YU1SRS Česta pitanja Savez radio-amatera Srbije Kako mogu da poruke sa mail liste dobijam u nekoj zbirnoj formi, periodično, a ne svaku zasebno?\nGroups.io servis koji Savez koristi za oabveštavanej putem imajl liste omogućava članovima liste da podese na koji način žele da dobijaju obaveštenja, a to znači da ima i opciju za zbirno slanje.\nUključivnjem zbirnog primanja poruka usporavate prijem poruka i može se desiti da neko važno obaveštenje dobijete, na primer, tek sutradan, kada bude za vas napravljen zbirni pregled.\nEvo Kako da podesite prijem poruka:\nKada odete na sajt groups.io i uđete u svoja podešavanje za mail listu (grupu), imaćete u meniju sa leve strane opciju Subscription.\nZa ovu grupu opciju možete da otvrite i direktno klikom na adresu https://yu1srs.groups.io/g/clanovi/editsub.\nTakođe, na dnu svake poruke koju dobijete preko liste, nalazi se link pod nazivom Your Subscription koji u stvari vodi baš na ova podešavanja.\nU podešavanjima ćete imati odeljak pod nazivom Email Delivery gde možete podesiti kako želite da vam poruke budu slate. Opcije koje imate su:\nPoruke sa liste će vam biti slate kao pojedinačne poruke, dakle ovako kako sada ide.\nPoruke će biti grupisane po 12 poruka i biće vam poslate periodično kao jedna poruka. Tekst svih 12 poruka će biti u toj jednoj. TEkst će biti obogaćen naprednim formatiranjem (boje, masna slova i slično).\nPoruke će biti grupisane po 12 poruka i biće vam poslate periodično kao jedna poruka. Tekst svih 12 poruka će biti u toj jednoj. Tekst neće biti posebno formatiran, odnosno poruke će sadržavati samo čist tekst.\nDenvni pregled se šalje jednom dnevno i sadrži poruke koej su prethodnog dana poslate na listu.\nAko ste član liste ali niste otvorili nalog na sajtu groups.io, prvim prostupom će vam sajt ponuditi da otvorite nalog. Postupak je jednostavan.


Uticaj Trumpovog prvog mandata na klimatske promjene\nKada je Donald Trump izabran za predsjednika prije skoro četiri godine, stručanjaci su očekivali da će se zbog njegove politike emisija gasova koji izazivaju efekat staklene bašte u SAD znatno povećati.\n"Predsjednik Trump je ispunio to očekivanje", kaže Michael Gerrard, direktor Sabin centra za zakon o klimatskim promjenama na Univerzitetu Columbia u New Yorku.\nU nedavnoj analizi istraživačka firma Rhodium grupa izračunala je da će ukidanje najznačajnijih regulativa od strane Trumpove administracije značiti da će ukupna emisija štetnih gasova u SAD biti tri procenta viša do 2035. godine, nego što bi bila da su regulative ostale na snazi.\nU vrijeme kada naučnici kažu da bi emisije gasova morale da budu u oštrom padu, kako bi se spriječili najgori efekti klimatskih promjena, pomenuta analiza pokazuje da Trumpova politika vodi SAD u pogrešnom smjeru.\nNije međutim jasno da li će njegova ublažena pravila ostati na snazi.\n"Sve što je Trumpova administracija uradila da ukine regulative trenutno se razmatra na sudovima", objašnjava Gerrard.\nUkoliko Trump izgubi na predstojećim izborima, dodaje Gerrard, sljedeća adminstracija vjerovatno će odustati od tih parnica.\nTrumpova administracija otkazala je planove njegovog prethodnika Baracka Obame da smanji ispuštanje ugljen-dioksida iz termoelektrana i zamijenila ga mnogo više ublaženim pravilom.\nTrump je ublažio pravila za kompanije koje prozivode naftu i gas kada je riječ o kontroli curenja metana, veoma moćnog štetnog gasa.\nMeđutim, stručnjaci tvrde da je ukidanje regulativa koje se odnose na automobile i kamione ono što će imati daleko najveći negativan uticaj.\nObamina administracija zahtijevala je da proizvođači motornih vozila povećavaju efikasnost svojih proizvoda za oko pet odsto svake godine. Trump je taj broj smanjio na oko 1,5 odsto.\nNova pravila "mijenjaju skupe, sve više nedostižne standarde potrošnje goriva i emisije ugljen-dioksida kod motornih vozila", rekla je sekretarica za saobraćaj Elaine Chao u saopštenju.\nUmanjeni standardi odgovorni su za skoro četvrtinu povećanja emisija štetnih gasova pod Trumpovom administracijom u izvještaju Rhodium grupe.\nMeđutim, još veći uticaj dolazi od poteza administracije da ukine mogućnost saveznih država da same uspostave svoje standarde.\nFederalni Zakon o čistom vazduhu iz 1970. godine omogućio je Kaliforniji ida se izuzme iz uspostaveljnih standarda i postavi strožija pravila o zagađivanju vazduha u odnosu na ona na nacionalnom nivou. Više od deset drugih saveznih država usvojile su kalifronijske standarde. Pošto te države zajedno predstavljaju više od trećine nacionalnog automobilskog tržišta, proizvođači uglavnom prave vozila da zadovolje kalifornijske standarde.\nMeđutim, Trump je ukinuo takozvani "vejver" koji je Kalifornija imala, kako bi "uspostavio jedinstvene standarde u potrošnji goriva za vozila širom SAD, osiguravajući da nijedna država nema pravo da se izuzme iz pravila na nacionalnom nivou i da nijedna država nema pravo da nametne svoju politiku ostatku zemlje", dodaje se u saopštenju Elaine Chao.\nU izveštaju Rhodium grupe skoro trećina ukupnog Trumpovog povećanja emisije štetnih gasova pripisuje se samo ovoj promjeni politike.\nAli Kalifornija je odgovorila, zaobišla Trumpovu adminsitraciju i postigla sporazum sa pet vodećih automobilskih kompanija da povećaju standarde efikasnosti za 3,7 odsto godišnje. Ta stopa je između onoga što je zahtijevala Obamina administracija i onoga što je zahtijevala Trumpova, a doprinosi smanjenju povećanja koje su izazvale Trumpove odluke za oko jednu četvrtinu.\nTaj potez Kalifronije ujedno naglašava ulogu saveznih država, lokalnih vlasti i biznisa u pokušaju da nadoknade nazadovanje federalne vlade.\nVirginia je ove godine postala osma država, prva na američkom jugu, koja zahtijeva da sva struja koja se koristi, bude iz obnovljivih izvora emergije do 2050. Houston se priključio više od 160 gradova koji su se obavezali na korištenje obnovljive energije. Kompanija Lyft saopštila je da će do 2030. sva njena vozila biti na električni pogon.\nZajedno, države, gradovi i biznisi mogli bi da smanje emisiju štetnih gasova u SAD i do 37 odsto do 2030. čak i bez federalne vlade, navodi se u izvještaju čiji je jedan od koautora stručnjakinja za klimatsku politiku Devashree Saha iz Instituta za svetske resurse, mada to zahtijeva mnogo obimniju akciju od one koja se trenutno odigrava.\nTo je doduše manje od 45 do 50 odsto smanjenja koliko je potrebno da SAD ostanu na putu da ispune ciljeve postavljene u Pariskom klimatskom sporazumu Ujedinjenih nacija iz 2015, kaže Saha.\n"Očigledno, moći ćemo da uradimo mnogo više, mnogo brže, ukoliko budemo imali pomoć federalne vlade", dodale je Saha.\nNije vjerovatno da će ta pomoć stići u drugom Trumpovom mandatu, zaključila je Saha.


Poluskriveni ekonomski fenomeni - LookerWeekly.com magazin\n– Neke pojave nas praktično svakodnevno dotiču, a da toga nismo ni svesni. Poluskriveni ekonomski fenomeni, odnosno ekonomske zablude svakodnevice, otežavaju naše funkcionisanje, negativno utiču na donošenje racionalnih odluka i generalno donose trošak kroz neostvarenu (propuštenu) zaradu ili kroz izgubljeno vreme. Zato je razumevanje ekonomskog u svakodnevici važno jer time smanjujemo neracionalnu potrošnju resursa. S druge strane, prepoznavanje ekonomskog aspekta u svakodnevici može značajno da unapredi život kroz racionalnije trošenje vremena, preciznije vrednovanje stvari, odvajanje suštinskog od marginalnog ili prolaznog – naglašavaju autori na početku knjige Poluskriveni ekonomski fenomeni.\nEkonomista Goran Nikolić (1974) radi u Institutu za evropske studije u Beogradu. Objavio je veći broj naučnih i stručnih radova i studija. Autor je šest monografija, pored ostalih: Kurs dinara i devizna politika Kraljevine Jugoslavije, Pokazatelji spoljnotrgovinske razmene Srbije sa EU i svetom i Ekonomija krize. Nikolić objavlјuje konjunkturne analize, posebno izučava strukture spolјnotrgovinske razmene Srbije (ukupne i s EU), analizira tendencije kursa dinara i platnog bilansa, istražuje uticaj evropskih integracija na spolјnotrgovinske tokove, te se bavi analizama međunarodne ekonomije, kao i ekonomskom istorijom. Povremeni je kolumnista domaćih dnevnih i nedelјnih listova.\nEkonomista Predrag Petrović (1974) radi u Institutu društvenih nauka u Beogradu. Autor je većeg broja naučnih članaka u međunarodnim časopisima i domaćim časopisima međunarodnog značaja. Oblasti njegovog naučnog interesovanja su međunarodna ekonomija, makroekonomija, primenjena ekonometrija i ekološka i energetska ekonomija.\nBestseler Damin gambit konačo u prodaji


Devojka plače ispred kordona policije kod Skušpštine Srbije nakon što je policija rasterala demonstrante\nBilans četvrte večeri protesta ispred Skupštine Srbije, gde su se ponovo sukobili policija i huligani, je da je povređeno najmanje 19 ljudi, među kojima su i članovi novinarskih ekipa, a uhapšena je 71 osoba. Među njima je i muškarac koji je ispred skupštine drugog muškarca ubo nožem.\nDirektor policije Vladimir Rebić kazao je da među uhapšenima ima i državljana Crne Gore, BiH, Velike Britanije i Tunisa, prenosi Fonet.\nOn je naveo da je proteklih dana povređeno 130 policajaca, odnosno da ih je i više, ali je 130 zatražilo lekarsku pomoć.\nKako prenosi N1 u Beogradu su ispaljene velike količine suzavca, a situacija se smirila posle ponoći. Mirni protesti održani su u više gradova Srbije, u Čačku, Užicu, Kraljevu i Kruševcu.\nNasilje u finišu protesta u Beogradu\nEskalacija nasilja dogodila se kada je delovalo da protesti ulaze u smiraj – oko stotinu najradikalnijih demonstranata počeli su da gađaju policajce, u opremi za razbijanje demonstracija, bakljama i kamenicama. Policija je upotrebila suzavac i potisnula okupljene sa platoa ispred Skupštine Srbije.\nHitna pomoć odvozila povređene\nHitna pomoć je intervenisala odvozeći povređene ispred Skupštine Srbije posle sukoba policije i grupe demonstranata.\nKola hitne pomoć preuzela su povređene sa platoa ispred parlamenta, dok su kordoni žandarmerije i policije potisnuli grupe demonstranata i raščistile taj prostor.\nPrema nezvaničnim informacijama povređen je jedan pripadnik žandarmerije.\nNakon toga policija i žandarmerijska jedinica nastavili su da rasteruju demonstrante po centralnim gradskim ulicama pri čemu su koršćena i policijska vozila hamer.\nNakon upotrebe suzavca u Bulevaru kralja Aleksandra pred crkvom Svetog Marka - hamer vozilima su odgurani kontejneri koje su postavili demonstranti.\nPre te eskalacije u jednom delu večeri nije bilo sukoba i incidenata. Masa okupljena ispred parlamenta pevala je pesme posvećene Kosovu i uzvikivala parole "Kosovo je srce Srbije" i "Skinite šlemove".\nVučić: Državne institucije imaju pregled igre i rade svoj posao\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je iz Pariza da ljudi ne bi trebalo da brinu zbog protesta, da nasilnici neće pobediti i da će\nvećina njih biti pohapšena.\nOn je za TV Pink rekao da državne institucije rade svoj posao i imaju prelged igre, ali je negirao da među huliganima ima ubačenih državnih elemenata. Vučič kaže da tu dolaze pojedini ljudi koji samo žele nekoga da povrede.\nVučić je prokomentarisao i hapšenje Vladimira Skundrića, sina savetnika Ivice Dačića, rekavši da je on "tajkunsko dete, čovek od 40 godina koji je jurišao na Skupštinu".\nTome je prethodio prvi talas nereda koji se dogodio pošto je stotinak okupljenih uklonilo metalnu ogradu pred zgradom Skupštine i popeli se stepenicama do ulaza u zgradu parlamenta koju su gađali kamenicama i bakljama.\nNakon toga iz zgrade Skupštine izašli su policajci u opremi za razbijanje demonstracija i počeli da potiskuju demonstrante.\nFotoreporteri novinske agencije Beta Miloš Miškov i Svetlana Dojčinović su povređeni dok su izveštavali sa protesta ispred Skupštine Srbije.\nMiloša Miškova je kamen pogodio u glavu, dok je Svetlani Dojčinović povređena ruka.\nNovinarskoj ekipi Televizije Al Džazira, novinarki Nataliji Lučić i snimatelju Tareku Aniju, tokom protesta je razbijena kamera.\nGrupa koja se popela do ulaza u parlament odgurala je izveštače medija koji prate protest.\nSaobraćaj je u oba smera obustavljen na Trgu Nikole Pašića, i delu ulica Kneza Miloša, Dečanske i u Bulevaru kralja Aleksandra do crkve Svetog Marka.\nPovod okupljanja je, prema tvrdnjama dela učesnika, nezadovoljstvo reakcijom nadležnih usled pandemije koronavirusa, dok je deo građana prethodnih dana isticao i rezignaciju, kako su ukazivali stanjem u društvi i državi.\nMeđu okupljenima su i osobe koje se deklarišu pripadnicima desničarskih organizacija i uz sebe imaju transparente sa ispisanim porukama protiv nezavisnosti Kosova. Prisutni su i Srđan Nogo, bivši poslanik desničarskog pokreta Dveri, i Mladen Obradović, lider zabranjene ultradesničarske organizacije Obraz.\n"Imamo nasilje i lomljenje prozora na Skupstini i inventara, kamera na zgradi, napad na vrata, i pokušaj da se povrede policajci na koje se baca kamenje", rekao je Stefanović za Televiziju Prva.\nSkup uprkos proglašenim restrikcijama\nGrađani se okupljaju u danu u kom je, prema informacija Kriznog štaba za praćenje pandemije koronavirusa, zabeležen najveći broj novoinficiranih od početka epidemije – 386. Preminulo je 18 građana dok ih je 130 na respiratoru, objavio je Krizni štab i premijerka Ana Brnabić.\nZbog toga je na snagu stupila zabrana javnog okupljanja više od 10 ljudi, bilo na otvorenom bilo u zatvorenom prostoru. Okupljanje je organizovano uprkos toj meri.\nHapšenje zbog sumnje na napad nožem\nPolicija je privela jednu osobu zbog sumnje da je tokom protesta\nispred Skupštine Srbije, nakon svađe, nožem ranila jednog muškarca . Osumnjičeni će biti priveden nadležnom tužilaštvu, saopštio je MUP, ne navodeći više detalja o napadu, javila je agencija Fonet.\nNasilje, osim u četvrtak, obeležilo je proteste u prestonici Beogradu, ali i drugim gradovima Srbije, u utorak i sredu. Tada su gradske ulice preplavili sukobi dela demonstranata i policije koja je intervenisala upotrebom suzavca i topovskih udara.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je kao odgovorne za nasilje na protestima označio desničarske grupacije i govorio o umešanosti, kako se izrazio, stranog faktora ali za te tvrdnje nije pružio detaljno obrazloženje.\nZa kršenje javnog reda i mira tokom protesta u utorak i sredu ukupno se teretilo 35 građana, rečeno je u Prekršajnom sudu u Beogradu za Insajder.\nGrađani se okupljaju u gradovima širom Srbije, između ostalog Novom Sadu, Nišu, Leskovcu, Pirotu, Vranju. Učesnici protesta u Novom Sadu blokirali su regionalni put za Novi Sad pošto ih je prethodno policija osujetila u nameri da stignu do autoputa Novi Sad-Beograd, javila je Televizija N1.\nU Vranju je, prema izveštajima lokalnih medija, protestovalo nekoliko desetina ljudi. Okupljeni su uzvikivali pogrdne poruke na račun predsednika Srbije Aleksandra Vučića i upućivali kritike zbog politike koju vodi prema Kosovu, objavio je portal "InfoVranjske, a prenela agencija Fonet. Na protestu nije bilo incidenata niti vidljivog prisustva policije.\nMeđu prekršajno osuđenim su i dvojica izraelskih državljana privedeni tokom protesta u sredu. Više medija je objavilo i prenelo informaciju da su oni, tokom prvog dana protesta, zatečeni kako vuku džakove šuta na kolovoz i izvlače kontejnere na ulicu koje su prevrnuli na kolovoznim trakama i pokušali da ih zapale.\nNa ulicama Beograda bile su prisutne i osobe u civilu, koje su se sukobljavale i privodile demonstrante, a ministar policije Nebojša Stefanović odbacio je tvrdnje da se radi o osobama kriminalne prošlosti.\n“Nije tačno da je bilo kriminalaca među pripadnicima MUP-a koji su intervenisali protiv građana koji protestuju u Beogradu, kakve su se informacije širile preko društvenih mreža, već je svako ko je bio tamo i intervenisao u uniformi policije pripadnik MUP-a, a ne kriminalac”, rekao je Stefanović gostujući na Televiziji Pink – mediju čiji vlasnik Željko Mitrović održava bliske veze sa predstavnicima vlasti i otvoreno podržava predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nTokom dosadašnjih protesta privedene su i povređene stotine ljudi – među kojima su bili demonstranti, novinari, policajci, političari. Zbog nasilja nad novinarima prethodnih dana reagovala su međunarodna i domaća novinarska udruženja - tražeći da se prekinu i istraže svi napadi novinare i medijske radnike koji su se dogodili u prethodna tri dana.


