Ekonomist: EU laže Balkan u vezi pristupa - Moja Hercegovina\nPočetna / Ekonomist: EU laže Balkan u vezi pristupa\nEkonomist: EU laže Balkan u vezi pristupa\n15. Jula 2017. 10:19\nEvropska unija mora da pokaže regionu da još ima šansu da joj pristupi, piše londonski Ekonomist.\nBalkanskim zemljama je još 2003. godine rečeno da je njihova budućnost u EU, ali danas su nade Srbije i još pet aspiranata – izbledjele, dodaje list.\nEvropljani, koji su se opekli poslije preranog ulaska Rumunije i Bugarske 2007. godine, ali i Bregzita, te ne pokazuju veliku volju da prošire svoj klub. Izjava predsjednika Evropske komisije Žan-Kloda Јunkera iz 2014. godine, koji je rekao da nema proširenja tokom njegovog petogodišnjeg mandata, oslabila je mogućnosti reformista na Balkanu.\nEkonomist dodaje da danas samo 43 odsto Srba kaže da želi u EU, dok ih je 2009. bilo 67 odsto. Zato se Ekonomist pita šta je krenulo naopako. Pristupanje bi, kako se kaže, natjeralo korumpirane elite u regionu da omoguće medijsku slobodu, jačaju vladavinu prava i liberalizuju svoje ekonomije. Mali broj njih želi da učini nešto od ovog, a njihovim zemljama nedostaje snažna administracija koja bi pomogla da prođu kroz promjene.\n“Oni više ne vjeruju u to kada ih lažemo u vezi sa članstvom i mi ne vjerujemo njima kada nas lažu da će se povinovati pravilima EU”, rekla je Vesela Černeva iz Evropskog savjeta za spoljne odnose.\nU posljednje vrijeme bilo je turbulentno i list podsjeća na krizu u Makedoniji, napetosti između Srbije i Kosova. Iako se kasnije region smirio djelimično, kako se navodi, naporima američkih diplomata, posebno Njemačka strahuje od novih sukoba, a šefica EU za spoljnu politiku Federika Mogerini ulaže intenzivne diplomatske napore na Balkanu.\nTo, kako navodi “Ekonomist”, znači rad sa liderima poput Aleksandra Vučića. I dok su Evropljani ranije nadali da će Balkan transformisati pristupanjem, danas svoju vjeru polažu u trgovinu i investicije.\nOvonedjeljni samit u Trstu ponudio je planove za regionalno zajedničko tržište i evropske fondove za infrastrukturu. Kao i uvijek, na riječima je data podrška evropskoj perspektivi Balkanu, ali apetit EU za ostvarivanje političkih promjena je izblijedio, navodi list. Balkanske države su, kako se kaže, naporni partneri, opterećeni političkim razmiricama, slabim ekonomijama i graničnim sporovima zbog djelića vodene površine ili nekog planinskog vrha.\nIpak, EU ne bi trebalo da odustane od svog neuređenog zadnjeg dvorišta, ako ni zbog čega drugog, ono zato što pasivnost donosi rizik, ocjenjuje list. Dijelovi Balkana su, kako se navodi, već postali rute za krijumčarenje ljudi, droge, oružja u EU, a islamistički ekstremizam pojavio se u dijelovima BiH i Kosova.\nU ovom okruženju, cinične igre lokalnih lidera koji često podstiču krize kako bi izigravali mirotvorca, lako bi mogle da izmaknu kontroli. U tekstu se navodi i da Evropljani često govore o “zloćudnom” uticaju spoljnih sila, poput Rusije i Turske, na zapadnom Balkanu, ali ekonomske, političke i kulturne veze sa ostatkom Evrope ostavljaju u sijenci Moskvu, Ankaru i njima slične, dok većina bakanskih lidera zna da nemaju budućnost van EU.\nTo, kako se navodi, zahtijeva dvostruki pristup – veće oslanjanje na vlade koje tolerišu bezakonje ili neliberalizam i obnavljanje posvećenosti proširenju. Ali sve to traži odustajanje od skepticizma koji je poslije godina razočaranja pustilo korenje.\nMožda bi, dodaje se, kancelarka Angela Merkel ako pobijedi u septembru mogla da potroši malo diplomatskog kapitala na Balkanu. U Trstu se puno govorilo da je Balkan na raskršću, a zapravo je region na beskonačnoj obilaznici neispunjenih obećanja i birokratskog praznog hoda, zaključuje Ekonomist\nOznakebalkan dinamika prosiren ja unije evropska unija


OBIŠLI SMO NAJPOSEĆENIJI MUZEJ U ZAPADNOJ SRBIJI: Upravnik muzeja Jadra nam je otkrio jednu važnu NOVINU! (FOTO)\nUpravnik muzeja Jadra u Loznici, Goran Vilić, Foto: Marko Nikolić\nMuzej Jadra je jedan od mlađih muzeja, ali od izuzetnog značaja\nObjavljeno: 12.09.2021. 16:54h 16:57h\nMačvanski okrug Srbije je predeo bogat kulturno-istorijskim znamenitostima, a jedan od najznačajnijih gradova u tom okrugu je Loznica.\nLoznica se nalazi u podnožju predivne planine Gučevo koja takođe zauzima bitno mesto u istoriji Srbije i srpskog naroda. U okolini Loznice, pa i u samom gradu, stotinama godina dešavale su se krucijalne bitke važne za opstanak same države. Najveće srpske vojskovođe branile su državu baš na prostoru zapadne Srbije.\nEkipa Espresa obišla je čuveni muzej Jadra koji se nalazi u samom centru Loznice, a tamo nas je dočekao kustos, istoričar Goran Vilić koji je upravnik muzeja u Loznici.\nUpravnik muzeja Jadra u Loznici, Goran Vilićfoto: Marko Nikolić\nMuzej Jadra je jedan od mlađih muzeja, počeo je sa radom septembra 1987.\nZgrada u kojoj je smešten muzej poznata je pod nazivom "stara apoteka" jer je na tom mestu bila jedna od prvih apoteka.\nUpravnik muzeja, Goran Vilić otkrio je za Espreso plan i program muzeja za naredni period.\n- Naš muzej je zavičajni muzej kompleksnog tipa gde su objedinjene arheološka, etnološka, istorijska zbirka. Imamo preko 5.000 eksponata, pored stalne postavke koju imamo ona obuhvata hronološki gledano period od prvih početaka naseljavanja ovih prostora, od mlađeg kamenog doba neolita pa sve do završetka Drugog svetskog rata. Prostor u prizemlju je predviđen za tematske izložbe koje su kod nas izuzetno posećene, imamo desetak takvih izložbi u toku godine. Trenutno je aktuelna izložba koja je posvećena osamdesetogodišnjici od prvog oslobođenja Loznice u Drugom svetskom ratu 31. avgusta 1941. kada je Loznica bila prvo veće mesto u čitavoj porobljenoj Evropi od strane Nemačke čizme. Grad je bio oslobođen 41 dan, sve do dolaska kaznene eskpedicije 10. oktobra u Jadar, a 11. oktobra u samu Loznicu, objašnjava Vilić.\nMARŠ NA GUČEVO- 12. SEPTEMBAR\n- Mi imamo niz aktivnosti, jedna od njih je svakako obeležavanje Gučevske bitke, jedne od najznalajnijih bitaka tokom Prvog svetskog rata 1914. godine. Od tri najznačajnije borbe za taj period, dve su vođene na ovom prostoru, a to su Cerska bitka i u sklopu Drinske operacije Gučevska bitka. Mi obeležavamo 107. godišnjicu upravo 12. seprembra u nedelju kod spomen-kostrunice na Gučevu. Sav program počinje u 11:30 i novina je ove godine što se u obeležavanju Gučevske bitke sada uključilo novoosnovano udruženje koje se naziva "Gučevski marš". Oni će doprineti masovnosti obeležavanja ovog značajnog datuma time što će učesnici ići pešaka od Loznice do Gučeva, a svi učesnici će dobiti na poklon majice sa likom Momčila Gavrića koji je i sam učestvovao u Gučevskoj bici, navodi Goran Vilić.