPredsednik Veterinarske komore Srbije Grgo Tikvicki je napomenuo da je Veterinarska komora Srbije osnovana 1991. godine, da broji oko 4 100 članova od kojih se 3 050 bave veterinarskom delatnošću sa licencom i dodao: „Ove godine Komora je primljena u Svetsku veterinarsku asocijaciju kao punopravni i ravnopravni član sa pravom glasa a u prethodnom mandatu postala je članica i Evropske veterinarske organizacije“.\nNeposredni prethodni predsednik Svetske veterinarske asocijacije dr Therd Jorn izjavio je: „Rad na iskorenjivanju i suzbijanju bolesti životinja je veoma važan jer je 65 odsto svih zaraznih bolesti zajedničko i ljudima i životinjama i unakrsno prenosivo kao i 75 odsto novih zaraznih bolesti.“


Održan sastanak u Kolašinu: SNP obilazi odbore po Crnoj Gori – Borba\nU Kolašinu je održana sjednica opštinskog odbora SNP na kojoj je analizirana aktuelna politička situacija ali i razmatrane aktivnosti koje se sprovode u SNP, saopšteno je iz te stranke.\n“Na sjednici je izabran i potpredsjednik opštinskog odbora Boško Šuković kao i novi Izvršni odbor. Za sekretara opštinskog odbora izabran je Rade Ćetković, diplomirani ekonomista, dok je u Glavni odbor SNP CG kooptiran Ljubiša Tripković.\nSjednici u Kolašinu je prisustvovao i predsjednik SNP CG Vladimir Joković, sekretar IO Dragan Vukić i portparol Miloš Rajković”, navode u saopštenju.\nPredsjednik Joković je, kako dodaju, prisutne upoznao sa aktuelnostima crnogorske političke zbilje i novom političkom savezu “Da svako ima”, ali i partijskim aktivnostima oko revitalizacije svih mjesnih i opštinskih odbora.\n“Na skupu je data jedinstvena podrška predsjedniku Jokoviću i rukovodstvu partije da ove aktivnosti sprovede do kraja”, zaključeno je u saopštenju.\nVučić sa Merkel o Kosovu


Posle pobede nad Radnikom isplivali neverovatni podaci - Alo.rs\nPosle pobede nad Radnikom isplivali neverovatni podaci\nI pored neiskorišćena dva penala, osvojili su izabranici Dejana Stankovića tri važna boda.\nFudbaleri Crvene zvezde su savladali ekipu Radnika posle preokreta u okviru 32. kola Superlige Srbije (2:1), međutim to nije prvi put da su crveno-beli uspeli da preokrenu rezultat u prolećnom delu sezone i stignu do pobede.\nOd početka drugog dela sezone izabranici Dejana Stankovića u pet utakmica su bili u situaciji da moraju da preokrenu rezultat kako bi stigli do pobede. Upravo u tim momentima je na površinu izlazio dobro poznati inat prvotimaca kluba koji su u iz svih pet duela izašli kao pobednici, a poslednji takav izazov bio je protiv Radnika. Crveno-beli tokom čitave sezone pokazuju da su "gladni" pobeda, kao i da žele da do kraja prvenstva zabeleže sve trijumfe, što dovoljno govori o karakteristikama ovog tima, koji ima izražen pobednički mentalitet.\nTokom prolećnog dela sezone igrači Zvezd epreokrenuli su rezultat protiv Spartaka, Voždovca, Mladosti, Javora i Radnika. Već u uvodim utakmicama drugog dela sezone crveno-beli su pokazali kako se bori za klub do poslednjeg sudijskog zvižduka. Izabranici Dejana Stankovića su na utakmici protiv Spartaka imali gol zaostatka sve do 81. minuta, a onda su na scenu stupili Ivanić i Sanogo koji su se upisali u listu strelaca i doneli klubu tri boda. Sledeći test koji su igrači Zvezde uspešno prošli bio je protiv Voždovca. Postigli su domaćini gol za rano vođstvo, ali je u 30. minutu 27. kola Superlige Srbije El Fardu Ben započeo preokret koji je završen goleadom, a u listu strelaca upisali su se i Ivanić, Gavrić i Vukanović.