Predsednik Evropskog parlamenta: Integracija Balkana u EU prioritet – NovostiDana.rs\nTokom posete Bugarskoj koja se priprema da preuzme predsedavanje Savetom EU, predsednik Evropskog parlamenta Antonio Tajani je danas rekao da je Evropska unija integraciju Balkana postavila kao „prioritet“.\n„To je region koji treba da bude prioritet“, rekao je Tajani u Sofiji, navodeći važnost „procesa pristupanja odredjenog broja zemalja“ Balkana i „stručnost“ Sofije u tom pogledu.\nBugarska će u prvih šest meseci 2018. Evropskom unijom predsedavati prvi put od svog pristupanja EU 2007. godine.\nPremijer Bojko Borisov je redovno u Briselu tražio da se potvrdi evropska perspektiva zemalja bivše Jugoslavije, jer za sada samo Srbija i Crna Gora vode pretpristupne pregovore sa EU.\nBorisov je danas naveo da postoji „ogromna šansa da se vidi stvarni napredak“ na tom polju, uprkos nevoljnosti dela evropskog javnog mnjenja za novo proširenje članstva EU.\nOn je juče upozorio na rizik od „ogromne napetosti“ na Balkanu ako neke zemlje ne budu primljene u EU, i naveo mogućnost stvaranja „novih sfera uticaja drugih velikih sila“ Rusije i Kine.\nBorisov je pozvao i na „normalizaciju odnosa EU i Turske“, ozbiljno narušenih posle pokušaja puča u Turskoj u julu 2016.\nBugarski premijer je rekao i da se „sporazum s Turskom o migrantima, o ta tri miliona ljudi u toj zemlji, mora poštovati, bez obzira na cenu jer oni time ostaju pred granicama EU“, izjavio je Borisov.


Snijeg se topi, bijes raste - Klix.ba\nBritanski listovi u srijedu donoce nastavak priče o zimskom haosu u Velikoj Britaniji čije je aerodrome, pruge i puteve kao i one koji o njima vode račune snijeg iznenadio kad mu vrijeme nije, u decembru. Svi listovi prenose da je premijer David Cameron oštro kritikovao haos u kojem se našlo više od milion putnika širom zemlje.\nThe Daily Telegraph prenosi pozive da se izvršnom direktoru kompanije koja upravlja aerodromom Heathrowu, na kojem su zbog slabe pripremljenosti tamošnjih službi da se izbore s obilnim snijegom, hiljade putnika ostalo zarobljeno više dana, ne isplati šestocifreni novogodišnji bonus. Direktor je ove godine, navodi list, već primio više od milion funti odnosno dvostruko više nego što je njegova kompanija uložila u pripremu aerodroma za rad u zimskim uslovima. Kompanija je već navela da ovonedjeljni haos na Heathrowu neće uticati na direktorov bonus dok britanska Uprava za civilno vazduhoplovstvo priznaje da ne može da kazni aerodrom zbog lošeg planiranja rada u slučaju vanrednih vremenskih okolnosti.\nThe Daily Mirror kritikuje direktore aerodroma zbog odbijanja da prihvate vladinu ponudu da im u čišćenju snijega pomogne vojska.\nThe Daily Express upozorava Britance da poslije smrzavanja na niskim temperaturama i otopljavanja, budu spremni na još snijega čije bi topljenje moglo da dovede do poplava.\nI dok isti list najavljuje da će Britanci u četvrtak, u minut do dvanaest pred Božićne praznike, u potrazi za poklonima oboriti rekord i potrošiti skoro milijardu i po eura, tabloid The Daily Star se podsmijava okalnim opštinskim ocima koji su krivca za zaleđene puteve i saobraćajni haos pronašli u "pogrešnoj vrsti snijega".


Vojni sindikat Srbije odlikovao Sašu Obradovića iz Crvenog krsta Požarevac • Poportal\nVojni sindikat Srbije odlikovao Sašu Obradovića iz Crvenog krsta Požarevac\n29/03/2021 Boban Adamović\nVojni sindikat Srbije je u domu crvenog krsta u Požarevcu danas održao akciju dobrovoljnog davanja krvi pod sloganom „DA SE NE ZABORAVI“. Dobrovoljno davanje krvi je održano u znak sećanja na nevino postradale tokom NATO agresije 1999. godine i one koji su u tom periodu položili svoje živote u odbrani zemlje.\nOvo je osma u nizu akcija u organizaciji Vojnog sindikata Srbije u saradnji sa Crvenim krstom u Požarevcu, SO KPZ Požarevac-Zabela, ratnim veteranima, rodoljubima i ostalim građanima.\nCrveni krst Požarevac se zahvalio svim dobrovoljnim davaocima krvi i organizatorima ove akcije na prikupljenim jedinicama krvi čime se doprinelo povećanju rezerve krvi u zdravstvenom sistemu.\nOvom prilikom, predsednik Vojnog Sindikata Srbije, Novica Antić, je za višegodišnju saradnju odlikovao Sašu Obradovića iz Crvenog krsta Požarevac, srebrnom medaljom Vojnog Sindikata Srbije za Vojničku čast „VOJVODA ŽIVOJIN MIŠIĆ“.\nNovica Antić i Saša Obradović\nOŠ „Sveti Sava“ na Međunarodnoj dramskoj smotri u Sloveniji (VIDEO)\nKorona presek: Porast novozaraženih u Braničevskom okrugu\nKostolac: Sanacija ulica u naseljima Kolište, Kanal i Didino selo\n04/03/2021 04/03/2021 Biljana Petrović\n21/05/2017 21/05/2017 Predrag Panić


Ruski senator: Dugo će još trajati američka politika pritisaka na Rusiju - 01.05.2021, Sputnik Srbija\nU američkoj vlasti postoje ljudi koji veruju da je vršenje pritiska na Moskvu efikasno i perspektivno, ali greše. Takva situacija će se nastaviti još dosta dugo... 01.05.2021, Sputnik Srbija\nPrema njegovim rečima, pristalice i autori metodologije pritiska na Rusiju utiču na američkog predsednika Džozefa Bajdena a to se odražava na spoljnopolitičke odluke Vašingtona.Američki predsednik ponovio je pre dva dana, u govoru povodom 100 dana od početka predsedničkog mandata, da Amerika ne želi eskalaciju u odnosima sa Rusijom, ali da će Moskva snositi posledice zbog navodnog mešanja u američke predsedničke izbore i sajber napade.„Što se tiče Rusije, jasno sam stavio do znanja predsedniku (Rusije, Vladimiru) Putinu da će, iako ne želimo eskalaciju, njihovi postupci imati posledice“, rekao je Bajden.Podsetimo, Amerika je 15. marta uvela nove sankcije Rusiji, uključujući proterivanje ruskih diplomata, na šta je Moskva recipročno odgovorila.Pročitajte još:\nvesti, svet, rusija, konstantin kosačov, amerika, pritisci\n07:28 01.05.2021 (Osveženo: 01:13 26.08.2021)\nPrema njegovim rečima, pristalice i autori metodologije pritiska na Rusiju utiču na američkog predsednika Džozefa Bajdena a to se odražava na spoljnopolitičke odluke Vašingtona.\n„Antiruska politika zavisi od izuzetno velikog broja odluka koje je donelo američko zakonodavstvo, a takvi koraci u Sjedinjenim Državama se ispravljaju veoma teško“, rekao je on u intervjuu za list „Parlamentska gazeta“.\nAmerički predsednik ponovio je pre dva dana, u govoru povodom 100 dana od početka predsedničkog mandata, da Amerika ne želi eskalaciju u odnosima sa Rusijom, ali da će Moskva snositi posledice zbog navodnog mešanja u američke predsedničke izbore i sajber napade.\n„Što se tiče Rusije, jasno sam stavio do znanja predsedniku (Rusije, Vladimiru) Putinu da će, iako ne želimo eskalaciju, njihovi postupci imati posledice“, rekao je Bajden.\nPodsetimo, Amerika je 15. marta uvela nove sankcije Rusiji, uključujući proterivanje ruskih diplomata, na šta je Moskva recipročno odgovorila.


Kaspersky Lab i Anomali se udružuju u borbi protiv sajber napada\nKaspersky Lab i Anomali se udružuju u borbi protiv sajber napada – Personal magazin\nKaspersky Threat Data Feeds su sada integrisani sa Anomali Threat platformom. Zahvaljujući ovom partnerstvu, organizacije mogu da se oslone na konstantno ažurirane, kontekstualne informacije o pretnjama koje pruža kompanija Kaspersky…\nKaspersky Threat Data Feeds su sada integrisani sa Anomali Threat platformom. Zahvaljujući ovom partnerstvu, organizacije mogu da se oslone na konstantno ažurirane, kontekstualne informacije o pretnjama koje pruža kompanija Kaspersky Lab, na osnovu kojih se može delati i koje obogaćuju uvid u stanje globalne bezbednosti.\nKompleksnost sajber napada neprestano raste kako protivnici smišljaju sofisticiranije lance upada, tehnike obmane, prilagođene malvere i napredne vektore napada. Kako bi se snašli u ovom svetu promenljivih i evoluirajućih sajber pretnji, važno je da Security Operation Center (SOC) timovi pribave pravovremene i relevantne podatke o pretnjama od pouzdanih izvora za informacije o pretnjama. Kompanija Kaspersky Lab se udružila sa kompanijom Anomali kako bi svojim klijentima pružila ovakve informacije.\nAnomali Threat platforma pomaže organizacijama da otkriju, razumeju i odgovore na pretnje. Platforma bezbednosne timove snabdeva informacijama o pretnjama iz mnogobrojnih izvora, tako da mogu da prepoznaju i prioritizuju pretnje koje predstavljaju najveću opasnost za njihovo preduzeće.\nKaspersky Threat Data Feeds pokriva širok spektar malicioznih aktivnosti sakupljenih iz Kaspersky Security Network infrastrukture koja prikuplja informacije o najnovijim sajber pretnjama, i ostalim pouzdanim izvorima podataka o pretnjama. Svaki zapis u Data Feeds sadrži kontekst na osnovu koga se izvršava radnja (imena pretnji, vremenske oznake, geografska lokacija na kojoj je pretnja otkrivena, rešene IP adrese zaraženih veb resursa, popularnost pretnji, itd.).\nDodavanjem Kaspersky Threat Data Feeds, korisnici Anomali Threat platforme – uključujući SOC timove – mogu dobiti tačnije odgovore na pitanja o tome ko, šta, gde, kada da bi dobili jasniju sliku o pretnjama.\n“Predani smo prepoznavanju i istraživanju svih mogućih pretnji, bez obzira na to odakle dolaze. Uzbuđeni smo zbog našeg partnerstva sa kompanijom Anomali, vodećim prodavcem na tržištu informacija o pretnjama, s obzirom na to da će kroz ovu saradnju više kompanija biti u mogućnosti da dobije uvid u globalni pregled pretnji koji obezbeđuje naš Kaspersky Threat Data Feeds,“ izjavio je Sergej Martsinkjan (Sergey Martsynkyan), direktor sektora za B2B marketing u kompaniji Kaspersky Lab.\nKaspersky Lab i Anomali se udružuju u borbi protiv sajber napada was last modified: May 10th, 2019 by Redakcija