\nVuk Stefanović Karadžić rođen je upravo u zapadnoj Srbiji, u Tršiću gde se tradicionalno svake godine u nedelju pred Malu Gospojinu (21. septembar) održava Vukov sabor. Ove godine održaće se 19. septembra.\nU septembru nam počinju predsaborski dani, tačnije 13. septembra, a proslava Vukovog sabora je 19. septembra. Sve aktivnosti trenutno usmeravamo na predsaborske dane kada će biti niz aktivnosti, izložbi i predavanja, prića Vilić.\nVuk Stefanović Karadžićfoto: Marko Nikolić\nSrpski naučnik, osnivač Srpskog geografskog društva, predsednik Srpske kraljevske akademije, profesor i rektor Beogradskog univerziteta, počasni doktor Univerziteta Sorbone i Karlovog univerziteta u Pragu, čuveni Jovan Cvijić rodom je iz Loznice.\nInteresantna činjenica je da Vuk Stefanović Karadžić umire 1864. godine, a već sledeće 1865. rađa se još jedan velikan, upravo Jovan Cvijić kome takođe odaju počast u muzeju Jadra.\nDalje u planu imamo dane Jovana Cvijića, on je još jedan od velikana koji je rođen u Loznici. Mi svake godine na dan njegovog rođenja 12. oktobra organizujemo izložbe, predavanja vezana za život i delo Jovana Cvijića.\nJovan Cvijićfoto: Marko Nikolić\nBOJ U PRVOM SRPSKOM USTANKU- 18. OKTOBAR\n- Odmah nakon toga 18. oktobra sve će biti posvećeno boju iz Prvog srpskog ustanka koji je veoma bio značajan za Beogradski pašaluk, odnosno za Srbiju, u tom boju je učestvovao i Karađorđe. Dakle, to je jedna od najsjajnijih pobeda u Prvom srpskom ustanku, boj je vođen 5. i 6. oktobra 1810. godine. Prošle godine je bila jubilarna godišnjica pa smo tada rekonstruisali deo šanca, inače taj šanac je utvrđenje odakle su se branili ustanici u borbi protiv Turaka, nalazi se u Loznici i jedno je od njočuvanijih utvrđenja iz tog perioda. Početak gradnje je 1807. a u sklopu šanca se nalazi najstarija škola u Loznici koja je nazvana po vojvodi Anti Bogićeviću koji je predvodio ustanike, na istom mestu nalazi se i Loznička crkva.\nRekonstrukcija šancafoto: Marko Nikolić\nMuzej Jadra nudi jedinstvene predmete iz raznih perioda, takođe spise i dokumenta koja su dostupna svim posetiocima\nPošta Srbije i Prirodnjački muzej promovisali poštanske marke sa zaštićenim vrstama ptica\nSIGURNOSNE KAMERE UHVATILE LOPOVE U OBRENOVCU: Vlasnik prodavnice za Espreso otkrio ko ga je OPLJAČKAO! VIDEO\nMuzej JadraLoznicaGoran VilićGučevoVuk Stefanović KaradžićJovan Cvijić\n"DOBILA SAM POZIV OD PRODUKCIJE!" Zorja Pajić konačno otkrila ISTINU: Potkačila i žiri ZG, spremna za Beoviziju!\nKINA POTPUNO VAKCINISALA PREKO MILIJARDU STANOVNIKA: Zvaničan broj umrlih od kovida ostaje 4.636!\nVučević: Uskoro ćemo se uveriti da bi potencijalna katastrofa bila brzo sanirana i da su službe na visini zadatka\nOVO PIĆE JE NAJGORE ZA VAŠE ZUBE, A NIJE KAFA: Poslušajte upozorenje stomatologa\n"RADIJE ĆE UMRETI NEGO SE POJAVITI PRED SUDOM U HAGU": Duterte i krvavi rat protiv droge


Orlovi idu na pobedu protiv Irske : Nadlanu.com\nOrlovi idu na pobedu protiv Irske\nBEOGRAD, 23. marta 2011. (Beta) - Fudbalski reprezentativci Srbije Marko Pantelić, Branislav Ivanović i Aleksandar Kolarov izjavili su da su optimisti i da očekuju dobar rezultat u predstojećoj utakmici protiv Severne Irske, u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2012. godine.\n"Uvek na budućnost gledam pozitivno i ne gubim nadu u ostvarenje naših ciljeva. Nema utakmice u kojoj ću se pomiriti sa podređenim položajem, pa ni sada, kada ćemo igrati bez pomoći navijača. Kod kuće treba da pobedimo na svakoj utakmici i nema odstupanja ni pred meč protiv Severne Irske", rekao je Marko Pantelić na konferenciji za novinare u Staroj Pazovi.\nReprezentacija Srbije u petak od 20.30 na stadionu Crvene zvezde u Beogradu igra protiv Severne Irske kvalifikacionu utakmicu za Evropsko prvenstvo 2012. godine u Poljskoj i Ukrajini.\nUtakmica će biti odigrana pred praznim stadionom, pošto je zbog nereda u Đenovi Evropska fudbalska unija (Uefa), između ostalog, suspendovala Srbiju i sa jednom utakmicom bez prisustva publike.\n"Ambijent jeste neprirodan kada nema ljudi na tribinama, ali možda i nije loše da se sami, na naš kvalitet, volju i želju, izborimo za povratak poverenja naroda", rekao je napadač grčkog Olimpijakosa.\nReprezentacija Srbije je odigrala četiri utakmice u kvalifikacijama i osvojila četiri boda, zbog čega se nalazi na pretposlednjem, petom mestu na tabeli Grupe C.\n"Na atmosferu među igračima ništa ne može da utiče i poremeti naše gotovo familijarne odnose. Ni loš bilans, četiri meča i četiri osvojena boda nije nam poljuljao drugarstvo niti veru u sopstvene mogućnosti. Važno je da verujemo jedni u druge. Imam utisak da treba da vratimo nešto što su drugi izgubili - poverenje u ovu reprezentaciju", rekao je Pantelić.\n"Kažu da se na muci poznaju junaci, hajde da vidimo kakvi ćemo mi biti", dodao je Pantelić.\nOdbrambeni igrač reprezentacije Srbije Branislav Ivanović rekao je da njegovu ekipu u petak očekuje najvažnija utakmica u kvalifijacijama.\n"Ovo je najvažnija utakmica u kvalifikacijama. Igraće se u specifičnim uslovima. Želimo da budemo u što boljoj poziciji pred put u Estoniju. Pobeda može mnogo da nam donese i meč ćemo shvatiti na najozbiljniji način. Oseća se podrška na svakom koraku i tu pozitivnu energiju treba iskoristiti na terenu", rekao je Ivanović.\nIgrač Čelsija rekao je da se nada da će se Nemanja Vidić priključiti ekipi za utakmicu protiv Estonije, u utorak od 20.30 u Talinu. Fudbaler Mančester junajteda propustiće meč protiv Severne Irske zbog povrede.\nReprezentativac Aleksandar Kolarov ocenio je da su dve pobede u prijateljskim utakmicama protiv Bugarske (1:0) i Izraela (2:0) pokazale da se ekipa "vraća u normalu".\n"Oseća se da se vraćamo u normalu i da se ponovo pripremamo na najbolji način za kvalifikacione utakmice. Nisam do sada igrao pred praznim tribinama, ali igrao sam za OFK Beograd pred 300 ljudi na Karaburmi i situacija je bila slična ovoj koja će vladati protiv Severne Irske", rekao je Kolarov.