\nSledeće kolo bila je nova prilika za izabranike Dejana Stankovića da potvrde Zvezdinu moć preokreta. Igralo se 28. kolo prvenstva, a ekipa Mladosti iz Lučana je uspela da stigne do prednosti u 34. minutu, međutim njihova radost zbog vođstva utihnula je pet minuta kasnije, a upravo za to se pobrinuo Nemanja Milunović. Do kraja prvog poluvremena golove su postigli Kanga i Pavkov, a tačku na duel je stavio Nikolić koji je potvrdio Zvezdinu ubedljivu pobedu u 51. minutu meča.\nČetiri dana posle odigranog 164. večitog derbija i pobede nad Partizanom, izabranici Dejana Stankovića odigrali su utakmicu protiv Javora, koja je u uvodnim minutima meča stigla do prednosti. Međutim crveno-beli ni u jednom trenutku nisu klonuli duhom i „petardom“ u Ivanjici su stigli do preokreta i potvrde veoma bitne pobede u večitom derbiju. Pobedu Crvenoj zvezdi u tom meču doneli su Katai, koji je dva puta zatresao mrežu Javora, Milunović, Ben i Falko. Poslednji u nizu fantastičnih preokreta bio je meč protiv Radnika, kad su posle početne prednosti Surduličana, Sanogo i Ivanić bili na visini zadatka i doveli tim do još jedne pobede u domaćem prvenstvu ove sezone.\nFudbaleri Crvene zvezde i u jesenjem delu sezone su bili na vrhunskom nivou kad je bilo potrebno pokazati karakter, izdržati pritisak i izaći kao pobednik. Prva utakmica koju su preokrenuli crveno-beli bila je protiv Inđije odigrana 8. novembra. Izabranici Dejana Stankovića poveli su preko Falćinelija, međutim to nije obeshrabrilo igrače Inđije koji su postigli dva gola i preokrenuli rezultat. U tim momentima je proradio dobro poznati zvezdaški inat, a Katai i Falćineli su se pobrinuli da crveno-beli slave i na ovom meču.\nSledeći podvig crveno-belih bio je u šesnaestini finala Kupa Srbije, kad su za svega 15 minuta anulirali prednost Zlatibora i postigli četiri gola, a Ivanić, Vukanović, Pankov i Radulović srušili snove ekipe Zlatibora o plasmanu u narednu fazu takmičenja. Igrala se osmina finala Kupa Srbije, a izabranici Dejana Stankovića su bili na još jednom ozbiljnom ispitu. Ovog puta fudbaleri Rada su uspeli da postignu vodeći gol, ali su se Stankovićevi momci vrlo brzo vratili na pravi put i golovima Spiridonovića i Krstovića plasirali u četvrtfinale Kupa Srbije.\nsuperliga srbije Radnik Surdulica FK Crvena zvezda Fudbal\nNema više vožnje po centru Beograda zbog novog propisa: Stavljen veto na omiljene automobile Srba


Podgrađe Petrovaradina; foto: Igor Conić\nProtekle nedelje u podgrađu Petrovaradinske tvrđave održana je Međunarodna letnja akademija o upravljanju istorijskim gradskim četvrtima. Fokus Akademije stavljen je na revitalizaciju ovog starog gradskog jezgra, a “Slučaj Petrovaradin” predstavlja prvi istraživački segment u okviru uređenja.\nGovoreći iz iskustva u oblasti obnavljanja važnih gradskih četvrti i javnih prostora u svetskim gradovima, učesnici diskusije na Međunarodnoj letnjoj akademiji, koja je održana nedavno u Novom Sadu, složili su se oko toga da uspeh projekata ovog tipa leži u kontinuiranoj i konstruktivnoj saradnji između različitih gradskih departmana. Interdisciplinarni pristup pri upravljanju kulturnim nasleđem podrazumeva saradnju konzervatora sa stručnjacima iz različitih oblasti poput sociologije, ekonomije, istorije, turizma i ostalih.\n“Dok rukovodimo istorijskih nasleđem, mi zapravo pokušavamo da upravljamo ne samo istorijski i arhitektonski važnim obeležjima grada, nego i daleko širim spektrom vrednosti u koje spadaju naša sećanja, lični odnos stanovnika prema određenom delu grada i mnogo toga drugog”, objašnjava Adam Vilkinson direktor fondacije Svetsko nasleđe Edinburg.