Gradovi u kojima građani više pešače i voze bicikle - imaju veći BDP\n14/11/2019 14/11/2019 Budi aktuelan Budi odgovoran by editor\nGradovi u kojima građani više pešače i voze bicikle – imaju veći BDP\nDa li će se stanovnici grada odlučiti za pešačenje, bicikl, gradski prevoz ili automobil bitno utiče na razvoj jednog grada. Pogledajte kako ekonomska i društvena moć gradova zavisi od vida kretanja građana.\nTokom poslednjih godina prioriteti mobilnosti stanovnika Sjedinjenih Američkih Država su se značajno promenili, posebno među mlađom populacijom. Iako je prethodnih godina najčešći izbor bio automobil ili javni prevoz, istraživanja pokazuju da građani jedne od najrazvijenijih država na svetu, sve se više opredeljuju za pešačenje, voze bicikl ili određeni električni uređaj poput trotineta.\nVidi i: Električni trotineti preplavili Beograd – prodato čak 35.000\nOvakve promene u prioritetima vezanim za vidove prevoza rezultirale su mnogim koristima kako za stanovnike tako i za gradove, ujedno u ekonomskom i socijalnom pogledu, piše Gradnja.\nVeći BDP kod onih koji više hodaju i voze bicikle\nU studijama iz 2014. godine koje je sprovela kompanija Smart Growth America, na uzorku od 30 gradova, uočeno je da su gradovi s najviše pešaka bili Vašington, Njujork, pa Boston, dok su poslednji na listi bili Tampa, Feniks i Orlando. Ovo istraživanje pružilo je i ostale podatke koji na prvi pogled nisu povezani sa načinom kretanja stanovnika, kako što su bruto domaći proizvod (BDP) po glavi stanovnika, koji je kod gradova gde je broj pešaka bio veći za 38% bio viši od poslednjih gradova na tabeli.\nStanovnici pešačkih zona imaju manje troškove prevoza kao i veću ponudu poslova, ali sa druge strane veće iznose kirija i cena kvadrata pri kupovini nekretnina.\nIsto istraživanje sprovedeno je i ove godine. Ovog puta osim 30 gradova analizirano je pojedinačno i 619 WalkUP-ova, odnosno mesta unutar gradova koja su izrazito „pešačka“ i koja uglavnom predstavljaju samo 1% površine ali imaju izuzetan značaj za grad.\nNova istraživanja su pokazala da najviše pešaka sada ima Njujork, Vašingtonu, pa Bostonu, zatim u Čikagu, San Francisku i Sijetlu, dok je Orlando i dalje na poslednjem mestu.\nU ovih 30 gradova živi 46% ukupnog stanovništva Sjedinjenih Američkih Država, odnosno oko 145 miliona ljudi, a u njima se sa druge strane ostvari 54% nacionalnog BDP.\nU svakom od gradova utvrđen je procenat površina koje zauzimaju prodavnice, kancelarije i stanovi u takozvanim WalkUp zonama. Dobijeni parametri ukazuju da stanovnici ovih zona imaju manje troškove prevoza kao i veću ponudu poslova, ali sa druge strane veće iznose kirija i cena kvadrata pri kupovini nekretnina.\nTagovi: bdp vožnja bicikla\nBudi aktuelanPutuj i čitaj: Pronađi inspiraciju za svoje sledeće putovanje


Društvo i ekonomija: Most Beška skuplji za 13 miliona evra - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nMost Beška skuplji za 13 miliona evra\nIzgradnja mosta preko Dunava kod Beške koja je trajala šest godina državu Srbiju će koštati oko 13 miliona evra više od prvobitno ugovorene cene. Investitori JP „Putevi Srbije“, nakon dugog natezanja sa izvođačem radova austrijskom „Alpinom“ oko vrednosti investicije, izračunali su da je Beška koštala blizu 50 miliona evra (5,3 milijardi dinara).\nOvaj iznos nije ni približno blizu cifre od 100 miliona evra, koliko je u pregovorima tražila „Alpina“, koja tvrdi da za kašnjenja koja su pratila izgradnju mosta nije odgovorna. Njima je do sada isplaćeno preko četiri milijarde dinara, a uskoro se očekuje i isplata preostalog novca.\nMinistar za saobraćaj Milutin Mrkonjić za „Blic“ kaže da je procena „Puteva“ realna i da austrijsko preduzeće nema razloga da se žali.\n- Ukoliko preduzeće „Alpina“ smatra da je oštećeno, oni mogu stvar da rešavaju arbitražom i na taj način pokušaju da dokažu da su u pravu. Kako god bilo, budite sigurni da u tom poslu niko pare nije uzeo - kaže Mrkonjić koji ima objašnjenje i za to kako je cena izgradnje mosta na Beški za šest godina porasla za 13 miliona evra.\n- Osnovni problem je to što izgradnja mosta ugovorena uz idejni projekat, a ne glavni koji je relevantan za utvrđivanje cene. Vrednost investicije u tom slučaju po pravilu odstupa plus-minus 20 odsto. E tu je osnovni problem! Ispostavilo se da procene nisu bile dobre, da su izvođači naišli na niz problema poput velikog klizišta i to je onda samo povećavalo troškove i uslovljavalo kašnjenja - objašnjava Mrkonjić.\nNa naše pitanje ko je za to odgovoran, aktuelni ministar saobraćaja kaže da on nije jer je takav projekat zatekao 2008. godine kada je imenovan za ministra infrastrukture.\n- Posao oko Beške je ugovorila prethodna Vlada 2006. a ja sam samo krpio rupe i lečio posledice. To sada nije moj posao. Sve informacije treba da da direktor „Puteva“ Zoran Drobnjak ili ministar Velimir Ilić - objašnjava on. Objašnjenje od direktora „Puteva“ tokom jučerašnjeg dana nismo dobili, kao ni stav preduzeća „Alpina“ po pitanju vrednosti posla koji su završili 2011. godine.


Sjeverna Koreja proslavila 62. rođendan Kim Jong-Ila - Vijesti - Index.hr\nSjeverna Koreja proslavila 62. rođendan Kim Jong-Ila\nponedjeljak, 16.2.2004. 05:57\nSJEVERNA je Koreja u ponedjeljak proslavila 62. rođendan svog predsjednika Kim JongIla "sunca 21. stoljeća" te zaprijetila još jednom SADu uništavanjem ako napadnu Pjongjang.\nSlužbena agencija KCNA je prenijela je čestitku ruskog predsjednika Vladimira Putina.\nU nedjelju su se politički i vojni čelnici te dužnosnici komunističke stranke okupili i obećali da će odbiti evenutalni američki napad. Potpredsjednik parlamenta Yang Hyong Sop je ocijenio da je situacija na poluotoku "dosegnula tešku fazu zbog neprijateljske politike administracije američkog predsjednika".\n"Ako SAD pokrenu rat pod svaku cijenu i budu uporne u manevrima da unište Narodnu i Demokratsku Republiku Koreju nuklearnim oružjem, zanemarujući napore da se pronađe miroljubivo rješenje nuklearnog pitanja na Korejskom poluotoku, vojska i narod Sjeverne Koreje uništit će bez milosti napadače i njihovu utvrdu razaralačkim udarima", kazao je potpredsjednik sjevernokorejskog parlamenta.


Neće biti prekinut izvoz pilećeg bijelog mesa i industrijskih jaja - Akta.ba\n16.02.2021. 08:09 / Izvor: SRNA\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac rekao je da neće biti prekinut izvoz pilećeg bijelog mesa i jaja za industriju u EU i izrazio žaljenje što u Federaciji BiH pokušavaju da svoj veterinarski fakultet nametnu kao nacionalnu referentnu laboratoriju, ističući da se to neće desiti.\n"Došlo je do takve informacije ka udruženjima, međutim Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa odmah je reagovalo i konstatovalo da od toga nema ništa", izjavio je Košarac novinarima u Doboju.\n"Mislim da na adekvatan način u skladu sa odlukom Savjeta ministara svoje kapacitete ima i Republika Srpska i drugi krajevi u FBiH i s tim u vezi ja ne prihvatam nikakvo formiranje nacionalnih referentnih laboratorija, no međutim postoje takve tendencije", naveo je Košarac.\nOn je dodao da će "ukupno kretanje u oblasti poljoprivrede ići preko Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa ako je potpuno koordinisano sa entitetskim ministarstvima".\n"Žao mi je što se nekada želi zakomplikovati ukupna situacija u poljoprivredi kako bi se razvila ponovo priča o ministarstvu poljoprivrede na nivou BiH, to je za nas potpuno neprihvatljivo i neću dozvoliti nikakvu politiku u tom pravcu", rekao je Košarac.\n"Ja taj san ne živim i ne sanjam. Radim ono što je Ustav vrlo jasno definisao i želim da implementiram što Ustav nalaže", istakao je Košarac.\n"Izašli smo i korak dalje, tražili smo od EU da omogući izvoz konzumnih jaja i ovih dana predaćemo potpuni sertifikat ka Evropskoj komisiji i očekujemo da će to biti odobreno", dodao je Košarac.


VESIĆ pozvao investitore da se uključe u javno nadmetanje za lokaciju "Marina Dorćol" - Informer\n11:06 Beograd 1\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić najavio je da će Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda sutra objaviti oglas o otuđenju građevinskog zemljišta na lokaciji „Marina Dorćol”\n- Na ovaj način Grad Beograd nastavlja sa politikom koju sprovodi predsednik Aleksandar Vučić i Vlada Srbije, a to je vraćanje Beograda na reke. Jedan od projekata koji dokazuje upravo to je ''Beograd na vodi'' koji u potpunosti menja taj deo srpske prestonice i pretvara ga u novi centar grada - istakao je Vesić.\n- Pored iznosa koji bude postignut na javnom nadmetanju, u budžet grada biće uplaćen i doprinos za uređivanje građevinskog zemljišta koji će budućem investitoru biti obračunat za objekte koje planira da gradi - istakao je Vesić.\n- Maksimalna bruto površina objekata koji se grade na lokaciji je 76.000 kvadratnih metara. Na tehničku dokumentaciju za sve objekte i sadržaje koji se budu gradili saglasnost će davati Komisija za planove Skupštine grada Beograda. Takođe, budući investitor će morati da se pridržava uslova nadležnih institucija u pogledu zaštite okoline spomenika kulture Termoelektrana ''Snaga i svetlost'', kako se ne bi ugrozile njene vrednosti - pojasnio je Vesić.\n- Obaveza investitora će biti da o svom trošku rekonstruiše kran stare centrale i crpnu stanicu - rekao je Vesić.\n- Zemljište je dato u zakup 2006. godine radi izgradnje komercijalnog i stambenog prostora, sa sportskim objektom, pratećim saobraćajnicama, kao i pešačkim i zelenim površinama. Rešenjem gradonačelnika iz 2016. godine investitoru je prestalo pravo zakupa i godinu dana kasnije zakupac je sporazumno raskinuo ugovor sa Direkcijom, čime je grad mogao da započne aktivnosti na pripremanju lokacije za sadašnji oglas o otuđenju - zaključio je Vesić.\nGoran Vesić Beograd investitori Marina Dorćol\nVOZAČI I SAOBRAĆAJNA POLICIJA SPASILI ŽIVOT DEVETOGODIŠNJOJ DEVOJČICI! Vesić: Hvala vam, vi ste prava slika Beograda!\nI onda ce da izbace nas par stotina koji imamo camce u toj marini vec decenijama kako bi se uselili oni sa jahtama.


Predsjednik Republike prisustvovao obilježavanju Svjetskog dana borbe protiv dijabetesa\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik prisustvovao je obilježavanju Svjetskog dana borbe protiv dijabetesa, koje je organizovalo Udruženje “Odrasli za djecu”. Predsjednik Republike izjavio je da u Republici Srpskoj ne ...Nastavite sa čitanjem\nPredsjednik Republike razgovarao sa ambasadorom Japana u BiH\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik razgovarao je danas u Banjaluci sa ambasadorom Japana Hideom Jamazakijem. Predsjednik Dodik i ambasador Jamazaki saglasili su se da su odnosi Republike Srpske i ...Nastavite sa čitanjem\nPredsjednik Republike razgovarao sa ambasadorom Slovačke u BiH\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik razgovarao je danas u Banjaluci sa novoimenovanim ambasadorom Slovačke Janom Pšenicom. Predsjednik Dodik i ambasador Pšenica razmijenili su mišljenja o aktuelnoj političkoj situaciji u ...Nastavite sa čitanjem\nPredsjednik Republike razgovarao sa ambasadorom Austrije u BiH\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik razgovarao je danas u Banjaluci sa novoimenovanim ambasadorom Republike Austrije u BiH Martinom Pamerom. Predsjednik Dodik i ambasador Pamer razmijenili su mišljenja o aktuelnim ...Nastavite sa čitanjem\nPredsjednik Republike razgovarao sa predstavnicima Ruske Dume\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik razgovarao je u Moskvi, sa predstavnicima Ruske Dume. On je nakon današnjeg sastanka rekao da Rusija ima veliko razumijevanje i neku vrstu emocije za ...Nastavite sa čitanjem\nPredsjednik Republike razgovarao sa predstavnicima Vnješekonom banke i poslovne zajednice u Rusiji\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik razgovarao je danas, u Moskvi, sa Vladimirom Dmitrijevom, predsjednikom UO “Vnješekonom” banke. Predsjednik Republike izjavio je da je, prilikom posjete Vnješekonom banci, upoznat sa ...Nastavite sa čitanjem\nMilorad Dodik: Prisustvo ruskih vojnika je jačalo uverenje da smo na pravoj strani, intervju predsjednika Republike za „Glas Rusije“, 6. novembar 2013. godine\nU Moskvu je u dvodnevnu posetu stigao predsednik Republike Srpske Milorad Dodik. Planirani su susreti sa poslanicima Državne dume RF i predstavnicima ruskog privrednog sektora. Posle pregovora sa ministrom ...Nastavite sa čitanjem\nPredsjednik Republike razgovarao sa ministrom inostranih poslova Rusije Sergejom Lavrovim\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik razgovarao je, u Moskvi, sa ministrom inostranih poslova Rusije Sergejom Lavrovim. Predsjednik Republike izjavio je da su politički odnos Rusije i Republike Srpske ...Nastavite sa čitanjem\nPredsjednik Republike na otvaranju novog objekta u Socijalno-gerijatrijskom centru u Banjaluci\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik, predsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović i ambasador Azerbejdžana u BiH Eldar Hasanov otvorili su novi stacionar za polupokretna i nepokretna lica Socijalno-gerijatrijskog centra ...Nastavite sa čitanjem\nPredsjednik Republike razgovarao sa ambasadorom Azerbejdžana\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik i predsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović razgovarali su danas, u Banjaluci, sa ambasadorom Azerbejdžana u BiH Eldarom Hasanovom. Tokom sastanka ukazano je na ...Nastavite sa čitanjem\n« Previous 1 2 ... 192 193 194 195 196 197 198 199 200 201 ... 219 220 Next »