Merkel: Kosovsko pitanje mora biti zatvoreno pre ulaska Srbije u EU – Dardania Press\nMerkel: Kosovsko pitanje mora biti zatvoreno pre ulaska Srbije u EU\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je danas u Beogradu da kosovsko pitanje mora biti zatvoreno pre ulaska Srbije u EU, ali da pre toga treba da budu rešena sva druga otvorena pitanja u procesu evropskih integracija.\nUpitana da li je priznavanje Kosova uslov za članstvo Srbije u EU, Merkel je na zajedničkoj konferenciji za novinare sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem rekla da će “neka pitanja biti rešena na kraju procesa” evropskih integracija Srbije.\n“To (kosovsko) pitanje se mora rešiti da bi države članice Unije potvrdno odgovorile o pristupanju (Srbije) EU. Ali nema smisla razgovarati o kraju tog procesa pre nego što se reše drugi problemi. Ja sam za pragmatičan pristup, to pitanje neće nestati, ono se mora rešavati, ali ja sam za mapu puta, gde se prvo rešavaju sva druga pitanja”, kazala je Merkel.\nOna je navela da EU mora da ima “mnogo razumevanja za konflikte koje je potrebno prevazići” i ukazala da je i Nemačkoj bilo potrebno “dugo vremena kada je reč o jedinstvu i priznavanju granica i sličnim pitanjima”.\nMerkel: EU će baviti pitanjem eksploatacije litijuma u Srbiji\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je danas u Beogradu da će se EU sigurno baviti pitanjem eksploatacije litijuma u Srbiji.\n“Srbija ima nešto što zaista vredi, ali postoji zabrinutost da li će eskploatacija biti u skladu sa ekološkim standardima. Mislim da EU ima dobre standarde, države članice će se sigurno baviti tim pitanjem jer je klimatska neutralnost u Evropi zaista važno pitanje”, rekla je Merkel.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, Merkel je kazala da se Nemačka, “kao i druge države, interesuje za litijum u Srbiji”.\n“Imamo veliki broj investicija u oblasti auto industrije u Srbiji, svi znamo koliko je važan litijum za buduću mobilnost i za baterijske ćelije”, navela je Merkel.\nVučić sa Angelom Merkel o zaštiti životne sredine\nPredsednik Srbije Alekandar Vučić rekao je danas u Beogradu da je sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel razgovarao i o zaštiti životne sredine i da će u Srbiji, po tom pitanju, sve biti rađeno u skladu sa najvišim svetskim stanadardima.\n“Razgovarali smo o potpunoj zaštiti životne sredine i da sve bude, ako se ikada bude u bilo čemu pristupilo eksplataciji , “o majningu” (rudarstvu) da mora da bude urađeno u skladu sa najvišim evropskim i svetskim standardima i da mora da zaštitimo naš narod”, rekao je Vučić na zajedničkoj konferenciji za novinare.\nPredsednik Srbije je ponovio da građani moraju da donesu odluku o tome, (o iskopavanju litijuma).\n“Pod broj dva, narod mora da donese odluku da li ćemo da radimo ili ne”, rekao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, ako Srbija uđe u sve to, smatraće Nemačku kao izuzetnog partnera.\nOn je napomenuo da je to velika prilika za Srbija, ali, kako je naglasio, samo ako se obezbede čist vazduh, voda i sigurna životna sredina za ljude.\nMerkel: Inicijativa Otvoreni Balkan mora da bude otvorena i za druge tri zemlje regiona\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je danas u Beogradu da inicijativa Otvoreni Balkan, koju su pokrenule Srbija, Albanija i Severna Makedonija, mora da bude otvorena i za ostale tri zemlje Zapadnog Balkana.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, Merkel je kazala da će ta inicijativa možda dovesti do napretka, ali da “ne bi želela da neki imaju utisak da postoji neki poseban klub”.\nMerkel: Srbija postigla niz rezultata, ali predstoji dug put do EU\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem posle sastanka, Merkel je rekla da joj je “drago da čuje da se Srbija intentzivno bavi reformama pravosuđa”.\nMerkel je istakla značaj uloge Berlinskog procesa, navodeći da on “nikako ne treba da zameni” proces pristupanja Uniji, već da povezuje zemlje Zapadnog Balkana.\n“Zadovoljstvo mi je što vidim rezultate, korak po korak. Dosta toga smo postigli. Imaćemo uskoro sastanak u Sloveniji sa državama Zapadnog Balkana, možda ćemo već tada biti korak dalje”, rekla je Merkel.\n“Naše odnose odlikuje iskrenost u razgovorima i sposbnost da se druga strana sasluša. Upoznala sam Vučića kao osobu koja ne daje lažna obećanja nego uvek pokušava da sprovede ono što je obećao”, kazala je nemačka kancelarka.\nMerkel: Nemačka će donirati Srbiji 500.000 evra povodom 80. godišnjice od napada Vermahta\nNemačka će donirati Srbiji 500.000 evra povodom 80. godišnjice napada Vermahta na Jugoslaviju, izjavila je danas kancelarka Angela Merkel u Beogradu.\n“Zadovoljstvo mi je što mogu da najavim iznos od 500.000 evra sa nemačke strane za obnovu. To je važan znak za pomirenje i za sećanje”, rekla je Merkel na zajedničkoj konferenciji za novinare posle sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da ne zna kako će izgledati saradnja sa budućim nemačkim kancelarom, koji će zameniti Angelu Merkel, i da zbog toga “pomalo oseća strah”.\n“Sad se pitam a ko će to iz Evrope da nas pozove i da nam kaže da moramo da budemo odgovorniji, da gradimo više puteva, auto-puteva, pruga, umesto što ćemo da se svađamo preko plota”, rekao je Vučić novinarima u Palati “Srbija” nakon sastanka sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel.\nVučić je istakao da god bude novi nemački kancelar, Srbija će se “truditi da ima najbolje moguće odnose”, i dodao da će “i za godinu dana imati samo reči hvale o Merkel”.\nPrema njegovim rečima, Merkel je “bila i jeste nesumnjivi lider Evrope” i dodao da je ona bila jedina koja je mogla da “podigne slušalicu, pozove nekoga od nas (lidera zemalja Zapadnog Balkana) i da utiče na događaje u regionu”.\n“Imali smo mir sve ovo vreme. Prolazili smo kroz najturbulentniji period od migracija i sećate se kakve je krize sve to izazivalo ovde u regionu i uz podršku Nemačke i Angele Merkel to smo prevazilazili. Imali smo i koronu i teške ekonomske stvari i uz podršku Nemačke to prevazilazili i ulazili preko Brisela i EU u sve veći broj infrastrukturnih projekata na kojima smo zajednički radili”, istakao je Vučić.\nOn je dodao da se rezultati nemačke kancelarke mogu videti i na saradnji Srbije i Albanije, kao i da se poslednji susret predstavnika te dve zemlje, pre onog koji je Merkel organizovala, dogodio 1947. godine.\n“A danas, posle samo nekoliko godina od početka Berlinskog procesa, (premijer Albanije) Edi Rama i ja se čujemo svakih sedam do deset dana, vidimo se svakih mesec dana, razgovaramo o svemu, gradimo puteve, autoputeve, otvaramo granice”, rekao je Vučić.\nNemačka kancelarka Angela Merkel boravi u Srbiji u sklopu oproštajne posete Zapadnom Balkanu.\nVučić: Sa nemačkom kancelarkom razgovarano i o vladavini prava u Srbiji\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas u Beogradu da je sa nemačkom kancelarkom Aneglom Merekl imao otvorene i konkretne razgovore o evropskim integracijama Srbije, njenom ekonomskom razvoju i vladavini prava, i o dijalogu sa Prištinom.\nVučić je na zajedničkoj konferenciji za novinare ponovo zahvalio kancelarki na svemu što su ona i njena vlada uradili za Srbiju i naveo da je sa njom razgovarao i o regionalnim pitanjima i vladavini prava u Srbiji.