\nZa uspešnu saradnju između stručnjaka iz različitih oblasti, a pogotovo profesionalaca i lokalnog stanovništva, neophodno je uspostaviti kvalitetnu komunikaciju i naći zajednički jezik koji pričaju svi. Ana Pereira Roders, profesorica zaštite kulturnog nasleđa, naglasila je da ovakav pristup prate različiti izazovi, i da se oni prvenstveno odnose na postavljanje pravih pitanja (pravim ljudima), na prihvatanje tuđih mišljenja i primedbi, ali i na nedostatak odgovornosti u slučaju da se određena rešenja pokažu neuspešnim. Naime, neprihvatanje odgovornosti za arhitektonske i urbanističke greške je velik problem koji sa sobom nosi niz logističkih izazova i sa njim se suočavaju čitavi timovi profesionalaca.\nMorate da pazite koga pozivate da sedne za vaš sto, odnosno kog investitora ćete uključiti u projekat.\n“Važno je da budemo odgovorni za odluke koje donosimo”, izjavila je Roders jer, kako kaže, pojedini arhitektonski projekti, bilo novi ili oni koji se grade u okviru rekonstrukcije starih gradskih područja, mogu da naprave značajne posledice po životnu okolinu. “Zato morate da pazite koga pozivate da sedne za vaš sto, odnosno kog investitora ćete uključiti u projekat”, zaključuje ona.\nKao primer uspešne urbanističke renesanse u okviru Letnje akademije pomenuta je i Greingerova četvrt u Njukaslu (foto: Flickr user Budby)\nIspitivanje građana od ključne važnosti\nNa diskusiji je naglašeno da ne funkcionišu sve metode podjednako dobro u svim društvenim zajednicama, i da je zato važna adekvatna prioritizacija zadataka, pa čak i spremnost projektanata na improvizaciju u određenim momentima. Veliki uticaj na prioritizaciju treba da ima lokalno stanovništvo, jer planeri i konzervatori svakodnevno donose odluke koje utiču na svakodnevne radnje i rute ovih građana.\nIstoričar Adam Vilkinson je naglasio da pri ispitivanju građana ne treba zaboraviti i na one najmlađe jer opzervacije dece starosti do 16 godina vrlo često dovode do izuzetnih saznanja. Radeći na projektu u Edinburgu, Vilkinson je zapazio da jednostavan dečji opis svakodnevne putanje do škole krije u sebi značajne podatke o kulturi i ambijentu jednog mesta. Njegova organizacija u Edinburgu zato sprovodi program „Detektivi nasleđa“ pri kojem deca i mladi istražuju grad i tajne njegovog podzemlja, uče o velikim kriminalističkim slučajevima i urbanim legendama, te tako uz avanturu upoznavaju grad.\nJednostavan dečji opis svakodnevne putanje do škole krije u sebi značajne podatke o kulturi i ambijentu jednog mesta.\nDa podsetimo, slična ispitivanja izvršena su i u Beču koji je ove godine po deveti put zaredom proglašen za grad sa najboljim kvalitetom života u svetu. Isto tako, arhitekta Marek Sivak, gost Fondacije 2021 sa kojim smo razgovarali u aprilu, opisao je kako je njegova organizacija na konto dečjih opzervacija i inicijative građana uspela da od jedne krizne tačke u Plzenju napravi bezbedan i osvetljen javni prostor s inovativnim igralištem za decu.\nJoš jedan projekat Vilkinsove fondacije odnosi se na rekonstrukciju osvetljenja na ulicama u starom jezgru Edinburga. Na fotografiji je instalacija umetnika Calluma Innesa na edinburškom Regent mostu za potrebe aktuelnog Edinburgh Art Festivala.\nIz ugla novosadskog Zavoda\nO tome kako iz prve ruke izgleda proces konzervacije petrovaradinskog Podgrađa, kao i uporedna komunikacija sa gradskim kancelarijama i lokalnim stanovništvom, pričala je Katarina Maksimov:\n“Kada sam u okviru Zavoda počela da radim na ovom projektu želela sam da budem na terenu, istražujem zgrade i lokacije, da pratim zamenu svake stare cigle novom ciglom i da gledam kako se menjaju stvari. Ali, ubrzo sam shvatila da, kada se radi o konzervaciji Petrovaradinske tvrđave i Podgrađa, svi imaju svoje mišljenje i ideju o tome kako bi to trebalo da se uradi”.