„Nije važan uzrast kad detetu date tablet/telefon, važno je nešto drugo” - Zelena učionica\n„Nije važan uzrast kad detetu date tablet/telefon, važno je nešto drugo”\nTokom mog odrastanja, imala sam tu privilegiju da crtani film nije bio nešto što se podrazumeva, jedan se prikazivao pre odlaska u vrtić, a uveče smo svi jedva čekali program „Laku noć deco“, koji je zaista to i nudio, uživanje u lutkarskoj predstavi i zatim spremanje za spavanje. Vremenom se program usložnjavao, pa su tu bili i „Fazoni i fore“, „Neven“, „Lutkomendija“, „Muzički tobogan“, „S one strane duge“… i sve su to bili programi koje smo očekivali sa nestrpljenjem, čekajući dan i termin u kom se prikazuju.\nSlobodno vreme smo spram uzrasta i mesta stanovanja provodili sa drugarima, braćom i sestrama ili sami u svojoj mašti, praveći čarolije zaista od „štapa i kanapa“. Vremenom je tehnologija napredovala, i zaista sam zahvalna stručnjacima koji nam danas omogućavaju da budemo svedoci napretka i korisnici svih pogodnosti koje nam internet, smart telefoni, veliki i mali ekrani pružaju.\nMeđutim, ovde se postavlja pitanje, da li mi koristimo novu tehnologiju da bismo napredovali, da li uviđamo njenu pravu primenu ili nam ona služi da idemo linijom manjeg otpora, da joj pribegavamo jer nam omogućava da izbegnemo suočavanje sa samima sobom, sa izazovima koji se pred nas stave i sa ulogama koje smo sami izabrali?\nPa krenimo iz početka.\nPokušajte da se prisetite kako ste prvi put spoznali list, kako ste videli balon i kako je izgledalo kada ste ga dotakli, kako je izgledao vaš prvi šut lopte i spoznaja da možete nešto da dohvatite. Uglavnom se ovakvih trenutaka ne sećamo, a danas nam se oni podrazumevaju. Naša deca sa druge strane spoznaju svet ispočetka, videvši po prvi put svoje prste i njihovu namenu, videvši vas i osetivši vaš zagrljaj i spoznajući emocije kao rezultat svojih potreba i vaših odgovora na te potrebe. Ovo je zaista čudesno, imamo priliku da svedočimo kako to izgleda kada neko po prvi put oseti vodu, dotakne travu, proba limun ili oseti dodir druge osobe. Sve su ovo važni aspekti razvoja, emocionalne inteligencije, praktične inteligencije, socijalnih uloga, komunikacije i govora, senzorne integracije, spoznaje sebe. Mi svesno ili nesvesno utičemo na ove spoznaje deteta, pitanje je samo u kojoj meri želimo da budemo i odgovorni za posledice koje mogu da uslede.\nDanas se roditelji boje da ukidanjem tehnologije na najranijem uzrastu utiču na tehnološko opismenjavanje svog deteta, da ga izopštavaju iz društva, a sa druge strane strah od posledica korišćenja tehnologije iskače kao podsetnik sa svih strana.\nKako ćete znati koji put da odaberete, reći će vam odgovor na jedno pitanje „Zašto sada ovo radim?“\nFascinantna je pojava da će dete sedeti ispred ekrana i nepomično upijati, i ova pojava može da traje satima. Isto kao i kada se mi zagledamo u seriju, pretražujemo internet ili društvene mreže. Zašto dete voli da gleda sadržaje poput crtanih filmova, reklama ili spotova? Zato što se slika brzo menja, melodija i tekst (pogotovo kada je engleski sadržaj u pitanju) su brzi i veseli, boje su jake i stimulativne i sveprožimajuće, opijajuće. Dete ništa ne mora da radi osim da sedi i upija, nema akcije i ne očekuje se nikakva reakcija. Zato se i pribegava ovoj vrsti zabave jer znate da će dete biti mirno, dobro i tamo gde ste ga ostavili.\nSamo je pitanje da li je to ono što dete od par meseci ili godina i treba razvojno da bude?\nNa ovaj način izostaje prava stimulacija, koju uzrokuje akcija – u kontaktu sa stvarnim objektima, životinjama, osobama i situacijama. Govor se stimuliše pasivno, pa neretko imamo decu kod koje izostaje razumevanje osnovnih naloga i maternjeg jezika, ali pasivno reprodukuju npr. engleski jezik jer im se on plasira. Jednom prilikom su mi se obratili roditelji deteta od 16 meseci, uplašeni da njihovo dete zaostaje u razvoju. Ovo dete je zaista kasnilo za svojim uzrastom u svim aspektima razvoja – od govora, preko kognitivnog razvoja do motoričkih veština. Zašto? Postoji ceo niz razloga, zasigurno, ukidanjem jednog od njih „dobili“ smo dete koje počinje da brblja, da reaguje na nalog i da spoznaje svet oko sebe. Ovo dete je od najranijeg uzrasta bilo izloženo dečijem kanalu i televizija je bila jedini izvor stimulacije. Ukidanjem televizije na najranijem uzrastu dete je počelo da komunicira, počelo da je istražuje svoj govorni aparat, da spoznaje svet oko sebe, stvarne objekte i stvarne situacije.\nNajbolji način da stimulišemo razvoj govora i podstičemo komunikaciju jeste da u njoj sami učestvujemo.\nPričajte sa vašom decom, sa vašim bebama od trena kada su začete, objašnjavajte vašoj deci svaki korak, emociju, problem, budite aktivni učesnik u odrastanju vašeg deteta, spremni da date podršku ili objašnjenje onda kada je to potrebno, umesto da plasirate već pripremljen sadržaj i koristite instant rešenja.\nDa li deca treba da slušaju pesmice?\nNaravno, puštajte deci pesmice i u isto vreme vi pevajte sa njima, plešite ili stvarajte. Kada dete kreira samo ili uz vašu pomoć pokrete, umesto da reprodukuje ono što vidi na ekranu dete spoznaje svoje telo, pokret i svet u odnosu na sebe. Onog momenta kada dete prati video uz melodiju, fokus se stavlja na vizuelnu percepciju, što detetu otežava praćenje zvuka, teksta ili vaših naloga, i opet dolazimo do pasivnog učešća. Učeći dete da uz melodiju kreira pokret ili odgovara na zadatu temu preko crteža ili nekog drugog sredstva, dete vežba i pažnju, koncentraciju i fokus. Dete treba da bude izloženo svim stimulusima, samo je pitanje na koji način i u kojoj meri.\nDetetu je često dosadno jer je naviklo na jaku stimulaciju, na to da je pasivni učesnik zabave, jer je od najranijeg uzrasta bilo izloženo crtanim filmovima, brzim slikama i sveprožimajućom muzikom ili pak stalnim animiranjem od strane odraslih.\nKada to izostane dete ne zna kako da koristi svoje okruženje, svoje vreme i svoje mogućnosti u svrhu zadovoljenja neke potrebe. Vapi za stimulacijom, a sve što mu se nudi nije dovoljno jako i zahteva od njega dodatnu akciju. Tada deci postaje dosadno. Tada se javljaju otpor i frustracija, jer se od njih očekuje da budu kreativni, da spoznaju okruženje, a oni jedino što znaju i prepoznaju je ekran.\nAutor: Jelena Blagojev


Šta bi bilo da su igrali za Crnu Goru! (FOTO) | Mondo.Me Prod\nSportski asovi iz Crne Gore koji igraju za druge reprezentacije\n16. July, 03:42\nŠta bi bilo da su igrali za Crnu Goru! (FOTO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n29.05.2020. / 14:34 14:38\nAutor mondo.me 29.05.2020. / 14:34 14:38\nLista sportskih asova rođenih u Crnoj Gori koji su igrali za reprezentacije drugih država impresivna - na njoj su jedan od najboljih vaterpolista ovog vijeka i trenutno najskuplji košarkaš u Evropi!\nU crnogorskim sportskim selekcijama, od osamostaljenja 2006. godine, nastupao je ne mali broj asova koji nisu rođeni u Crnoj Gori pa i onih koji nemaju nikakvu “krvnu kopču” sa ovom državom.\nSlična je situacija i sa sportistima rođenim u Crnoj Gori koji su odabrali da nose dres neke druge reprezentacije. Ako bi po strani ostavili kvantitativno upoređenje na ovom planu, utisak je da sportska Crna Gora nije dobro prošla, odnosno da je kvalitet uglavnom na strani onih koji nisu pristali da nastupaju za njene selekcije.\nU prilog toj konstataciji ide lista najpoznatijih sportista i sportistkinja rođenih u Crnoj Gori koji su igrali za selekcije drugih država.\nNajpoznatiji fudbaler sa ovih prostora koji nije igrao za Crnu Goru je Danilovgrađanin Petar Škuletić izabrao da igra za Srbiju. Nekadašnji as Partizana i moskovske Lokomotive je, istina, stasao kao sportista u Srbiji (prvi ugovor imao sa Teleoptikom, nakon toga nosio dresove Vojvodine i Radničkog iz Niša).\nOd košarkaša iz Crne Gore koji su nosili dres druge reprezentacije najpoznatiji je Podgoričanin Nikola Mirotić, trenutno najskuplji igrač u Evropi. Nikola je odabrao nacionalni dres države u kojoj je košarkaški stasao i izgradio ime – Španiji. Zahvaljujući tom izboru u svojoj kolekciji trofeja ima zlatnu medalju sa šampionata Evrope i bronzano sa Olimpijskih igara u Rio de Žaneiru.\nStopama Mirotića pošao je i jedan od najvećih košarkaških bisera iz Crne Gore Andrija Vuković, 16. godišnji Podgoričanin koji je odlučio da od malih nogu nosi dres Srbije, i tragom te odluke iz Budućnosti otišao u Crvenu zvezdu.\nSestre Milica i Ana Dabović Dabović iz Herceg Novog, takođe su odabrale srpsku reprezentaciju u čijem dresu su osvojili, između ostalog, zlatnu medalju sa Evropskog prvenstva 2015. i olimpijsku bronzu iz Rija.\nIzvor: Promo/OKS 1\nNajviše vrhunskih asova iz Crne Gore koji su odabrali drugu selekciju bilo je u vaterpolu. Najpoznatiji je svakako Novljanin Andrija Prlainović, jedan od najboljih vaterpolista ovog vijeka, koji je sa Srbijom osvojio bukvalno sve što se moglo: titulu olimpijskog šampiona (uz dvije bronzane medalje), titulu svjetskog prvaka (uz srebrnu i bronzanu medalju), četiri zlatne medalje sa evropskih šampionata (uz jednu srebrnu medalju).\nI Kotoranin Dušan Mandić imao je berbu medalja sa najvećih takmičenja sa kapicom srpske reprezentacije za koju nastupa od 2014. godine. On je takođe bio član srpskog tima koji je slavio na Olimpijskim igrama u Riju I Svjetskom šampionatu u Kazanju. Mandić je sa srpskom reprezentacijom osvojio i tri titule evropskog prvaka.\nU vrhunske mlade vateprolo asove rođene u Crnoj Gori koji su odabrali srpsku reprezentaciju su i Kotoranin Nemanja Vico je u svom premijerni nastupu za “delfine” osvojio zlatnu medalju (Evropsko prvenstvo u Barseloni), a medalju sa srpskom reprezentacijom ima i jedan od najboljih mladih vaterpolista na svijetu Novljanin Gavril Subotić.\nJedan od junaka pobede - golman Darko Stanić (imao je 13 odbrana protiv Poljaka).\nIzvor: (MN Press) 1\nNajbolji rukometaš rođen u Crnoj Gori koji je odabrao drugu reprezentaciju bio je Mojkovčanin Darko Stanić. Kao jedan od najboljih golmana planete Darko je sa Srbijom osvojio srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu koje se 2012. godine održavalo u ovoj zemlji.\nPored njega, od rukometaša iz Crne Gore koji su odabrali srpsku reprezentaciju tu su i Ivan Nikčević i Mijajlo Marsenić.\n“Mnogi su sumnjali kada su se povukle Maja i Bojana”\nKaća o turniru, povlačenju, OI, mladim lavicama…\nI odbojkaš Miloš Nikić, rođen u Budvi, odabrao je srpsku reprezentaciju sa kojom je osvojio Evropsko prvenstvo 2011. Godine (uz bronzu sa prvenstva održanog četiri godine ranije), kao i bronzano odličje sa Svjetskog prvenstva i još tri medalje u Svjetskoj ligi.\nI među sportskinjama rođenim u Crnoj Gori bilo je mnogo onih koje su odabrale da igraju za druge selekcije, uglavnom srpsku, i imale mnogo uspjeha. Odbojkašica Silvija Popović, rođena u Baru, osvojila je tri odličja na velikim takmičenjima sa Srbijom od kojih najvažnije svakako olimpijsko srebro sa igara u Riju.\nIzvor: Tanjug/AP Photo/Lee Jin-man 1\nIzvor: Tanjug/AP Photo/Dita Alangkara 2\nU individualnim sportovima, najpoznatiji sportista koji je rođen u Crnoj Gori a nastupa za drugu selekciju je teniser Miloš Raonić. Tridesetogodišnji Podgoričanin, bivši finalista Vimbldona, od početka profesionalne karijere igra pod kanadskom zastavom a u ovoj državi biran je i za najboljeg sportistu godine.\nKada je riječ o vrhunskim sportistima koji su odabrali da igraju za selekciju države u kojoj nisu rođeni, Crna Gora je profitirala samo u ženskom rukometu. Najbolji primjeri za to su Bojana Popović (djevojačko Petrović), rođena u Nišu i Katarina Bulatović rođena u Kragujevcu, koje su sa “lavicama” osovjile olimpijsko srebro u Londonu. Bulatović je godinu kasnije u dresu crnogorske selekcije proslavila evropsku “krunu” na šampionatu u Srbiji.\nHumani Mirotić opet pomaže: Svaka trojka 500 EURA za porodicu iz Crne Gore\nRaonić se na Žabljaku spremao za Vimbldon\nMiloš Raonić Nikola Mirotić