Održana regata Vojvodina open 2014 - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tOdržana regata Vojvodina open 2014\nPalić je još jednom bio centar veslačkog sporta u regionu. Tradicionalna Internacionalna regata "Vojvodina Open", koja je ove godine održana po 52. put, i 2014. je ispunila očekivanja i još jednom pokazala zbog čega zauzima visoko mesto u društvu veslačkih takmičenja u ovom delu Evrope. Preko 300 veslača i veslačica iz četiri zemlje Starog kontineta u subotu i nedelju, 5. i 6. jula 2014, ogledali su se za medalje na jezeru Palić pokazavši ovoj sport u najlepšem svetlu. Uprkos činjenici da u subotu na regatnoj stazi nisu bili najidealniji uslovi zbog čega su odložene kvalifikacije veslači i veslačice iz 22 kluba bili su na visini zadatka.\n- Prezadovoljni smo kako je protekla 52. internacionalna regata "Vojvodina Open". Ovakav događaj zahteva maksimalnu mobilnost svih koji učestvuju u organizaciji i mislim da smo još jednom ispunili sve zahteve. I u takmičarskom smislu sve je bilo na nivou bez obzira na to što smo prvog dana ali mnogo problema sa vetrom. Talasi na stazi su nas primorali da odložimo ceo program ali smo na kraju i taj dan uspešno priveli kraju bez ijedne otkazane trke. Srpski reprezentativci koji su nastupili na Paliću su potvrdili dominaciju u disciplinama u kojima su nastupili, a kada se podvuče crta po bodovima najuspešniji je bio hrvatski Iktus iz Osijeka. Ponosni smo i na činjenicu da su na ovogodišnjem "Vojvodina Openu" održane prve trke nedavno obnovljenog Podunavskog kupa koji okuplja zemlje Dunavskog sliva i u kojem se za sada takmiči šest klubova - Palić i Danubius 1885 iz Srbije, Iktus i Vukovar iz Hrvatske i Baja i Mohača iz Mađarske. Tokom regate održan je i sastanak Podunavskog kupa na kojem su još dva kluba iz Srbije - Crvena zvezda i aleb izrazila želju da se uključe u takmičenje. S tim u vezi izabran je predsedavajući koji će pripremiti dokumentaciju za njihov pristup ovom takmičenju - kazao je generalni sekretar Veslačkog kluba Palić i jedan od glavnih organizatora ovog takmičenja Vladimir Antić.\nI iz ugla srpskog veslanja "Vojvodina Open" je bila odličan test. Od seniorskih reprezentativaca na Paliću je nastupilo pet posade. Dvojac bez kormilara Viktor Pivač, Martin Mačković, koji će braniti boje Srbije na Svetskom prvenstvu za seniore do 23 godine u Varezeu od 24. do 27. jula, oba dana je trijumfovao u finalima seniorskih dvojaca. Prvog dana je imao vreme 6:30,14, a drugog 6:34,58. U istoj disciplini Goran Jagar i Miljan Vuković su prvog dana stigli do bronze (6:39,36), a drugog do srebra (6:36,91). Miloš Stanojević u skifu za lake veslače je prvog dana osvojio srebro s vremenom 7:04,03, dok je reprezentativni četverac bez kormilara Igor Lončarević, Vuk Matović, Nikola Selaković, Nikola Kekić, koji će učestvovati na SP za mlađe seniore u Varezeu, osvojio drugog dana zlato u ovoj disciplini s rezultatom 6:08,21. Ivana Filipović je drugog dana ubedljivo trijumfovala u skifu za seniorke s vremenom 7:52,97.\nU odsustvu najboljih juniora Srbije, koji se na Srebrnom jezeru pripremaju za Svetsko prvenstvo od 6. do 10. avgusta u Nemačkoj, pod posebnom lupom na Paliću bili su kadeti pošto su gotovo svi najbolji takmičari iz Srbije ovog uzrasta učestvovali na "Vojvodina Openu".\n- Bilo je mnogo dobrih rezultata ali bih po svemu prikazanom odvojio kadetske dvojac bez kormilara iz Danubiusa 1885 Vanja Obradović, Dušan Petrović, dubl skul Grafičara Vukašin Pivač, Bogdan Belinević i četverac skul Smedereva Danilo Selaković, Dušan Dimitrijević, Lazar Dostanić, Andrija Stojković. Ove tri posade su, kada su kadeti u pitanju, skrenule pažnju na sebe kako samim rezultatima tako i borbenošću i zalaganjem na stazi. Kada su veslačice u pitanju pohvalio bih nastup članica Veslačkog kluba Čurug koji je osvojio mnogo odličja u ženskoj konkurenciji mlađih kategorija - kazao je trener reprezentacije Aleksandar Ivković.


"Dajte nam da radimo i normalan upliv na tržište EU": Čadež apelovao na Brisel - Biznis Telegraf.rs\n12/11/20 | 09:28\nPostoji proces stvaranja unutrašnjeg tržišta i da postoji akcioni plan\nPredsednik Privredne komore Srbije (PKS) Marko Čadež ocenio je da korist od jedinstvenog regionalnog tržišta, koju bi trebalo da osete građani i privrednici regiona, zavisi i od spremnosti Brisela da olakša saradnju regiona i EU.\nParalelno mora da postoji i spremnost EU da olakša saradnju regiona i EU, rekao je Čadež i podsetio na podatke da su pre sporazuma kamioni čekali na granicama unutar regiona ceo dan, da sada zadržavanja nema, a da na granicama sa EU i dalje čekaju i po 10 sati.\nČadež je to izjavio sinoć u emisiji Oko na RTS, u kojoj je gostovao i šef delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici, koji je rekao da sporazumi potpisani juče u okviru "Mini Šengena" predstavljaju veliku političku obavezu u pogledu reformi, kao i da će EU maksimalnom podrškom pomoći u njihovom sprovođenju, koje mora biti okončano za tri do četiri godine.\nŽeljeni napredak će, smatra Čadež, izostati ako izostane spremnost da se radi na približavanju ovog tržišta i EU.\nUpitan kada će se granice šest zemalja prelaziti bez papira, nestati čekanja na granicama, da se ljudi slobodno zapošljavaju u bilo kojoj zemlji regiona i šta je sledeći korak, predsednik PKS kaže da postoji proces stvaranja unutrašnjeg tržišta i da postoji akcioni plan.\nNe možemo da utičemo na to, ako EU ne bude spremna da pusti region da bude deo jedinstvenog tržišta pre nego što postanemo članica, nije postignuto mnogo, rekao je Čadež.\nPodsetio je da danas Srbija ima tri puta više volumena robe nego pre nekoliko godina i da u regionu radi 18.000 komapnija iz EU, te da je svima u interesu da se ubrza protok robe.\nDodao je da je važno da se unutar regiona vidi spremnost lidera da prave zajedničko tržište i da se promet unutar tog prostora odvija neometano.\nČadež očekuje da će vrlo brzo svi sertifikati u regionu biti usklađeni, a da je deo toga već i urađen.\n- EU nije samo jedinstveno tržište, ali je ono jako dobar deo koji može da nam pomogne da brže sprovodimo reforme u regionu - rekao je predsednik PKS i ocenio da bi bilo dobro ako bi nam Brisel pomogao da imamo upliva u jednistveno tržište EU.\n- Dajte nam da radimo, normalan upliv na vaše tržište, dajte da ukinemo granice između regiona i EU - rekao je Čadež i dodao da bi bilo potrebna i vizna liberalizacija na KiM, jer, kako navodi, privreda ne moze da se razvija ako su ljudima potrebne vize.\nNa pitanje da li će bar polovina od planiranog biti realizovana u narednih godinu dana, Čadež je rekao da je siguran da što se tiče unutašnjeg tržišta i dogovora lidera šest članica, može da se uradi mnogo, ali da celokupan uspeh ipak zavisi od EU.\n130 kamiona jutros čekalo na prelazu Merdare: "Privreda uvek plaća cenu političkih odluka"\nBeohemiju preuzela češka kompanija: Naša kućna hemija kapitalna investicija za holding\nU Srbiji šteta od klimatskih promena 7 milijardi evra: "Ušle u naše domove, novčanike i dvorišta"\nZvezda mora u Zagreb po Ligu šampiona\nTakmičarka "Nikad nije kasno" se stidi svog imena koje ima moćno značenje\n(UŽIVO) Zadrani na posedu zaostatka, Partizan se muči na Obradovićevom debiju u ABA ligi\nKrvoproliće u Nigeriji: Banditi ubili 22 pripadnika bezbednosnih snaga


Uskoro moguće i kolektivne tužbe kada zbog naponske mreže stradaju kućni aparati\nUskoro će biti omogućene kolektivne tužbe u svim slučajevima kada je ugrožen kolektivni interes potrošača, što će biti omogućeno izmenama Zakona o parničnom postupku, najavio je danas ministar trgovine Rasim Ljajić.\nKolektivna tužba kada zbog naponske mreže stradaju kućni aparati\n- Na, primer, kada zbog naponske mreže stradaju električni uređaji u domaćinstvu možete kolektivno da tražite nadokandu, zatim u slučaju putovanja i turističkih agencija, računa koji nisu realni, hrane ako su ljudi imali zdravstvene probleme. Postoji čitav niz slučajeva gde je ugrožen kolektivni interes.\nNepravična praksa operatera i to se menja\n- Definitivno zakonsko rešenje biće doneto i Zakonom o elektronskim komunikacijama na jesen, kada očekujem da bude usvojen u skupštini - rekao je Ljajić dodajući da je predlog zakona već usvojen na vladi.\n"CRNI PETAK" NAS ZALUDEO Kako je svetska šoping histerija postala "SRPSKI PRAZNIK" i šta je sve ove godine na popustu\nKAKVE SU NAVIKE SRPSKIH POTROŠAČA? Danas je Međunarodni dan uzdržavanja od kupovine\nSRPSKI RADNICI U SLOVENIJI Sporazumom do sigurnijeg posla\nSlovenački parlament ratifikovao je juče bilateralni sporazum sa Srbijom kojim se reguliše zapošljavanje srpskih radnika u Sloveniji.\nGrađani Srbije koji su svoj novac štedeli u bankama bivših jugoslovenskih republika, a čija sredstva su ostala "zamrznuta" nakon raspada SFRJ podneli su do sada 1.770 prijava za povraćaj novca.