\nPre dve godine, Zavod za zaštitu spomenika kulture Grada Novog Sada, zajedno sa saradnicima, počeo je da radi na novom generalnom planu o uređenju Tvrđave i Podgrađa. Usled priprema za Evropsku prestonicu kulture u Novom Sadu 2021, intenzivirale su se restauratorske aktivnosti u ovom delu grada, pa je pritisak na gradske konzervatore postao još jači.\nJedini zakon koji reguliše protekciju kulturnog nasleđa nije menjan još od 1994. godine i na njega se ne može osloniti.\nMaksimov je takođe naglasila da u ovom kontekstu najveći izazov predstavlja činjenica da jedini zakon koji reguliše protekciju kulturnog nasleđa nije menjan još od 1994. godine i da se na njega ne može osloniti. Pored toga, dodatan problem predstavlja nedostatak obrazovanja stanovništva po pitanju važnosti kulturnih dobara. Ona zaključuje da uspe projekta uređenja Petrovaradinske tvrđave i podgrađa u velikoj meri zavisi od entuzijazma ljudi koji na njemu rade i nada se da će podrška Fondacije 2021 u velikoj meri pomoći u tome.\nSređene fasade u Podgrađu, ali šta ćemo sa suštinom; foto: Igor Conić\nO Exitu, umetnosti i džentrifikaciji\n„Nisu lepe umetnosti one koje danas oblikuju kvartove. Tu ulogu igraju dizajn, moda, IT industrija i ostale sfere. Zato treba da budemo vrlo obazrivi kada biramo ko će dobiti prostor na korišćenje u starim gradskim jezgrima“, napomenula je Višnja Kisić, istoričarka umetnosti i generalna sekretarka udruženja Evropa Nostra Srbija, i time započela razgovor o jednoj od najizazovnijih tema kada je u pitanju očuvanje Petrovaradinske tvrđave. Naravno, radi se o Exitu. Pitanje je kako pristupiti kompleksnoj problematici festivala koji je toliko koristan za grad koliko i opasan za samu tvrđavu (ukoliko bude nastavila da stoji u ovakvom stanju), a ispostavilo se da i Edinburg i Njukasl „pate“ od sličnih muka. Učesnici diskusije su naglasili da taj problem ne može da se reši bez direktne i javne komunikacije između organizatora festivala i lokalnog stanovništva.\nPitanje je kako pristupiti kompleksnoj problematici Exit festivala koji je toliko koristan za grad koliko i opasan za samu tvrđavu.\nLus Veldpaus, istraživačica u oblasti studija urbanizma, arhitekture i kulturnog nasleđa na Univerzitetu u Njukastlu, naglasila je da, kada se upravlja jednom starom građevinom, problem nije naći investitora koji bi hteo da je kupi i potom demolira, već dođi do podrške gradskih vlasti za njenu rekonstrukciju, a da je to posebno izraženo u manje razvijenim zemljama.\nMeđunarodna letnja akademija na kojoj se iz svih uglova ispitivala mogućnost obnove petrovaradinskog jezgra završena je u nedelju 12. avgusta kada su na zajedničkom događaju učenici predstavili svoja rešenja uređenja tvrđave i podgrađa. Aktivnosti globalne grupe stručnjaka u oblasti očuvanja kulturnog nasleđa u urbanim sredinama mogu se pratiti na stranici Historic Urban Landscapes. „Slučaj Petrovaradin“ ostaje otvoren do daljnjeg.