Ðukanović: Ne idem u Sarajevo, dolazim u Srebrenicu – Televizija srpske dijaspore\nPredsednik Crne Gore Milo Ðukanović izjavio je danas da neće ići u posetu Sarajevu, ali da će, ako bude pozvan, doći na godišnjicu masakra u Srebrenici da bi, kako je rekao, odao počast žrtvama genocida.\n“Ne dolazim u BiH 2. i 3. marta, iako su me dva člana Predsedništva pozvala! (Srpski član Milorad) Dodik je napravio nacionalnu predstavu, a ja ne želim biti deo te predstave. On neće ugroziti odnos Crne Gore i BiH”, rekao je Ðukanović u intervjuu za sarajevsku TV “Face”.\nOn je dodao da će, ako bude pozvan doći u Srebrenicu na godišnjicu.\n“Prisustvom ću pokazati i odati počast žrtvama genocida, Skupština Crne Gore je među prvima u svetu usvojila Rezoluciju o genocidu, ja sam rekao da je bio genocid, ako treba i prisustvom to da potvrdim, dolazim na 25. godišnjicu, naravno”, rekao je predsednik Crne Gore.\nIzvor Foto: Tanjug\nbihmilo djukanovicMilorad Dodiksarajevosrebrenica


Pamela Anderson poslala pismo Putinu i ima samo jednu molbu za ruskog predsjednika\nJET SET Holivudska glumica\nNada se da će ruska vlada, u saradnji s ekolozima i međunarodnim stručnjacima, razviti profesionalni plan za povratak orki\nVladimir Putin i Pamela Anderson\nHolivudska glumica Pamela Anderson uputila je ruskom predsjedniku Vladimuru Putinu otvoreno pismo, u kome traži oslobađanje kitova orka i beluga, koji su zarobljeni blizu mjesta Nahotka u regionu Primorski kraj.\nPamela, koja je i članica Savjetodavnog odbora Međunarodnog fonda za dobrobit životinja (IFAW), pismo je objavila na zvaničnoj internet-stranici fondacije s njenim imenom, prenosi Tass.\n- Pišem vam u vezi s 11 orka i 87 beluga kitova koji su trenutno zarobljeni blizu Nahotke. Želim zahvaliti ruskoj vladi što poduzima važne korake u sprečavanju međunarodne prodaje ovih kitova. Razumijem da je vlada poduzela inicijativu da oslobodi ova veličanstvena bića i vrati ih u njihove prirodne vode na ruskom dalekom istoku - napisala je Anderson.\nKako je dodala, nada se da će ruska vlada, u saradnji s ekolozima i međunarodnim stručnjacima, razviti profesionalni plan za povratak orki i beluga u njihovo prirodno stanište.\nKako se navodi, pokrenuta je krivična prijava zbog ilegalnog plijena, a prije tri dana Putin je naredio ministarstvu prirodnih resursa i ministarstvu poljoprivrede da odluče o sudbini kitova do 1. marta.\nOženio se bivši suprug Pamele Anderson\nNiko joj ne može parirati: Pamela Anderson oduševila sve, a evo i zbog čega\nGori sve u Kataloniji: Masovni protesti na ulicama, povrijeđeno 125 osoba


Francuska: Lideri različito podržavaju Makrona i Le Penovu\nTanjug 10. aprila 2022. 20:51\nPARIZ – Posle objavljivanja prvih procena rezultata prvog kruga predsedničkih izbora u Francuskoj, prema kojima je aktuelni predsednik Emanuel Makron zauzeo prvo mesto sa 28,6 odsto, a kandidat desničarskog Nacionalnog okupljanja (RN) Marin Le Pen 24,4 odsto glasova, pojedini kandidati su najavili koga će podržati u drugom krugu.\nLivičarski kandidat i gradonačelnica Pariza od 2014. godine, An Idalgo, koja je osvojila 1,9 odsto glasova, prva se obratila novinarima i pozvala svoje birače da glasaju protiv krajnje desnice i svoj glas daju Makronu 24. aprila, preneo je TF1 anfo.\nValeri Pekres, koja ima podršku Republikanaca, Unije demokrata i partija centra, osvojila je 4,6 odsto glasova.\nOna je izjavila da je zabrinuta i da bi projekat Marin Le Pen doveo zemlju do razdora i bankrota.\nPekres je istakla da Le Pen diskredituje njena bliskost sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom i da će stoga glasati za Emanuela Makrona da bi sprečila Le Pen da dođe na vlast.\nLider ekstremne desnice Erik Zemur koji je osvojio 6,8 dosto glasova rekao je da će pozvati svoje pristalice da podrže Marin Le Pen u drugom krugu predsedničkih izbora u Francuskoj 24. aprila.


Za trudnice i mame: Evo kako da se zaštitite od sunca - Zena.rs\nNabavite adekvatnu zaštitu Foto: Profimedia\nNega i zaštita kože žena od sunca je deo opšte nege žene. Osim što koža brže stari ako je izložena suncu, postoje i zdravstveni razlozi, zbog čega treba voditi računa o posebnoj nezi i zaštiti od sunca. U periodu trudnoće nega i zaštita kože od sunca i UV zračenja je specifična, pišu na sajtu trudnocaizdravlje.rs.\nKoristite visok zaštitni faktorFoto: Profimedia\nTokom ostalih meseci u godini kožu lica treba štiti proizvodima za dnevnu negu lica ili proizvodima dekorativne kozmetike (puderi) sa zaštitnim faktorom minimum 15 (na kojima je naglašeno da štite i od UVA zraka).\nAko boravite na planini, obavezno koristite zaštitne kreme jer intenzitet UV zračenja se povećava sa nadmorskom visinom, tako da zračenje na planinama može biti čak 20–40% jače u odnosu na njegov intenzitet na obali mora.\nSneg reflektuje oko 85% sunčevog zračenja (uz pojačanje intenziteta), tako da lice obavezno treba štiti proizvodima za zaštitu kože od sunca (SPF 30) i stavljanjem naočara za sunce (na kojima je navedeno da štite od UV zračenja).\ntrudnocaizdravlje.rs , Dr sci. med Mila Filipović, doktor kozmetologije\nzaštita osetljive kože


Pravo na naknadu štete u slučaju kašnjenja leta avio-kompanije Ryanair\nNaknadu štete u slučaju kašnjenja leta avio-kompanije Ryanair – saveti SkyRefunda\nZašto Vam SkyRefund može pomoći da dobijete svoju naknadu štete od avio-kompanije Ryanair?\nU skladu s Evropskom Uredbom №261/04, u slučaju kašnjenja ili otkazivanja leta avio-kompanije Ryanair, Vi možete imati pravo na naknadu štete u iznosu do €600. Međutim, zbog mnoštva administrativnih prepreka u dokazivanju razloga za kašnjenje leta, braniti svoja prava samostalno često može biti dug i stresan proces.\nPravni stručnjaci SkyRefunda Vam mogu pomoći da dobijete svoju zakonom predviđenu naknadu štete. Naš tim će iskoristiti svoje iskustvo u avio pravu kako bi garantovao da ćete dobiti ono što je propisano evropskim zakonima u slučaju kašnjenja leta.\nKako biste pokrenuli proces, morate jedino uneti informaciju o svom letu u naš kalkulator i on će automatski izračunati da li imate pravo na naknadu štete. Mi ćemo dobiti Vaš zahtev i proslediti ga avio-kompaniji Ryanair, administrativnim telima, odgovarajućem aerodromu i sudu, ukoliko je to potrebno, kako bismo obezbedili Vašu naknadu štete. Na taj način, proces će za Vas biti brz, jednostavan i lišen rizika.\nKoliki je iznos naknade štete koja Vam se duguje?\nU zavisnosti od dužine Vašeg leta sa avio-kompanijom Ryanair i trajanja njegovog kašnjenja, Vama se duguje naknada štete u sledećem iznosu:\nManje od 1500 km Između 1500 i 3500 km Više od 3500 km\nKoji letovi odgovaraju uslovima za dobijanje naknade štete za kašnjenje leta?\nUkoliko je Vaš let otkazan ili kasnio više od 3 sata (u odnosu na dolazak u krajnje odredište) Vi imate pravo na zakonom predviđenu naknadu štete. Potrebno je jedino da je Vaš let obavila evropska avio-kompanija ili da je avion poleteo sa aerodroma na teritoriji Evropske unije. Naši pravni stručnjaci mogu ponuditi svoje profesionalne usluge, braniti Vaša prava i pomoći Vam da dobijete svoju naknadu štete za kašnjenje Vašeg leta.\nInformacija o avio-kompaniji Ryanair\nAvio-kompanija Ryanair je doživela neverovatnu promenu od svog osnivanja do danas, uspevši da se od lokalnog irskog prevoznika koji se bori s hegemonijom avio-kompanija British Air i Aer Lingus na destinaciji Dablin – London pretvori u jednu od najvećih evropskih avio-kompanija. Zaslugu za ovu impresantnu transformaciju avio-kompanije Ryanair ima Majkl O‘Liri, koji je danas izvršni direktor avio-kompanije. Upravo je Majkl O‘Liri taj ko je lansirao uverenje da načela niskobudžetnih američkih avio-kompanija iz 90-ih godina mogu biti profitabilna i u Evropi. Nakon uvođenja njegovih ideja, Ryanair je počela obavljati letove do nekih manjih aerodroma uz znatno niže takse i računati uglavnom na onlajn registraciju letova, a kombinacija ovih dveju politika uštedela je avio-kompaniji mnogo rashoda.\nDanas Ryanair obavlja više od 2000 letova dnevno i povezuje više od 30 zemalja. Glavni habovi avio-kompanije su Aerodrom Dablin (DUB) i London Stansted (STN).\nReference o avio-kompaniji Ryanair\nLider u ocenivanju kvaliteta usluga na letovima Skytrax avio-kompaniju Ryanair ocenjuje sa 6/10 bodova. Ocena je bazirana na mišljenju više od 1200 klijenata avio-kompanije i odraz je komfora u avionima i suodnosa između kvaliteta i cena letova avio-kompanije Ryanair.\nInformacije o prevozu i prtljagu\nRyanair svojim putnicima omogućava putovanje s ručnim prtljagom. Ukoliko želite čekirati dodatan kofer, cena koju morate platiti prilikom onlajn čekiranja iznosi €25, a ako se čekirate na aerodromu – €40.


Tanjug 21. januara 2021. 14:29\nBRISEL – Poslanici Evropskog parlamenta pozvali su danas Evropsku komisiju da iskoristi sve raspoložive instrumente da pomogne Hrvatskoj u sanaciji posledica zemljotresa na područjima koja su, kako se navodi, i pre potresa bila zapuštena, prenela je Hina.\nPoslanici EP su raspravljali o rezoluciji o ublažavanju posledica zemljotresa u Hrvatskoj, koja će, kako se navodi, popodne biti izglasana, najverovatnije jednoglasno.\n„Danas su svi zastupnici od levice do desnice ukazivali na važnost članstva u Evropskoj uniji i na solidarnost na koju Hrvatska može računati“, rekla je evroparlamentarka iz HDZ-a Dubravka Šuica, koja je u ime Evropske komisije učestvovala u raspravi.\n„Stoga je vrlo važno paralelno s obnovom kuća obnavljati privredu i infrastrukturu da bi ljudi mogli ostati na tom području“, rekla je Šuica.\nHrvatske evroparlamentarac Valer Flego, koji je inicijator ove rezolucije, kaže da je reč o važnom dokumentu i da „Hrvatskoj treba pomoć odmah i sada, sa što manje birokratije i što više solidarnosti“.


Ko bolje vozi - on ili ona?\nod Admin taj Čet 10 Jul 2008 - 18:25\nZašto žene žive duže od muškaraca? Da bi nadoknadile vreme koje su izgubile na parkiranje! Šalu na stranu, žene vozači neopravdano su meta mnogih zajedljivih komentara i glasnih prekora. Međutim, mnoga naučna istraživanja ukazuju da su žene savesnije i da je njhov stil vožnje bezbedniji u poređenju sa muškarcima koji su toliko ponose svojim veštinama.\n"Ne može se reći da su žene lošiji vozači, ali ni da su bolji. Način vožnje zavisi pre svega od karatera određene osobe, a ne od njenog pola. Ipak, postoje određene polne razlike u stilovima vožnje i brojna ispitivanja govore da žene pažljivije voze, kao i da su manje sklone rizicima, zbog čega ređe upadaju u opasne situacije", kaže za "Press" Marjana Čubranić, asistent na Saobraćajnoj psihologiji fakulteta u Beogradu.\nSavremena psihologija se veoma zanima za polne razlike u načinu vožnje, pa je utvrđeno da postoje i određene neurofiziološke različitosti: žene imaju veći kapacitet memorije, dok muškarci imaju brže reflekse.\nMeđutim, iako se muškarci za volanom osećaju samouverenije, rezultati brojnih istraživanja idu na ruku nežnijem polu. Statistika beleži da žene imaju dva uta manje saobraćajnih udesa nego muškarci. Ovaj podatak je potvrdilo i istraživanje koje je nedavno urađeno na beogradskom Saobraćajnom fakultetu.\n"Na uzorku od 103 studenta prve, druge i treće godine (od 19 do 29 godina) u kome su imali ujednačen broj devojaka i muškaraca, pokušali smo da utvrdimo koji bi stil učenja najbolje odgovarao obuci bezbedne vožnje i tom prilikom smo radili anketu o broju saobraćajnih nesreća koje su ispitanici imali. Utvrdili smo da su muškarci bili dva puta više izloženi nezgodama, kao i da u odnosu na žene imaju drugačiju samopercepciju sopstvene bezbednosti", kaže Čubranić.\nJedno pitanja koje je postavljeno studentima koji su imali udes bilo je "da li smatrate da ste bezbedni vozač?". "Muškarci su dosta nekritični prema sebi, jer su uglavnom odgovarali da su bezbedni vozači, čak i kada su imali po pet, šest nezgoda. S druge strane, devojke su bile izuzetno samokritične čak i kad nisu imale saobraćajne udese", objasnila je Čubranić.\nIako bi muškarce mogao da opravda podatak da žene imaju manju pređenu kilometražu i da u manjem broju voze, nesporno je da su dame mnogo opreznije za volanom. Čak tri puta manje se izlažu vožnji pod dejstvom alkohola, što je jedan od najčešćih uzročnika saobraćajnih nesreća u svetu. Žene, takođe, znatno ređe krše saobraćajna pravila i propise, dok muškarci sa 80 odsto prednjače u broju saobraćajnih prestupnika. Zanimljivo je i da žene kao suvozači pozitivno utiču na jači pol.\n"Primećeno je da se stil vožnje muškaraca menja u zaviosnosti od toga da li imaju pored sebe ženu ili muškarca dok voze. Kada su u ženskom društvu više se orijentišu na bezbednu vožnju i samokritičniji su, a kada voze sami, ili sa drugim muškarcima, rizičnije se ponašaju i izlažu nesmotrenim situacijama. Kod žena nisu utvrđene promene u vezi sa tim", zaključuje Marjana Čubranić.