Novim zakonima do manjih troškova platnog prometa – Bankar.me\nNovim zakonima do manjih troškova platnog prometa\nDecember 19, 2021 BANKE, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, FINANSIJE, SVE VIJESTI Leave a comment\nPrimjena ovih zakona rezultiraće smanjenjem naknada i približiti troškove platnog prometa nivou koji se naplaćuje u zemljama EU, kažu u CBCG\nCentralna banka (CBCG) pripremila je tri zakona, koji bi trebalo da smanje troškove platnog prometa, saopšteno je Pobjedi iz vrhovne monetarne institucije.\nPripremljeni su zakoni o međubankarskim naknadama i posebnim pravilima poslovanja u vezi sa platnim karticama, o izmjenama zakona o platnom prometu i o uporedivosti naknada povezanih sa računom za plaćanje potrošača, prebacivanju računa za plaćanje potrošača i računu za plaćanje sa osnovnim uslugama. Njima se usklađuju crnogorski sa propisima EU.\nPrimjena Zakona o međubankarskim naknadama i posebnim pravilima poslovanja u vezi sa platnim karticama rezultiraće smanjenjem naknada i približiti te troškove nivou u zemljama EU.\n– Do sada potrošači nijesu bili upoznati da i primaoci plaćanja imaju obavezu plaćanja naknade kompaniji čiju platnu karticu koriste. Primjena nove regulative će povećati informisanost, a time i konkurenciju kroz pružanje stimulativnih postupaka koje izdavaoci kartica mogu dati korisnicima (bonusi, popusti), i koji će, u krajnjem, donijeti materijalne koristi korisnicima kartica – kažu u CBCG.\nPrimaoci plaćanja i potrošači nijesu bili dovoljno informisani o razlikama u naknadi, kao ni o mogućnostima da se odabere jeftiniji platni brend.\n– Predloženi zakon omogućiće smanjenje troškova za platne transakcije na osnovu platnih kartica i uspostavljanje jednakih prava, obaveza i mogućnosti za sve učesnike na tržištu – dodaju u CBCG.\nZakon o uporedivosti naknada povezanih sa računom za plaćanje potrošača omogućiće klijentima banaka da lakše uporede troškove platnih usluga i jednostavnije otvore račun kod nove banke.\n– Građani će moći na jednostavan način da uporede deset do 20 platnih usluga, onih koje najčešće koriste i koje ih izlažu najvećem trošku i odaberu onog koji mu najviše odgovora – kažu u CBCG.\nBanke će biti dužne da najmanje jednom godišnje klijentu dostave izvještaj o svim naplaćenim naknadama za usluge povezane s njegovim platnim računom.\n– Nakon usvajanja ovog zakona građani će moći da lakše promijene banku kod koje imaju otvorene račune. Biće dovoljno da se obrate novoj banci i ovlaste je da umjesto njih izvrši prenos svih ili određenih platnih usluga koje su koristili kod prethodne banke – objašnjavaju u CBCG.\nIzmjenama zakona o platnom prometu pružanje tih usluga biće uređeno kao u državama EU.\nNjime će se obezbijediti uvođenje novih pružalaca platnih usluga čime se podstiče konkurentnost na tržištu i omogućava dalji razvoj inovativnog mobilnog i internetskog platnog prometa. Ovim zakonom se omogućava kupovina preko interneta i kada potrošač nema platnu karticu, veća sigurnost za elektronska plaćanja i za pružaoce platnih usluga, kao i unapređenje pravila o zaštiti potrošača.\n– Rezultat implementacije će biti benefiti za građane i privrednike, prvenstveno u vidu nižih naknada i provizija za platne usluge – istakli su u CBCG.\nNa pitanje zbog čega u Crnoj Gori još nije dostupna mogućnost primanja novca preko PayPal servisa, u CBCG su odgovorili da razloge treba tražiti u poslovnim politikama te kompanije.\n– Ova privatna kompanija samostalno je odlučila da u Crnoj Gori pruži samo uslugu slanja novca, uprkos činjenici da ne postoje nikakva ograničenja za pružanje obje usluge. Poslovna politika PayPal kompanije isključivo se zasniva na bazi komercijalnih interesa i analizama tržišta na kojima pruža usluge – naveli su u CBCG.\nNapominju da se usluge PayPala u Crnoj Gori koriste u malom obimu – 3,8 odsto kartica od ukupnog broja kartica su inicirale transakcije preko tog servisa.\n– Od 15 milijardi eura realizovanog platnog prometa u prošloj godini, vrijednost transakcija ka PayPalu bila je 4,6 miliona eura, odnosno 0,03 odsto vrijednosti ukupnog platnog prometa – precizirali su u CBCG.\nCrna Gora je, kako dodaju, stvorila zakonski okvir koji PayPalu i ostalim platformama koje posluju na istom principu dozvoljava nesmetani rad i korištenje svih usluga.\n– Odluka o proširenju usluga PayPala ne zavisi od crnogorskih internih faktora, niti od zakonodavnog okvira koji je po tom pitanju potpuno liberalan. Prema Zakon o platnom prometu, PayPal i slične platforme, čiji su vlasnici sa sjedištem u inostranstvu, nemaju obavezu da se registruju kod CBCG za izvršavanje međunarodnih platnih transakcija crnogorskih rezidenata putem interneta, posredstvom platnih kartica i računa za izvršavanje međunarodnih plaćanja koje rezidenti imaju kod pružalaca platnih usluga, prije svega banaka, već registrovanih u Crnoj Gori – pojašnjavaju u CBCG.\nDirektne pregovore sa PayPalom vodilo je Ministarstvo javne uprave, digitalnog društva i medija.\n– Zvanični odgovori su ukazivali da ova kompanija shvata značaj i potrebe Crne Gore, te da Crnu Goru smatraju zemljom velikih mogućnosti, ali, da, na žalost, za sada nemaju novina u vezi sa mogućim proširenjem usluga te kompanije u našoj državi. Ohrabruju najave da će pregovori biti nastavljeni – zaključili su u CBCG.\nIsti uslovi za naše i građane EU\nNa pitanje šta je konkretno urađeno u oblasti slobode kretanja kapitala i dovelo do napretka na putu ka EU, iz CBCG su odgovorili da je pravna tekovina značajno usklađena sa propisima Brisela.\n– Omogućavanjem slobodnog kretanja kapitala i liberalizacijom kapitalnih transakcija, u Crnoj Gori nema ograničenja za investiranje ni u jednu vrstu imovine između crnogorskih i EU rezidenata. Preostalo je još ukidanje preferencijalnog tretmana u oblasti osiguranja, kao i izmjena Zakona o svojinsko-pravnim odnosima čime će se i formalno izjednačiti status crnogorskih i EU rezidenata – ukazuju u CBCG.\nUnaprijeđen je i regulatorni okvir u oblasti sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma, a prepoznat je napredak kroz obnavljanje članstva u Egmont grupi i kroz najavljeno ukidanje ekonomskog državljanstva.\n– Sve aktivnosti i napredak u ovoj oblasti vode ka proširenju mogućnosti za investiranje kapitala i unapređenje investicionog ambijenta – naveli su u CBCG.\nPOJMOVICBCG CBCG - Centralna Banka Crne Gore Platni promet\nPrevious Aerodromi spremili olakšice za loukost avio-kompanije\nSljedeći Europol spreman da se uključi u istragu o Pandora papirima