\nLetnja akademija o kulturnom nasleđu\nLetnja akademija je privukla 30 mladih stručnjaka iz 26 zemalja, a neki od predavača govorili su na javnoj diskusiji tokom prvog dana projekta. To su Ana Pereira Roders s Univerziteta u Ejndhovenu, inače osnivačica Globalne opservatorije za istorijske urbane pejzaže, zatim Adam Vilkinson, direktor fondacije Svetsko nasleđe Edinburg koja upravlja istorijskim jezgrom tog grada, kao i dr Lus Veldpaus, istraživačica u oblasti studija urbanizma, arhitekture i kulturnog nasleđa na Univerzitetu u Njukastlu. Pored njih, na pitanja o rekonstrukciji starog jezgra Petrovaradina odgovarala je i konzervatorka Katarina Maksimov iz Zavoda za zaštitu spomenika kulture Grada Novog Sada, inače jedna od glavnih osoba na ovom projektu. Diskusiju je vodila Višnja Kisić, istoričarka umetnosti i generalna sekretarka udruženja Evropa Nostra Srbija, koja se već godinama bavi temom kulturnog nasleđa i interpretacija prošlosti.\nProjekat “Slučaj Petrovaradin” realizuju Udruženje Evropa Nostra Srbija, Zavod za zaštitu spomenika kulture Novi Sad i Fakultet za sport i turizam TIMS u partnerstvu sa međunarodnim organizacijama.\n#Adam Vilkinson #Ana Pereira Roders #novi sad #novi sad 2021 #petrovaradin #upravljanje gradovima


eKapija | U projekat Portonovi do sada uloženo 737,4 mil EUR - Na proleće otvaranje prvog hotela One&Only u Evropi\nIzvor: Mina | Sreda, 27.01.2021.| 17:03\nU projekat Portonovi do sada uloženo 737,4 mil EUR - Na proleće otvaranje prvog hotela One&Only u Evropi\nAzmont Investments je u projekat Portonovi do danas uložio 737,4 mil EUR, tri puta više nego što je prvobitno ugovoreno, saopštili su predstavnici kompanije i dodali da taj rizort nastavlja da bude jedan od najvećih brend ambasadora države.\n- Vođeni ciljem da kreiramo najbolji projekat u svojoj klasi, uložili smo tri puta više nego što je prvobitno ugovoreno i planirano. Naime, shodno ugovoru o dugoročnom zakupu, obavezna investija za period od četiri godine iznosila je 52 mil EUR, odnosno 258 mil EUR ulaganja u roku od osam godina - navodi se u saopštenju.\nKompanija je do danas uložila 737,4 mil EUR sa porezom na dodatu vrednost (PDV), dok je predviđena ukupna investicija za prvu fazu 828 mil EUR.\n- Imajući u vidu našu ambiciju da sarađujemo sa što većim brojem crnogorskih kompanija, ukupno je ugovoreno i isplaćeno 464 mil EUR upravo kompanijama koje su registrovane u Crnoj Gori, što kroz direktne ugovore sa kompanijom Azmont Investments, što preko glavnog izvođača radova, renomirane italijanske kompanije Impressa Pizzarotti - rekli su iz Azmont Investments-a.\nKako su, između ostalog istakli iz kompanije, Portonovi danas broji preko 300 zaposlenih.\n- S proleća, kada Portonovi bude u potpunosti operativan, zapošljavaće 750 zaposlenih direktno. Istovremeno, u svim njihovim maloprodajnim radnjama i trgovinama očekuje se još skoro 700 zaposlenih, što znači da u Portonovom direktno i indirektno stvaraju skoro 1,5 hiljada radnih mesta - stoji u saopštenju.\nIz Azmonta su saopštili i da će prvi evropski One&Only sa wellness centrom Chenot Espace otvoriti vrata gostima na proleće. Ovo će, kako navode, biti "poslednji dragulj Portonovog, koji će privući najbogatiju svetsku zajednicu putnika i pozicionirati Crnu Goru u sam vrh luksuznih turističkih ponuda".\n- Portonovi nastavlja da bude jedan od najvećih brend ambasadora Crne Gore, promovišući ono najbolje što zemlja može ponuditi. Svi događaji koje smo do sada organizovali širom sveta u gradovima kao što su London, Moskva, Dubai, Abu Dabi, Baku, Monako, Nica i Istanbul bili su samo početak, jer sada tim gostima otvaramo vrata da dođu Portonovi i Crnu Goru, i u potpunosti uživaju u lepotama, kulturi i načinu života karakterističnom za Mediteran i ljude ovde - zaključuje se u saopštenju.\nFrancuski investitor planira gradnju solarne energane u Pirotu 16.04.2021.\nNa prodaju rudnik Korlaće kod Raške 16.04.2021.\nNa prodaju proizvodne hale, objekti i mašine Industrije tekstila i sintetike iz Odžaka 16.04.2021.