Pastor: Nije tačna slika Vučića i Orbana za koje govore da vladaju čvrstom rukom - European Western Balkans\nPastor: Nije tačna slika Vučića i Orbana za koje govore da vladaju čvrstom rukom\nAutor EWB 15. 04. 2021.\nOrban i Pastor u Budimpešti 22. juna; Foto: Facebook / Vajdasági Magyar Szövetség - VMSZ\nBEOGRAD – Ja nisam evroskeptik, ništa se po tom pitanju kod mene nije promenilo, ali čovek ima odgovornost da bude realan, da se suoči sa onim što vidimo kao poruku sa nivoa Evropske unije, izjavio je predsednik Skupštine AP Vojvodine i lider Saveza vojvođanskih Mađara Ištvan Pastor, prenosi FoNet.\nPosle poslednjih parlamentarnih izbora u EU i konstituisanja nove Evropske komisije, svi mi u Srbiji smo očekivali novu politiku, dinamičniju politiku, predvidljiviju politiku proširenja EU prema Zapadnom Balkanu, pre svega prema Srbiji, ali to u protekle dve godine nismo videli, rekao je Pastor.\nNa pitanje da li je do toga došlo zbog toga što Srbija kaska u ispunjavanju standarda na putu ka EU ili je to zbog same EU, Pastor kaže da je to sigurno jedna vaga koji ima dva tanjira, i da u oba ima određene težine.\n„Poslednji izveštaj Evropske komisije je nefer u odnosu na Srbiju, jer smo uložili ogromne napore i u tom izveštaju se više prepoznaju razlozi za neodmicanje u procesu priključenja Srbije Evropskoj uniji, kao neka vrsta samopravadavanja EU. Sigurno da nije sve perfektno ni ovde, ali tim procesom samo delimično upravljamo mi, a delimično bi trebala EU“, istakao je on.\nNa pitanje da li je SVM, koristeći svoje veze u Evropskom parlamentu, pokušavao da utiče na to da se iz konačnog izveštaja EK o Srbiji izbace oni delovi koji pozivaju da se rasvetle velike afere, poput Krušika, Jovanjice, Savamale, Pastor kaže da se ne radi u prikrivanju i guranju pod tepih velikih korupcionaških afera, već da se radi o klasičnom baratanju sa jednom istinom i jednom laži, od koje se onda pravi poluistina.\n„Ja jesam uticao na to da se izveštaj EK približi realnosti i to ću uvek činiti, jer je Srbija moja domovina. Ono za šta sam se ja zalagao, to nisu bila ova pitanja“, naglasio je on.\nU emisiji Pravi ugao, Pastor je istakao kako ne misli da je tačna slika Vučića i Orbana za koje neki govore da vladaju čvrstom rukom, zaobilazeći institucije, i da time udaraju na temelje EU – demokratiju i vladavinu zakona.\nSastanak Saveta za SSP: Dobar momentum za evropske integracije, važno sprovesti reforme u oblasti vladavine prava\nŽiofre sa Brnabić: Nastaviti proces jačanja nezavisnosti pravosuđa\nBilčik i Fajon: Zabrinutost zbog nepripremljenosti glasačkih odbora za referendum\nEU ne vraća vize Srbiji uvođenjem ETIAS sistema\n„I jedan i drugi imaju visok nivo legitimiteta koji nije uobičajen u evropskoj politici. Taj legitimitet je i obaveza da se koristite onim ovlašćenjima koje dobijete od birača. U ovih godinu dana smo to videli na polju pandemije – efikasnost u preduzimanju mera, efikasnost oko nabavke vakcina, podrška ljudima i privredi. To su mere koje su prisutne u obe zemlje“, rekao je on.\nMoja izjava o poštovanju mađarskog premijera Viktora Orbana zbog toga što se ne povinuje interesima velikih, pa ni Evropske unije, izrečena je kao reakcija na novinarsko pitanje upućeno u vezi sa pozicijom Orbanove stranke Fides unutar Evropske narodne partije (EPP), izjavio je Pastor.\nAleksandar VučićIštvan PastorMađarskaSrbijaViktor Orban\nHtela to ili ne, Turska je značajan akter na političkoj sceni Sandžaka\nFajon: Zajednički sastanak ne pre leta, imamo dovoljno vremena, radimo virtuelno\nLideri Zapadnog Balkana se sastali sa zvaničnicima EU, fokus razgovora bilateralni odnosi\nEWB 20. 12. 2018.\nKarić: Otvaranje poglavlja o ekologiji u 2018.\nEWB 30. 11. 2017. 30. 11. 2017.\nU 2021. godini prema Indeksu percepcije korupcije @anticorruption Srbija je zabeležila 38 od 100 poena i nalazi se… https://t.co/xAbxQz7tr1\n📌"Dok govorimo o izmenama na papiru o nezavisnosti u pravosuđu imamo drugačiju sliku u stvarnosti" - @anti_protivna… https://t.co/dQ2UUz4xYx


RAZVOJ: Građani mogu sve da pitaju – KNJAZ PRESS\n26 avgusta, 2019 28 avgusta, 2019 KNJAZ PRESS\nRAZVOJ: Građani mogu sve da pitaju\nIzgradnja brane i urušavanje dela keja, uređenje delova grada i sanacija gradske deponije, ovog leta izazivaju veliku pažnju Knjaževčana i brojne komentare na društvenim mrežama. U sve ove poslove, na različite načine uključeno je Preduzeće za razvoj, urbanizam i izgradnju.\n”Krajem prošle godine smo raspisali javnu nabavku po sistemu ”ključ u ruke” za projektovanje i izgradnju brane. Posao je dobilo vodoprivredno preduzeće iz Požarevca zajedno sa projektantskom kućom „Hidromreža“ iz Zaječara. Posao se obavlja zajedno sa Srbijavodama. Nismo zadovoljni dinamikom radova. Deo zida, građenog pre stotinu godina je pao, jer ga izvođač radova nije obezbedio, a pojavile su se i podzemne vode. Izvođač će o svom trošku finansirati sanaciju keja.”\nRadosavljević posebno ističe da su kritike na račun zaposlenih u Preduzeću za razvoj i izgradnju neosnovane kada je u pitanju veliki projekat uređenja naselja Devete brigade.\nDirektor Razvoja govorio je i o merama koje se preduzimaju kako bi se trajno rešio problem gradske deponije.\nU Preduzeću za razvoj, urbanizam i izgradnju ističu da je u Knjaževcu u ovom trenutku desetak gradilišta.\nPosao na rekonstrukciji puteva ni izbliza nije okončan, počelo je uređenje još nekoliko seoskih domova, a nadanja su i da će se, nakon ponovljene javne nabavke pronaći izvođač za izgradnju novog mosta.\nPrevious HRONIKA: Uhapšen zbog napada na službeno lice\nNext HRONIKA: Beograđanin uhapšen zbog krađa


Kovid ambulante širom Srbije neprekidno rade već skoro dve godine, a poslednjih meseci, kao i u svakom talasu, ispred većine se formiraju redovi, a zaposleni u skafanderima rade satima bez pauze. Ipak, iako je od početka pandemije prošlo više od 18 meseci, procedura nije jedinstvena u svim kovid ambulantama.\nTako je, na primer, ambulanta u Cara Dušana u Zemunu, koja radi 24 sata dnevno, postala poznata po dugačkom redu koji se ispred nje formira duž ove ulice. Ovde se, kako kažu oni koji su imali tu nesreću da ispred nje čekaju, u piku epidemije stoji satima, bilo da čekate na prvi, ili kontrolni pregled.\nKORONA BROJKE I DALJE VISOKE Ovo je najnoviji presek: Ponovo raste broj zaraženih\nNakon izjave dr Ane Banko da VAKCINISANI MOGU DA PRENOSE KORONU, društvene mreže planule! Ova rečenica došla je kao "kec na jedanaest" antivakserima, ali virusološkinja im je UBRZO I ODGOVORILA\n"Treća doza za one sa slabim imunitetom može i MESEC DANA POSLE DRUGE!" Marijan Ivanuša iz SZO: "Broj zainteresovanih za vakcinaciju u svetu I DALJE RASTE"\n- Prvo se čeka da se preda knjižica. Zatim kažu u koje vreme da dođeš na test, jedno 2, 3 sata odkad si predao. Onda posle testa i vađenja krvi čekaš između sat i dva sata na pregled lekara - priča nam žena (35) koju smo zatekli ispred.\nSituacija je malo drugačija u nekim drugim beogradskim ambulantama.\nZa pacijente pri Domu zdravlja Voždovac, na primer, neophodno je da se u slučaju sumnje o zarazi kovidom upute u najbližu kovid ambulantu. Ukoliko se pregledom doktora u pomenutim ambulantama ukaže sumnja da je pacijent verovatno zaražen korona virusom, upućuje se na dalju dijagnostiku koja je na ovoj opštini moguća isključivo u centralnom objektu, u Ustaničkoj 16, a potom pacijent mora da se vrati nazad, sa rezultatima.\nTokom današnjeg dana, formirali su se redovi i ispred drugih kovid ambulanti u Beogradu - na Paliluli, Zvezdari, Karaburmi... Kako su reporterima "Blica" rekli pacijenti koji su se u njima zatekli, čeka se obično više od sat vremena.\nU Užicu vreme čekanje daleko kraće nego pre mesec dana\nBroj pregleda u kovid ambulantama u Užicu se svakodnevno smanjuje, a koliko se dugo čeka na red zavisi od dana do dana. Nekada se desi da pred kovid ambulantom pri užičkom Domu zdravlja u sred dana zadesi po dvoje – troje ljudi, pa čekanja i nema, a nekada ih ima višestruko više te se valja strpeti. Ipak, čeka se daleko kraće nego pre mesec dana kada je i po dva sata trebalo stajati u redu.\nNajveće gužve su, kažu u Zdravstvenom centru Užice, pred kovid ambulantama u Opštoj bolnici Užice, gde lekare pre nego što u sedam sati počnu sa radom dočeka znatan broj pacijenata, što zbog prvog, što zbog kontrolnog pregleda.\nOd čekanja mnogo više vremena oduzima procedura pregleda koja nije kraća od dva sata, a koja podrazumeva sam pregled, laboratorijske nalaze, snimak pluća sa opisom, a onda povratak kod lekara sa svim rezulatima da bi se propisala terapija.\nU Valjevu manje zaraženih, ali i dalje veliki broj hospitalizovanih\nPrimetan je manji broj pregleda i zaraženih korona virusom u Valjevu, kažu u Kovid ambulanti ovdašnjeg Doma zdravlja.\nU poslednjih sedam dana, kako navode, prosečan broj dnevnih pregleda je 600, što je za 200 manje u proseku u odnosu na sedmicu pre. Od ovog broja, dodaju u kovid ambulanti, prvih pregleda pacijenata koji imaju simptome korona virusa je 160, dok su ostalo kontrolni pregledi. Na pregled kod lekara prosečno se čeka oko sat vremena, a sa pacijentima u jednoj smeni radi osam lekara.\nPo poslednjim podacima Zavoda za javno zdravlje korona virus je potvrđen kod još 55 novozaraženih Valjevaca. Na bolničkom lečenju se nalazi 197 pacijenta, a na potpomognutoj respiraciji je 30 osoba.\nU Vojvodini situacija vanredna\nNa prvi i kontrolni pregled u Kovid ambulanti u novosadskom Novom naselju čeka se do sat vremena dok na četiri vakcinalna punkta nema redova.\nBez obzira na broj aktivnih slučajeva u vojvođanskoj prestonici se smanjuje broj pacijenata koji su na bolničkom lečenju od kovid-19 a manje je i obolelih koji dišu uz pomoć respiratora. U Kovid bolnici ’’Novi Sad’’ Kliničkog centra Vojvodine od korone se leče 483 pacijenta, a na mehaničkoj ventilaciji pluća je 38 obolelih. Najviše pacijenata bilo je u četvrtak, 7. oktobra, njih 515, a sada ih je 32 manje.\nU Subotici veliki pritisak na kovid ambulante\nU kovid ambulantu Doma zdravlja u Subotici prošle sedmice javilo se čak 1.800 građana, od kojih je čak 1.100 bilo novozaraženo, dok su preostali bili na kontrolnom pregledu.\nPrema rečima Ivanke Beoković, direktorice Doma zdravlja, slična situacija je bila i pre dve sedmice, a na red se dolazi prilično brzo u odnosu na gužve.\n- Veliki je pritisak na kovid ambulantu, čeka se, ali radi devet timova i sve ide bez prevelikih zastoja. Zaposleni daju maksimum. Više od 60 pacijenata je upućeno na dalje lečenje, u bolnicu, dok je više od 20 hospitalizovano s kućnih adresa. To je zaista puno – kaže Ivanka Beoković.\nKada pacijent stigne na red, prema proceduri, sledi razgovor o simptomima koje ima i oseća. Na osnovu informacija koje zaposleni u kovid ambulanti dobiju sledi dalja procedura, ide se na vađenje krvi, radi se antigenski test, snimaju se pluća i drugo što je potrebno, objašnjavaju u Domu zdravlja.\nPrema podacima iz Opšte bolnice Subotica koja je u kovid sistemu u kovid respiratornoj ambulanti pri bolnici, prošle sedmice se dnevno obavljalo od preko 40 do više od 120 pregleda.\nPred početak vikenda na lečenju u kovid delu bolnice je bilo 94 pacijenta, od kojih 15 na respiratoru u kovid jedinici intenzivnog lečenja.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Libanski dug ogroman, pozvan MMF da pomogne / print=true\nINVESTITORI OČEKUJU NAJGORE 25. 02. 2020. 09:48 >> 09:46 0\nINVESTITORI OČEKUJU NAJGORE\nInvestitori koji drže obveznice Libana očekuju najgore, jer višegodišnje loše upravljanje finansijama može omesti servisiranje duga po prvi put, javlja CNCB.\nZvaničnici MMF-a pozvani su da pomognu vladi u Bejrutu da nađe rješenje za upravljanje ogromnim libanskim dugom, od oko 160 odsto BDP-a, usred najgore finansijske krize od brutalnog građanskog rata 1975-90 u toj mediteranskoj zemlji i višemjesečnih narodnih protesta, navodi ta američka televizija.\nDvije najveće svjetske bonitetne agencije su tokom vikenda smanjile suvereni kreditni rejting Libana na nivo "smeća". Agencije Mudiz i S&P snizile su rejting Libana za dugoročno devizno zaduživanje na "Ca" i "CC", respektivno - pri čemu su obje ocjene za deset nivoa ispod investicionog.\nKreditni rejting Libana je sada niži od Argentine i Demokratske Republike Kongo, dodaje CNBC.\n"Kao posljedica snažnih fiskalnih, eksternih i političkih pritisaka, smatramo da je u ovom trenutku gotovo izvjestan problem izmtene uslova ili jednostrano neplaćanje komercijalnog duga Libana", navedeno je prošle nedjelje u analizi kompanije S&P-a. Izvještaj ove agencije uslijedio je nakon što je Nabih Beri, predsjednik libanskog parlamenta, rekao da bi restruktuiranje duga bilo "najbolji ishod“ za zemlju.\nKako se približava rok za plaćanje libanskog duga po osnovu evroobveznice od 1,2 milijarde dolara, koji dospijeva 9. marta, cijena te hartije je pala sa 90 centi, u dolarskom iznosu, koliko je iznosila početkom februara na rekordnih 53 centa prošle nedjelje, a prinos na tu evroobveznicu je premašio 1.000 procenata, dodaje CNCB. Vrijednost libanske lire, koja je zvanično vezana za dolar, sunovratila se na crnom tržištu za 40 odsto, dok su lokalne banke uvele kvote na nužna dolarska plaćanja za uvoz hrane, ljekova i drugih prozivoda neophopdnih za život.\n"Vlasti će morati da restrukturiraju dug, to je neizbježno. Oni će iscrpjeti devizne rezerve kako bi otplatili dug a to je klasičan znak neizbježnog neizvršavanja obaveza u budućnosti. Pitanje je kada, a ne da li će se to dogoditi", rekao je za CNBC Mohamed Faur, libanski finansijski stručnjak sa Univerzitetskog koledža Dablin.