ŠTITE SAMO SVOJE FOTELJE, ALI NE I NAROD Problemi običnih građana u seni saradnje nacionalnih političkih partija\nPolitičari u BiH se često predstavljaju kao zaštitnici svojih naroda, a u stvarnom životu jako malo vode računa o interesima i položaju tog istog naroda, što je najbolje vidljivo na primeru SNSD i HDZ, koji godinama imaju odličnu saradnju, ali od tog njihovog parnerstva, Srbi i Hrvati nemaju skoro pa nikakve koristi.\nZaključak je ovo srpskih i hrvatskih građana koji žive u Federaciji BiH, odnosno u Republici Srpskoj, a koji navode da se političari često zaklanjaju iza interesa naroda, ali da u suštini najmanje razmišljaju o tom istom narodu.\nPrimer za to je saradnja Milorada Dodika i Dragana Čovića koji, osim što su privatno jako dobri prijatelji, njihove stranke godinama odlično sarađuju, posebno kada je u pitanju vlast na državnom nivou. Zbog prijateljstva ove dvojice lidera i njihovih stranaka često su podizane tenzije, kako u BiH, tako i u susednim zemljama, pa je tako Čovićev dolazak na proslavu Dana Republike u Banjaluku u januaru ove godine digao na noge sve bošnjačke, a delom i hrvatske stranke. Posmatrajući njihovo partnerstvo stiče se utisak da iste takve odnose imaju i Srbi u mestima sa hrvatskom većinom, i obratno. Međutim, slika na terenu je sasvim drugačija.\nDa je partnerstvo ove dve stranke svedeno na puku raspodelu fotelja i ništa više, na svojoj koži najbolje osećaju Srbi koji žive u kantonima sa većinskim hrvatskim stanovništvom, a u kojima već godinama stoluje HDZ. Osim što su svedeni na statističku grešku, nemaju prava na svoj jezik, pismo i izučavanje nacionalnih predmeta u školama, Srbima je u proteklih mesec dana ponovo gurnut prst u oko nakon što je ogranak HDZ iz Livanjskog kantona doneo odluku da svečano obeleže 24 godine od "oslobođenja Bosanskog Grahova, Glamoča i Drvara".\nPoznato je da u tim gradovima i pre rata, ali i danas, živi većinsko srpsko stanovništvo, čime je ova odluka HDZ BiH shvaćena kao provokacija Srba koji žive na tom području.\nNišta manje nisu nezadovoljni ni Hrvati koji žive u Republici Srpskoj, a koji ističu da su odavno svedeni na statističku grešku. Jedino što se promenilo od rata na ovamo jeste da se danas i Srbi u FBiH, a i Hrvati u Srpskoj, osećaju mnogo više bezbedni i život im nije ugrožen zbog njihovog nacionalnog preznaka.\nHrvatica Lana Jajčević iz Banjaluke kaže za „EuroBlic“ da to što velike političke partije međusobno sarađuju, običnim građanima ne donosi nikakvo poboljšanje u svakodnevnom životu.\n- Moje mišljenje je da predstavnici konstitutivnih naroda ne zastupaju interese tog istog naroda, koji navodno zastupaju, već isključivo zastupaju stranačke interese. Prema tome, to ništa ne poboljšava stanje građana i živote građana, ni u Banjaluci, niti u drugim delovima BiH – zaključuje Jajčevićeva.\nSlično mišljenje deli i predsednik Koordinacije srpskih udruženja iz Mostara, Dušan Golo, koji kaže da politička saradnja između SNSD i HDZ može sasvim normalno da se odvija na nekim političkim pitanjima koji ih povezuju na putu prema cilju ka kojem idu.\n- Međutim, pitanja običnih građana i život koji zavisi od tih političkih partija je sasvim odvojeno pitanje. Uzeti deo kolača u vlasti i raspolagati sa dobrim delom budžetskih sredstava u BiH je jedno pitanje, a drugo pitanje je pravo običnog čoveka. Ni jedna partija kada razgovara o partnerstvu oko formiranja vlasti ne razgovara o pitanjima prava običnog čoveka niti uopšte vode računa o njima – ističe Golo. On dodaje da je za političare jedino bitno da formiraju vlast, a prava svojih građana “rešavaće u hodu”.\nGolo ističe da su osnovna ljudska prava Srba u Hercegovačko-neretvanskom kantonu svedena na nulu. Prema njegovim rečima građani srpske nacionalnosti su na marginama svih događaja, i uopšte nemaju ni status konstututivnog naroda, niti pravo na izučavanje svog jezika, pisma ili, pak nacionalnih predmeta u školi.\n- Čak je i pravo na zapošljavanje za nas misaona imenica. E, sad, da li smo mi Srbi iz HNK interesantni nekome u visokoj politici da se zbog nas sukobljava sa nekim drugim partnerima, sami možete zaključiti. Ne znam da li nas oni u svojim političkim razgovorima uopšte uzimaju u obzir – zaključuje Golo. On dodaje da se pravo srpskog naroda i ravnopravnost u FBiH, konkretno u HNK, nije pomaklo sa mesta od 2000. godine. Jedino što se promenilo, kako navodi on, jeste bezbednosna situacija.\nRadanović: U politici nema ljubavi\nPredsednik Odbora za zaštitu prava Srba u FBiH Đorđe Radanović ističe da je sasvim jasno da u politici nema ljubav već da određena saradnja postoji samo iz potrebe. On dodaje da je status Srba u Livanjskom kantonu nešto drugačiji od ostatka FBiH, ali ne zbog saradnje stranaka, prevenstveno HDZ i SNSD, već zbog samoorganizovanja građana srpske nacionalnosti na tom prostoru.\n- Srbi su bili deo Vlade Livanjskog kantona i dosta nas je zaposleno u kantonalnim institucijama i javnim preduzećima, i to zato jer smo izašli na izbore i izabrali dovoljan broj poslanika, koji imaju snagu u skupštini– poručuje Radanović.\n"KOMŠIĆ JE PIJUN POLITIČKOG SARAJEVA" Broćeta: Drvarčani su ponosni na svoju istoriju\nKRIZA POLITIČKIH ODNOSA Mogu li događaji u Drvaru poljuljati saradnju u koaliciji\n"IMAMO PODRŠKU IZ SRPSKE I SRBIJE" Broćeta poručio da će organizovati proteste da spreče proslavu "oslobođenja" Drvara\n"PUT U NOVE SUKOBE" Stevandić: Odustati od proslave koja ima cilj da PROTERUJE SRBE\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik uputio je pismo ambasadorima, šefovima diplomatsko-konzularnih predstavništava, međunarodnim organizacijama i misijama akreditovanim u BiH u kojem ih je podsetio da u BiH ne postoji zakon o državnim praznicima, niti postoji konsenzus predstavnika konstitutivnih naroda i entiteta u vezi sa tim pitanjem.\nSAMO PRVE NOĆI POLICIJSKOG ČASA 163 PREKRŠAJA Izašao iz karantina i izazvao udes, drugi otišao u prodavnicu, a treći na SAHRANU\nTokom proteklog vikenda pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske evidentirali su veliki broj kršenja mera izolacije koje su donesene u cilju sprečavanja širenja virusa korona, ali i policijskog časa.\nSVI U SAMOIZOLACIJI Korona virusom zaraženo 13 policajaca iz Posušja\nNa području Zapadnohercegovačkog kantona od korona virusa obolele 32 osobe, 23 u Širokom Brijegu, pet u Grudama i četiri u Posušju, a izdato je 968 rešenja o samoizolaciji, potvrđeno je na današnjoj pres konferenciji Kriznog štaba ZHK.\nSVIMA LAKNULO Svih 39 testiranih radnika sarajevskog Kliničkog centra Univerziteta negativno na korona virus\nSvih 39 radnika Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu koji su bili u kontaktu sa koleginicom koja je zaražena, negativno je na korona virus.