EXPRES - Ovo je strašno i sramota šta se dešava našem narodu: Verbalni i fizički teror nad jednom Novosađankom od strane KOMUNALNE POLICIJE\nNOVI SAD - Na društvenim mrežama se velikom brzinom širi snimak sa novosadskih ulica na kome se vidi rasprava komunalaca i jedne sugrađanke.\n"Pomenuta gospođa, htela je da odbrani ženu koja je na ulici prodavala cveće, a koju su pripadnici komunalne policije želeli da oteraju i ako su svesni da ona ne prodaje cveće iz hira, već je u pitanju borba za preživljavanje", napisano je u opisu ovog snimka.\nZa sada nije poznato šta je tačno prethodilo ovoj raspravi, ali je video izazvao burne reakcije na društvenim mrežama.\nDo kada će Novi Sad i njegova nova - stara vlast tolerisati ovakve ispade? I kada će to SUSPENZIJA i OTKAZ početi da se primenjuju i u javnom sektoru, a da nije reč o smeni političkih garnitura?!.\nPitamo gradonačelnika da li će on i nadležni iz komunalne policije odreagovati ovog puta?\nDa li će javnost saznati kakve su mere preduzete da bi se sankcionisao ovakav oblik ponašanja?\nIli će se ignorisanjem poslati poruka da su ovo samo obična, svakodnevna, komunalna posla.\n/ #NSulice / Video: Kristijan Banjac / PODELITE! Niz sramnog i neprofesionalnog ponašanja komunalaca danas je dobio novu kariku. U pitanju je verbalni ali i fizički teror nad jednom Novosađankom. Pomenuta gospođa, htela je da odbrani ženu koja je na ulici prodavala cveće, a koju su pripadnici komunalne policije želeli da oteraju i ako su svesni da ona ne prodaje cveće iz hira, već je u pitanju borba za preživljavanje. Očigledno je da, komunalni policajac i njegova koleginica, nisu upoznati sa svojim ovlašćenjima, zakonima ove države, a ni elementarnom kulturom. Do kada će Novi Sad i njegova nova - stara vlast tolerisati ovakve ispade? I kada će to SUSPENZIJA i OTKAZ početi da se primenjuju i u javnom sektoru, a da nije reč o smeni političkih garnitura?!. Pitamo gradonačelnika Милош Вучевић da li će on i nadležni iz komunalne policije odreagovati ovog puta? Da li će javnost saznati kakve su mere preduzete da bi se sankcionisao ovakav oblik ponašanja? Ili će se ignorisanjem poslati poruka da su ovo samo obična, svakodnevna, komunalna posla. Što se pre opustimo, biće nam lakše...\nPosted by NSU-Uživo sa novosadskih ulica on Monday, September 19, 2016\nMore in this category: « Volstrit džornal: Jeremić jedini kandidat vredan pohvale\tSvetska banka: Nova svetska kriza moguća 2050. zbog mikroba »


Ovaj trgovinski lanac, koji u svetu više podseća na diskont, najkasnije kako je objavljeno, do sredine januara otvoriće objekte u Batajnici, Kruševcu i Subotici. Potom će tokom februara građanima biti dostupan u Kraljevu i Vršcu, a do kraja aprila i početka maja trebalo bi da počne sa radom ukupno 15 prodavnica u našoj zemlji.\nMERE je, inače, ispostava ruskeTorgservis grupe, osnovane 2009. godine, koja trenutno posluje na više od 800 lokacija širom Rusije pod brendom Svetofor i treći je po veličini lanac iza trgovačkih kompanija X5 i Magnit.\n"Do sada smo otvorili 1.500 diskont marketa i poslujemo u 10 zemalja. Došlo je vreme da proširimo svoje poslovanje i na srpsko tržište sa barem 100 marketa i prosečnom površinom od oko 1.000 kvadrata", istakli su iz filijale ruske kompanije u Srbiji u avgustu ove godine.\nKako je tada navedeno, planiraju da rade direktno s proizvođačima, sa strogom kontrolom kvaliteta i niskom trgovačkom maržom. Istaknuto je da će njihove cene biti 20 odsto niže od prosečnih.\nU SRBIJI SE OTVARA RUSKI LANAC PRODAVNICA Za manje od mesec dana potrošači će moći da se snabdevaju u prvim marketima\nRadnje ruskog lanca Mere u svetu izgledaju više poput diskonta. Roba se često nalazi u kutijama na paletama, što je trend koji građani Srbije već poznaju.\nRecimo, kada je ruski trgovac prvi put otvorio svoju radnju u Lajpcigu, upravo je i opisan rečina koji govore o tome. Interesantno je da je MERE ulaskom na nemačko tržište bio prinuđen da zbog velike potražnje i nestašice robe na zalihama, privremeno zatvori svoje prodavnice.\nRadnje i na 1.200 kvadrata\nKako je u avgustu najavljeno, kompanija planira da, pored Srbije, poslovanje proširi i na tržište Grčke. Diskonti MERE prostiru se na površinama od 800 do 1.200 kvadrata i nude od 1.500 do 2.000 raznovrsnih artikala.\n"Činjenica da u Srbiju dolazi jedan od najvećih diskontnih lanaca u Rusiji je samo još jedna potvrda da je naše tržište maloprodaje među perspektivnijim u regionu", izjavila je ministarka trgovine Tatjana Matić.