Odlilo se 36,5 miliona eura | Ekonomist\nUkupan priliv stranih direktnih investicija (SDI) u prva četiri mjeseca ove godine iznosio je 176 miliona eura, dok se istovremeno iz zemlje odlilo 36,5 miliona eura, pokazuju preliminarni podaci Centralne banke (CBCG).\nNeto priliv stranih direktnih investicija, odnosno razlika između njihovog priliva i odliva, u prva četiri mjecesa iznosio 139,5 miliona eura i bio je 1,6 puta veći nego u uporednom periodu.\n“Iz zemlje se po osnovu ulaganja rezidenata u inostranstvo odlilo 7,2 miliona eura, dok su povlačenja sredstava nerezidenata investiranih u Crnu Goru iznosila 29,3 miliona eura”, navodi se u Biltenu CBCG.\nPriliv stranih direktnih investicija u formi vlasničkih ulaganja iznosio je 101,3 miliona eura, što čini 57,6 odsto ukupnog priliva. Od toga je u nekretnine uloženo 49,5 miliona eura, a u preduzeća i banke 51,8 miliona eura.\nPriliv SDI u formi interkompanijskog duga iznosio je 72,7 miliona eura ili 41,3 odsto ukupnog priliva. Priliv po osnovu povlačenja sredstava rezidenata investiranih u inostranstvu iznosio je dva miliona eura.


Bahrein 24. zemlja sveta koja je registrovala rusku vakcinu protiv korone - Sputnjik Srbija\n21:16 16 Jun 2021\n13:58 10.02.2021 Preuzmite kraći link\nBahrein je registrovao rusku vakcinu protiv virusa korona „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) i tako postao 24 zemlja sveta koja je odobrila rusku vakcinu, saopštio je Ruski fond za direktne investicije (RFPI).\n„RFPI saopštava da je Nacionalni zdravstveni regulatorni organ Kraljevine Bahrein registrovao rusku vakcinu protiv virusa korona 'Sputnjik Ve' (Sputnik V). Registracija je izvršena u okviru ubrzane procedure bez dodatnih kliničkih ispitivanja na teritoriji te zemlje“, navodi se u saopštenju fonda.\nŠef RFPI Kiril Dmitrijev je izjavio da će odobravanje ruske vakcine u Bahreinu omogućiti da se zaštiti stanovništvo zemlje zahvaljujući bezbednoj i efikasnoj vakcini.\n„Ujedinjeni napori su ključ za pobedu nad pandemijom. Spremni smo da pomognemo našim partnerima i da im obezbedimo vakcinu protiv virusa korona, koja je jedna od najboljih u svetu“, rekao je Dmitrijev.\nDržavna novinska agencija u Bahreinu je saopštila da je zemlja odobrila primenu ruske vakcine kao i vakcine američke kompanije „Fajzer“.


gadget — Online Tržište\nSvi članci na temu gadget\nAndroid Auto dostupan u 30 zemalja svijeta\nKompanija Google je objavila da je njen Android Auto sada dostupan u još 18 zemalja, ukupno u 29 zemalja svijeta. Pored Australije, Kanade, Francuske, Njemačke, Irske, Italije, Meksika, Novog Zelanda, Španjolske, Velike Britanije i SAD-a,...\n5. Aprila 2016. / ostavite komentar\nIzmerite telefonom koliko ste alkohola popili\nBreathometer je novi hit gadget koji će se u prodaji naći početkom sledeće godine a koji se trenutno nalazi u beta fazi. Mali prenosni analizator daha napravljen je da radi zajedno sa vašim pametnim telefonom i ima za cilj da utvrdio da...\n14. Marta 2013. / ostavite komentar\nApple i Intel rade na proizvodnji pametnog sata\nPrema najnovijim glasinama Apple i Intel rade na zajedničkom proizvodu, pametnom ručnom satu (smartwatch) koji bi mogao biti spreman za proizvodnju negdje u prvoj polovici 2013 godine. Prema pisanjima njemačkog bloga Mobile Geeks koji se...\n27. Decembra 2012. / ostavite komentar\nAmazon otkupljuje polovne elektronske uređaje\nAmazon je objavio da širi svoj program razmjene kako bi se omogućilo korisnicima da zamijene svoje polovne elektronske uređaja za Amazon poklon kartice. Jedan od najvećih online trgovca navodi da će prihvatiti korištene Tablet uređaje,...\n19. Maja 2011. / ostavite komentar\nWi-Fi Analyzer pronalazi najbolje pristupne tačke i poboljšava vašu kućnu bežičnu mrežu\nWi-Fi Analyzer može da skenira bežične pristupne tačke koje su u blizini i da pokaže koja pristupna tačka ima najbolji signal i najmanje saobraćaja. Ova besplatana aplikacija takođe može da vam pomogne da poboljšate vašu kućnu bežičnu...\nNapunite svoj telefon koristeći USB port na HDTV ili konzoli za igranje\nZamislite situaciju da vam crkne napajanje na računalu a uz taj problem shatite da preko njega punite vaš telefon, znači, računalo ne radi, telefon prazan a prijeko potreban, šta raditi? Pametan savjet za sve koji su se našli ili se mogu...\nGoogle otvara vrata nezavisnim Gmail aplikacijama\nOd danas, treće strane mogu da naprave Gmail kontekstualne gadgete i distribuiraju ih na Google Apps Marketplace. Ovi gadgeti mogu da prikažu informacije iz socijalnih mreža, poslovnih usluga, web aplikacija i drugih sistema, a korisnici...\nZa čišćenje računala i gadžeta koristite gumicu za brisanje\nObična gumica za brisanje (osim za brisanje pogrešaka napisanih olovkom) može da posluži kao izvrstan eliminator prljavštine sa vašeg laptopa. Znaći, nema potrebe za kupovanjem nove gumice za brisanje ako postoji bilo kakva stara, nju...\nTwitter pokrenuo zvaničnu Android aplikaciju\nTwitter-ova Android aplikacija je i zvanično pokrenuta. Ovo je druga zvanična Twitter aplikacija od njenog sticanja Tweetie. Twitter-ova zvanična iPhone aplikacija tek treba da se pokrene, ali Tweetie upravo dobija svoju konačnu verziju...\n2. Maja 2010. / ostavite komentar


www.glas-javnosti.co.yu I n t e r n e t i z d a n j e Ponedeljak 16. 10. 2006. Glas javnosti 24 sata sa Vama... najnovije vesti iz zemlje i sveta...\nnam BELEKS 15 postigao maksimum sa 1.459 indeksnih poena Akcije "Graditelja" vrednije 42 odsto\nOd danas novi na�in trgovanja akcijama "Fada", "Hemofarma" i "Graneksporta" koji prelaze na metod preovla�uju�e cene\nGraditelj iz Kikinde je iznenadio tr�i�te svojim skokom u ceni od 42,13 odsto. U pro�losti nije bilo velikog interesovanja za ove akcije koja je pro�le nedelje zatvorila na 16.801 dinara, da bi ove zavr�ila trgovanje na 23.879. Treba imati na umu da gra�evinarske firme i dalje imaju odre�enu privla�nost. Hipo Alpe -Adrija banka je, tako�e, me�u pet najtrgovanijih akcija, a ju�e je otvorena jo� jedna njihova filijala u Vrbasu.\nZanimljivo je da je "Energoprojekt holding" konsolidovao svoje akcije zatvorenom emisijom akcija i objavio impresivnu listu novih projekata na kojima radi. Jo� zanimljivije je interesovanje ZB investa za ovu kompaniju, gde konstantno podi�e svoje u�e��e u akcionarskom kapitalu. Uprkos svemu, cena akcije je zavr�ila na ni�em nivou od prethodne nedelje i trenutno je 1.103 dinara.\n"Zorka farma" je uspela da zauzme svoje mesto u ovonedeljnom izve�taju zahvaljuju�i trgovanju u petak. Samo u jednom danu cena ove akcije je sko�ila 12,28 odsto i sada se nalazi na 1.280 dinara. Mogu�e je da tr�i�te tr�i ispred sebe, u o�ekivanju raspleta pri�e u kojoj se spominje i eventualno preuzimanje od "�tade". "Soja protein" se isto nalazi me�u akcijama koje su zablistale za jedan dan, i to u sredu, kada je obim trgovanja iznosio 130.740.017 dinara. "Meser Tehnogas" je objavio da nastavlja sa ekspanzijom u regionu. Kao lider na tr�i�tu tehni�kih i medicinskih gasova Srbije, sprema se da snabdeva i tr�i�ta Rumunije, Bugarske, Gr�ke i Ma�arske. Da bi postigao svoje ciljeve, kompanija je u ovoj godini investirala 50 miliona evra u proizvodnju. Ova vest se podudara sa solidnim obimom i rastom cene ove akcije za 12,9 odsto, koja se zaustavila na 8.815 dinara po akciji. Od danas �e do�i do promene na�ina trgovanja odre�enih akcija. "Fad", "Hemofarm" i "Graneksport" prelaze na trgovanje metodom preovla�uju�e cene. Nastavi�e se i trgovanje "Tigrom" posle pauze od tri dana.\nOve sedmice su objavljene �etiri ponude za preuzimanje: Unika preuzima Cepter osiguranje, "Elektroinvest" preuzima "Na� dom", Zoran Matijevi� preuzima "Jugoinspekt" i Enver Muhovi� preuzima "Daliju". Indeks Beogradske berze, BELEKS 15, je postigao novi maksimum sa 1.459 indeksnih poena tokom ove sedmice, mada nije zatvorio berzu na istom nivou.\nvesti po rubrikama dru�tvo i ekonomija\nEutanazija - pitanje o kom se u svetu uglavnom bezuspe�no raspravlja\nZakon o odgovornosti za kr�enje ljudskih prava ne primenjuje se ve� tri godine\nZasla�iva�i, ve�ta�ke boje...(ne) podsti�u kancerogene bolesti\nIzdava�i �tampali knjige za obavezan pred�kolski program\nBELEKS 15 postigao maksimum sa 1.459 indeksnih poena Devizna �tednja gra�ana prema�ila tri milijarde evra\nTre�ina proizvodnje bra�na u sivoj zoni


Odobren novac za kanalizaciju u Kaluđerici i fabriku otpadnih voda u Ostružnici - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Odobren novac za kanalizaciju u Kaluđerici i fabriku otpadnih voda u Ostružnici\nZamenik gradonačelnika Vesić kaže da je danas "najsrećniji čovek na svetu"\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je da je Evropska investiciona banka (EIB) odobrila bespovratnu pomoć od 1,5 miliona evra za izradu tehničke dokumentacije za izgradnju kanalizacije u Kaluđerici i fabrike za preradu otpadnih voda u Ostružnici, preneo je danas Beoinfo.\n1Piše: FoNet 23. januara 2020. 12.19 Izmenjeno: 13.00\n„Danas sam najsrećniji čovek na svetu, jer posle početka izgradnje fabrike za preradu otpadnih voda u Velikom Selu, kanalizacije na levoj obali Dunava i fabrike za preradu otpadnih voda u Batajnici, kreće proces izgradnje kanalizacije u Kaluđerici i fabrike za preradu otpadnih voda u Ostružnici“, rekao je Vesić.\nOn je naveo da grant EIB znači da ćemo biti spremni da u narednih godinu dana raspisujemo tender za izgradnju kanalizacije u Kaluđerici, gde skoro 30.000 ljudi živi bez kanalizacije decenijama.\nVesić je dodao da počinje i izrada tehničke dokumentacije za fabriku za preradu otpadnih voda u Ostružnici.\nOva fabrika, treća po redu, važna je prvo zato što se nalazi uzvodno od fabrike u kojoj se prerađuje voda za piće, a drugo što će završetak te fabrike omogućiti da se izgradi kanalizacija u Umci, Ostružnici, Velikoj Moštanici i delu Sremčice, rekao je Vesić.\nevropska investiciona banka, Goran Vesić, kaludjerica, kanalizacija, ostruznica, otpadne vode\nMihajlović: Krajem 2021. počinje izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda\nmoderna zemlja kaže:\n25. januara 2020. u 19.41\nKakva predivna vest u 21. veku: kroz godinu dana će započeti projektovanje kanalizacione mreże za 30.000 žitelja prestonog grada zemlje lidera na Balkanu. Pucam od ponosa ili blama?