Izgradnja i uređenje objekta za klanje malih količina živine na farmi - Mala Farma : Mala Farma\nIzgradnja i uređenje objekta za klanje malih količina živine na farmi\nUslovi i higijena objekata za klanje malih količina živine na gazdinstvu\nUslovi i higijena prostorija u kojima se rukuje hranom\nIzgradnja objekta za proizvodnju i preradu mesa je složen posao. Projektna dokumentacija mora jasno da obuhvati sve uslove koji su neophodni za izvođače radova na izgradnji i unutrašnjem i spoljašnjem uređenju objekta. Posebno treba imati u vidu da se radi o objektima u kojima se troše velike količine vode, da na površine deluju hemijska sredstva za pranje i dezinfekciju, da u toku rada treba ukloniti i sakupiti veliku količinu otpadnih voda (tehnološka, fekalna i atmosferske padavine), sakupiti i ukloniti sporedne proizvode životinjskog porekla, da mogu da budu veliki elektro-energetski potrošači, kao i da u ovakvim objektima obično postoje prostorije sa kontrolisanim temperaturama (0 – 4 °C i/ili – 20 °C).\nIzbor pravog prostora za vaše poslovanje je ključan faktor!\nObjekat za klanje malih količina živine na farmi može da bude izgrađen samo na gazdinstvu na kome je proizvođač (vlasnik ili držalac) neposredno uzgajao svoju živinu za klanje, od njenog izleganja, odnosno koja je provela najmanje tri nedelje na tom gazdinstvu.\nNa gazdinstvu na kome se gradi objekat za klanje živine mora da postoje ili da su dostupni neophodni infrastrukturni uslovi za rad objekta (dovoljna količina vode kvaliteta vode za piće; odvod otpadnih voda; električna energija; raspoloživost pristupnih puteva).\nDeo dvorišta gazdinstva koji se nalazi uz proizvodni objekat treba da bude odvojen od objekata za uzgoj i držanje životinja, prostora u dvorištu u kome se drži stajnjak ili nalazi đubrišna jama, sabirnih jarkova i/ili otvorenih odvoda, kao i da je moguće sprečiti ili smanjiti rizik od kontaminacije iz okoline (npr. iz susednih dvorišta).\nPoželjno je da se objekat sa delom dvorišta koji se koristi za aktivnosti u vezi sa proizvodnjom i prometom hrane odvoji ogradom ili zidom od dela gazdinstva u kome se nalaze glavni i pomoćni objekti i prostori namenjeni primarnoj proizvodnji. Pri tome, ograda treba da bude takva da je omogućen prolaz ljudi i vozila i prilaz svim delovima gazdinstva.\nProizvođač obezbeđuje da aktivnosti u stambenom delu domaćinstva ne ugrožavaju uslove higijene i bezbednost proizvoda u proizvodnji i prometu mesa.\nKonstrukcija, raspored i uređenje prostorija i opremanje objekta za klanje malih količina živine na gazdinstvu treba da omogući dovoljno prostora za primenu dobre proizvođačke i dobre higijenske prakse i za zaštitu mesa (trupova) i iznutrica od kontaminacije.\nPrema pravilniku/posebnom propisu o odstupanjima, objekat za klanje malih količina živine na gazdinstvu je:\nKlanje i prodaja mesa živine - brojleri (kom.)\nKlanje i prodaja mesa živine - guske, patke i ćurke (kom.)\nKoličina (max)* Nedeljno** 100 20\nKoličina (max)* Godišnje** 5000 1000\nMesto obavljanja delatnosti Odobren objekat Odobren objekat\nPodručje direktne prodaje Teritorija opštine i susednih opština Teritorija opštine i susednih opština\n- Lokalna maloprodaja - Gazdinstvo\n**Ukoliko je za poslovanje pogodnije da se godišnja maksimalna količina životinja kolje u skladu sa dinamikom primarne proizvodnje živine ili prema sezonskim/prazničnim ili drugim potrebama lokalnog tržišta, onda nedeljna maksimalna količina ne može da bude veća od 200 komada zaklanih brojlera ili 40 komada ostalih kategorija/vrsta živine; u tom slučaju, proizvođač mora da obezbedi odgovarajuće kapacitete, odnosno uslove u objektu za klanje (npr. prostorije, oprema, hlađenje).\nU pogledu izgradnje, uređenja i opremanja, objekat za klanje malih količina živine na gazdinstvu mora da ima:\nProstoriju za higijensko klanje životinja i prostor odgovarajuće veličine za postupke omamljivanja i klanja, šurenje i čerupanje perja živine;\nProstoriju za vađenje unutrašnjih organa (evisceracija) živine. Ako je prostorija za klanje dovoljne veličine, odnosno postoji dovoljna prostorna ili fizička odvojenost, kao i ako se primenjuju procedure koje obezbeđuju da se meso/trup neće kontaminirati, evisceracija može da se obavlja i u prostoriji za klanje živine;\nOpremu neophodnu za higijensko izvođenje potrebnih postupaka klanja, obrade i rukovanja trupom živine, kako bi se sprečila kontaminacija mesa;\nDovoljan kapacitet za rukovanje, hlađenje i skladištenje zaklane živine na propisanoj temperaturi koja može da se prati i, prema potrebi, evidentira;\nProstor za omotavanje, pakovanje i isporuku trupova živine;\nProstor i opremu namenjenu za pranje prostorija, opreme i alata;\nProstor namenjen za držanje sredstava za čišćenje i dezinfekciju;\nProstor za presvlačenje koji može da bude i u neposrednoj blizini objekta;\nToalet čiji način upotrebe ne ugrožava higijenu i bezbednost hrane;\nDetaljnije o uslovima higijene za objekte za klanje malih količina živine, pogledajte u nastavku:\nOdgovarajuće prostorije i oprema za klanje i dalju obradu na higijenski način\nRazličite vrste živine mogu da se kolju u istom objektu i na istoj liniji samo ako je klanje različitih vrsta životinja vremenski ili prostorno odvojeno.\nProstor za klanje i obradu mora da se očisti i dezinfikuje između klanja različitih vrsta životinja da bi se sprečila unakrsna kontaminacija.\nProstor za prijem živine\nProstor za prijem životinja nije neophodan, jer se objekat za držanje živine nalazi u istom dvorištu – krugu gazdinstva, odnosno u blizini objekta za klanje. Može da postoji prostor sa odgovarajućom zaštitom od vremenskih uslova (nadstrešnica, zaklon) za prijem životinja pre klanja.\nProstorija za omamljivanje, klanje i šurenje\nTreba da postoji prostorija sa odgovarajućom opremom za omamljivanje, klanje, šurenje i uklanjanje (čerupanje) perja.\nAko je prostorija za omamljivanje, klanje, šurenje i čerupanje perja dovoljne veličine, odnosno može da se obezbedi dovoljna prostorna ili fizička odvojenost, kao i ako se primenjuju procedure (uključujući organizaciju rada, npr. rad u manjim partijama – šaržama) i mere (npr. higijena prostorije i opreme, lična higijena), koje obezbeđuju da se meso-trup neće kontaminirati, evisceracija i dalji postupci obrade mogu da se obavljaju u istoj prostoriji, po završetku omamljivanja, klanja, šurenja i čerupanja (pristup vremenskog razdvajanja nečistih i čistih postupaka).\nAko je potrebno, ispunjavanje zahteva razmatra se sa nadležnim organom u svakom pojedinačnom slučaju!