Omladinci Čukaričkog posle pobede u derbiju protiv Partizana, slavili su i u vanrednom kolu protiv još jednog gradskog rivala, OFK Beograda. Meč u kojem su Romantičari bili domaćini odigran je na terenima SC FSB na Adi Ciganliji, a Brđani su slavili sa 3:0 (0:0).\nDugo su mreže mirovale, a vođstvo ekipi Velička Kaplanovića doneo je novopečeni omladinski reprezentativac Srbije Vukašin Braunović u 70. minutu. Prednost je šest minuta kasnije duplirao još uvek kadet, Uroš Mrdaković, a konačan rezultat u 85. minutu postavio je Marko Čermelj.\nZanimljivo, sva tri igrača koja su postizala golove na ovom meču, bili su rezervisti, u igru su ušli u drugom poluvremenu. Posle 29. kola u Omladinskoj ligi Srbije Čukarički je na petoj poziciji, sa 58 osvojenih bodova. U narednoj rundi belo-crni će ugostiti Brodarac u nedelju (12,30 časova) na stadionu BASK-a na Carevoj ćupriji.


Odluka o obrazovanju Nacionalnog saveta za zaštitu potrošača “Službeni glasnik RS”, broj 36 od 13. aprila 2017. – Prosperitet\nOdluka o obrazovanju Nacionalnog saveta za zaštitu potrošača “Službeni glasnik RS”, broj 36 od 13. aprila 2017.\nNELEGALANO IMENOVANJE ČLANOVA NACIONALNOG SAVETA ZA ZAŠTITU POTROŠAČA IZ REDA POTROŠAČKIH ORGANIZACIJA!!!\nVlada Republike Srbije je 13. aprila 2017.godine donela Odluku o obrazovanju Nacionalnog saveta za zaštitu potrošača u nešto izmenjenom sastavu u odnosu na 2012. godine kada je ovaj savet konstituisan.\nVeoma je simptomatično da su u ovaj Nacionalni savet imenovani; Vera Vida, predsednik Centra potrošača Srbije; Goran Papović, predsednik Upravnog odbora Nacionalne organizacije potrošača Srbije, koji je istovremeno i predsednik Udruženja potrošača Vojvodine i član svih mogućih saveta i radnih tela u Srbiji; Zoran Nikolić, predsednik organizacije potrošača Kragujevac, koji je istovremeno visoki funkcioner Nacionalne organizacije potrošača Srbije (NOPS-a), Novica Jovanović, predsednik Organizacije potrošača Vlasotince, kao i Vojmir Vidić iz Organizacije potrošača Valjevo takođe i članovi Upravnog odbora NOPS-a.\nDakle, iako Nacionalnu organizaciju potrošača Srbije (NOPS) čini samo 5 Evidentiranih potrošačkih organizacija u Srbiji (Udruženje za zaštitu potrošača Vojvodine, Organizacija potrošača Kragujevca, Opštinska organizacija potrošača Vlasotince, Organizacija potrošača Kruševac, Organizacija potrošača Valjevo), od ukupno 30 Evidentiranih udruženja u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, NOPS-u je u Nacionalnom savetu za zaštitu potrošača pripalo 4 mesta!\nPošto nije poznato ko je predložio sastav Nacionalnog saveta za zaštitu potrošača iz reda potrošačkih organizacija, ističemo da po ovom veoma značajnom pitanju uopšte nije raspravljao nadležan Savet potrošača, koji inače čine predstavnici svih 30 Evidentiranih organizacija, zbog čega njihovo imenovanje smatramo nelegalnim.\nOdluka o novom sastavu Nacionalnog saveta potrošača Srbije\nJKP Infostan – Objedinjena naplata komunalnih usluga


Američki Kongres razmatra mogućnost uvođenja poreza naftnim kompanijama\nKada su najveće američke naftne kompanije ove nedelje prijavile ogroman rast profita, mnogi potrošači osetili su se prevarenim. U vreme dok vozači plaćaju rekordno visoke cene benzina, neki u Kongresu smatraju da je potrebno pažljivo analizirati profit naftnih kompanija. Senatski odbor za finansije zatražio je informacije o poreskim prijavama najvećih američkih naftnih kompanija od poreske službe, a pojedini političari pozivaju na uvodjenje ekstra poreza.\nNaravno, naftne kompanije se protive tom potezu, ukazujući da sličan pa čak i veći rast profita u drugim granama industrije, uključujući i farmaceutsku industriju, nije izazvao slične reakcije.\nAnalitičari naftne industrije medjutim kažu da bi novi porezi mogli da budu kontraproduktivni. Bob Tipi, urednik hjustonskog magazina «Oil and Gas Journal» kaže da veliki profit naftnih kompanija na kraju može da donese korist potrošačima.\n«Potrošači neće pozdraviti profit naftne industrije dok cene benzina rastu, to je jasno. Ali profit će zapravo ući u razvoj budućih zaliha koje su potrebne potrošačima».\nBob Tipi kaže da će američke naftne kompanije ulagati više u razvoj ako im budu dostupnije lokacije na kojoj se nalazi nafta.\n«Postoje dva generalna problema, jedan su same SAD, gde je bušenje nafte doslovno zabranjeno na istočnoj i zapadnoj obali. Kompanije ne mogu da buše naftu ni u Arktičkom nacionalnom parku u priobalnim delovima Aljaske. Dakle u SAD postoje politička ograničenja, a van Ameirke sve veće površine za eksploataciju kontrolišu nacionalne naftne kompanije».\nTipi dodaje da veliki proizvodjači, posebno u Saudijskoj Arabiji, Abu Dabiju i Kuvajtu agresivno razvijaju nove kapacitete kako bi povećali naftne zalihe i dodaje da će povećanje snabdevanja, uz predvidjeno usporavanje potražnje, na kraju sniziti cenu nafte. Tipi ističe da je važno pitanje da li je smanjenje potražnje rezultat svetske recesije, izazvane visokim cenama nafte, ili umerenijeg usporavanja ekonomskog rasta.


Prijava patenta kompanije Rivian za „K-Turn“ za omogućavanje čvršćih kretanja – Danasnje\nHome/Automobili/Prijava patenta kompanije Rivian za „K-Turn“ za omogućavanje čvršćih kretanja\nsmiljanax July 13, 2021\n0 14,343 2 minuta citanja\nRivian je napravio veliku stvar zbog mogućnosti okretanja rezervoara svojih električnih vozila. Četiri motora, jedan koji pokreće svaki točak, u osnovi mogu da okreću EV oko mesta okretanjem točkova sa obe strane vozila u suprotnim smerovima.\nAli na mekim površinama okretanje rezervoara donosi šansu da se zaglavi, pa kompanija takođe pokušava da patentira „K-okret“.\nKoristeći istu sposobnost upravljanja svakim točkom pojedinačno, K-okret će zadržati jedan od unutrašnjih zadnjih točkova i omogućiti vozilu da se okreće oko njega, dramatično smanjujući njegov radijus okretanja.\nZa određenu podgrupu štrebera Ratova zvezda, K-skret (aka Koiogran skret) je lukav način da se pobegne od zanata koji se progoni tokom borbe pasa. Ali u automobilskom svetu, „K-turn“ bi uskoro mogao da se poveže sa Rivian-om, koji je podneo novoobjavljenu prijavu patenta, navodeći način na koji električna vozila kompanije nude vozačima mnogo uži radijus okreta od ostalih vozila.\nDa li će se ovaj K-zaokret pojaviti na predstojećim Rivian-ovim R1T i R1S EV-ima, nije direktno naznačeno u prijavi patenta, ali Rivian je već promovisao drugačiji neobičan metod okretanja za ova vozila. Nazvan „okretanje rezervoara“, ova tehnologija koristi EV-ova četiri motora (jedan povezan sa svakim točkom) za okretanje točkova sa obe strane EV-a u suprotnim smerovima, nekako kao da pomera gazne delove rezervoara jedan protiv drugog, zavrtite vozilo na mestu. To je uredan trik za zabavu, ali ne može se koristiti svuda. Kao što Rivian primećuje u prijavi patenta: „Takav zaokret [rezervoara] kada se koristi na mekim površinama može prouzrokovati da točkovi kopaju u zemlju i da tone, a ne da okreću vozilo.\nRivijin K-zaokret se nadovezuje na okretanje rezervoara, raspoređujući svoj zasebni pogonski izvor na svakom od četiri točka na malo drugačiji način. Umesto da se središte kruga okretanja postavi na sredinu između sva četiri točka, K-zaokret bi se umesto toga dogodio samo kada postoji znatan ugao upravljanja. Obrtni momenat napred se primenjuje na one nagnute prednje točkove, dok se unutrašnji zadnji točk manje-više drži na mestu. Ovaj točak tada formira tačku osovine za okretanje automobila levo ili desno. Zamislite to kao staromodni kompas olovke, gde metalna tačka predstavlja nepokretni zadnji točak, a bočna olovka je prednji deo automobila. Krajnji rezultat? „Režim zaokreta [omogućava] vozilu da postigne znatno smanjen radijus okretanja (npr. Vozilo se može okretati oko tačke ispod šasije vozila)“, prema prijavi za patent. Ovo je slično asistenciji pri skretanju pri kretanju vozila Ford Bronco, gde pri malim brzinama zaključava unutrašnji zadnji točak da bi se okretao oko njega, skraćujući radijus okretanja za čak 40 procenata.\nDrugi delovi prijave patenata govore o nešto drugačijim režimima gde bi se zadnji točkovi umesto toga okretali unazad, a ne unutrašnji zadnji točk koji je bio na mestu. Rivian zvuči kao da će zapravo nateranje jednog od njegovih vozila da izvrši zaokret biti prilično jednostavan proces. U prijavi patenta se pominje da bi „krug za obradu“ mogao da uključi režim okretanja K ako okretanje upravljača zahteva okretanje točkova iznad standardnog praga zavoja.\nSamo zato što proizvođač automobila podnosi patent, ne garantuje da će tehnologija ikada doći do serijskog vozila, ali ovo je ono koje očekujemo da vidimo na budućim rivijskim modelima. Koristi iste komponente kao okretanje rezervoara, nešto što je Rivian rado promovisao, i pruža korist u nekim situacijama kada bi okretanje rezervoara izazvalo probleme.\nBMV Concept Definition CE 04 - AŽURIRANJE: Električni skuter potvrđen za Australiju\n2020-2021 Mercedes-Benz GLB povučen iz Australije


Održana 5. sednica Skupštine opštine Lajkovac - GEM info\nOdržana 5. sednica Skupštine opštine Lajkovac\n26. marta 2021. Marija Dragutinović 0 Comments 22. tačke dnevnog reda, Lajkovac, Održana 5. sednica, Skupština opštine\nNa 5. sednici Skupštine opštine Lajkovac razmatrano je 22 tačke dnevnog reda. Odbornici su usvojili izveštaje javnih ustanova i preduzeća za prethodnu godinu. Razmatran je izveštaj Zajedničkog centra za socijalni rad “Solidarnost“ za opštine Lajkovac, Ljig i Mionica. Odbornici su i dali saglasnost na imenovanje direktora Zajedničkog centra za socijalni rad “Solidarnost“ to je dosadašnji v.d. direktora Dragan Radovanović. Konačnu odluku o njegovom imenovanju daće skupština opštine Ljig.\nSednica Skupštine opštine Lajkovac počela je minutom ćutanja kojim je odata počast Milanu Pavloviću i Dušanu Trifunoviću. Oni su herojski poginuli tokom ratnih dešavanja 26.03.1999. godine na Kosovu. Tokom prve sednice u ovoj godini odbornici Skupštine opštine Lajkovac razmatrali su 22 tačke dnevnog reda. Većina tačaka bila je vezana za poslovanje javnih ustanova i preduzeća, kao i realizaciju sredstava izdvojenih iz budžeta za programe ruralnog razvoja i podrške poljoprivredi, zaštite životne sredine i fonda rente.\nZa program zaštite životne sredine početkom godine bilo je izdvojeno preko 34 miliona dinara. Taj iznos je rebalansom, tokom godine umanjen za 8 miliona. Stepen realizacije ovog programa je tokom pandemijskih uslova bio mali. Tokom izveštaja Zajedničkog centra za socijalni rad “Solidarnost“iznet je porazni podatak da je u Lajkovcu tokom 2020. godine umrlo 216 građana a rođeno 124 bebe.\nKada je reč o radu centra za socijalni rad, direktor Dragan Radovanović istakao je da je opština Lajkovac u programe socijalne podrške tokom 2020. godine izdvojila 16, 5 miliona dinara. Tokom prvih tačaka dnevnog reda izvršeno je probno glasanje u okviru projekta E-parlament. Cilj je da se modernizuje rad skupštine, materijali dostave u elektronskom obliku i omogući elektronsko glasanje prilikom donošenja odluka.\nPredsednik Skupštine opštine Lajkovac Nenad Džajević je istakao da su danas izabrani članovi izborne komisije. Na ovaj način stvoreni su uslovi za raspisivanje izbora za članove Saveta mesnih zajednica u svim delovima opštine Lajkovac.\nShare the post "Održana 5. sednica Skupštine opštine Lajkovac"\n← OŠ „Dule Karaklajić“ spremna za upis prvaka\nNaglo povećanje broja zaraženih u Lazarevcu →