\nHlađenje i skladištenje\nObjekat mora da ima dovoljan kapacitet za hlađenje i skladištenje (održavanje hladnog lanca) zaklane živine na propisanoj temperaturi, koja može da se prati i, prema potrebi, evidentira.\nU zavisnosti od dinamike klanja, broja zaklanih životinja i vremena skladištenja, odnosno brzine prodaje, tj. isporuke, prostor za hlađenje i skladištenje trupova i jestivih iznutrica može da bude posebna prostorija (hladnjača) ili veći ili manji uređaj, smešten u posebnu prostoriju ili u prostoriju za evisceraciju.\nSistem hlađenja i veličina prostora treba da omoguće brzo hlađenje trupova i iznutrica, odnosno da ima adekvatnu brzinu cirkulacije vazduha, i da ima dovoljno prostora ispod, iznad i između trupova.\nOmotavanje, pakovanje i isporuka\nPakovanje i isporuka ili direktna prodaja trupova živine mogu da se obavljaju, ili u posebnoj prostoriji (poželjno da potrošači ne bi ulazili u proizvodne prostorije), ili u čistom delu prostorije ili prostora za evisceraciju, odnosno u najbližem delu prema izlazu, odnosno isporuci proizvoda iz prostorije.\nBolje je da se ulaz za životinje i iznošenje sporednih proizvoda životinjskog porekla ne koristi i za ulaz/izlaz krajnjih potrošača, odnosno utovar i isporuku ohlađenih trupova živine maloprodajnim objektima. Međutim, isti ulaz i izlaz može da se koristi, ako se primenjuje vremensko razdvajanje i sprovode postupci dobre prakse (objavljivanja vremena prodaje) i odgovarajuće higijenske mere (čišćenje, pranje I po potrebi dezinfekcija, presvlačenje zaposlenih, postavljanje dez-barijera na ulazu u prostoriju i dr.)\nProstor i oprema namenjena za pranje prostorija, opreme i alata\nU objektu za klanje malih količina živine na gazdinstvu, mora da se obezbede dovoljni uslovi za čišćenje prostorija i opreme, odnosno prostor za čišćenje, dezinfekciju i skladištenje čiste opreme, pribora i alata.\nObjekti za klanje malih količina živine na gazdinstvu su objekti vrlo malog kapaciteta i pretežno imaju ručni alat i jednostavnu opremu za proizvodnju, koja može da se čisti, pere i, po potrebi, dezinfikuje u malom prostoru, odnosno da se organizuje u proizvodnoj prostoriji posle završetka rada, uz primenu odgovarajućih postupaka i mera za sprečavanje kontaminacije proizvoda i opreme u toku čišćenja i /ili u toku skladištenja i sušenja opreme.\nDovoljni uslovi mogu da budu: prostor, kabinet, uređaj i oprema, npr. sudopera (poželjno dvostruka sudopera), zavisno od vrste opreme, odnosno pribora koji se koristi.\nProstori I oprema za čišćenje i dezinfekciju moraju da budu od materijala otpornog na koroziju, koji se lako čisti i moraju da imaju odgovarajući dovod tople i hladne vode i odvod otpadne vode.\nPosude sa vrućom stajaćom vodom ne preporučuju se za pranje opreme, odnosno pribora, jer se takva voda brzo zaprlja.\nČist pribor ili oprema moraju se držati na podignutom postolju sa rešetkom ili pod nagibom, tako da mogu brzo da se osuše i bez opasnosti od prskanja ili dodira sa kontaminiranim površinama.\nProstor namenjen za držanje sredstava za čišćenje i dezinfekciju\nNije dozvoljeno da se sredstva za čišćenje i dezinfekciju (hemijska sredstva) skladište u prostorima u kojima se rukuje hranom, pa za njih treba obezbediti ili posebnu prostoriju ili ormar koji se zaključava smešten u poseban prostor.\nProstor za skladištenje sredstava za čišćenje i dezinfekciju proizvodnog pogona, može da bude smešten van radnog prostora, ali unutar dvorišta gazdinstva u kome je objekat za klanje.\nNajvažnije je da je mesto (prostorija, oprema) za skladištenje sredstava za čišćenje i dezinfekciju pogona pod stalnom kontrolom proizvođača (treba da je zaključano i da njime rukuje odgovorno lice), tako da ne predstavlja rizik – ne ugrožava bezbednost hrane, sprečava neovlašćen pristup i upotrebu, kao i da obezbeđuje uslove za očuvanje kvaliteta hemijskih sredstava.\nProstor I oprema za skladištenje ambalaže (npr. folija, kese, kartonske kutije, povratna ambalaža) mogu da budu u objektu ili van njega, ali unutar kruga, tj. dvorišta objekta za klanje živine.\nAko lokacija prostora za skladištenje ambalaže zahteva izlaženje u krug, tj. dvorište objekta, odnosno njihov prolazak kroz spoljnu sredinu, proizvođač mora da dokumentuje i primenjuje postupke dobre prakse pri rukovanju i zaštiti ambalaže u toku prijema, skladištenja, prenošenja iz skladišta do mesta upotrebe u proizvodnom prostoru, uključujući i upotrebu.\nMaterijal i ambalaža koji se upotrebljavaju za omotavanje i pakovanje hrane ne sme da bude izvor kontaminacije i mora da se skladišti na mestu na kome nisu izloženi riziku od kontaminacije.\nAmbalaža koja služi za višekratnu upotrebu, mora da bude od materijala i takve konstrukcije da može lako da se čisti i, prema potrebi, dezinfikuje.\nGarderoba može da bude van prostorija, odnosno prostora gde se rukuje sa hranom.\nProstor za presvlačenje može biti izvan objekta za proizvodnju hrane, ako se nalazi u neposrednoj blizini, ali unutar kruga objekta. Ako način upotrebe ne ugrožava higijenu i bezbednost hrane, i ako je to pogodno, garderoba ne mora da bude povezana sa proizvodnim objektom ako postoje posebni postupci da se spreči direktna i indirektna kontaminacija mesa.\nU nekim slučajevima, garderoba može biti u stambenom objektu gazdinstva: ukoliko je proizvodni objekat smešten uz stambeni objekat domaćinstva, garderobni prostor iz stambenog objekta može da se koristi za potrebe zaposlenih lica, pod uslovom da je pristup tim prostorima lak i jednostavan (npr. uz ulaz) i slobodan tokom radnog vremena.\nKada zaposleni koriste garderobe van proizvodne zgrade, obavezni su da primenjuju odgovarajuće dokumentovane postupke lične higijene, dobre prakse i mere za sprečavanje unošenja nečistoće u objekat (skidanje/zamena radne i zaštitne odeće i obuće, pranje zaštitne odeće i obuće, dezinfekcija zaštitne obuće, pranje i dezinfekcija ruku).\nAko je potrebno, ispunjavanje zahteva razmatra se sa nadležnim organom u okrugu u svakom pojedinačnom slučaju.\nToalet čiji način upotrebe ne ugrožava higijenu i bezbednost hrane\nAko način upotrebe ne ugrožava higijenu i bezbednost hrane, i ako je to pogodno, toalet ne mora da bude povezan sa proizvodnim objektom, ako postoje posebni postupci da se spreči direktna i indirektna kontaminacija mesa.\nU nekim slučajevima, toalet može biti u stambenom objektu gazdinstva: ukoliko je proizvodni objekat smešten uz stambeni objekat domaćinstva, toalet iz stambenog objekta može da se koristi za potrebe zaposlenih lica, pod uslovom da je pristup toaletu lak i jednostavan (npr. uz ulaz) i slobodan tokom radnog vremena.\nKada zaposleni koriste toalet van proizvodne zgrade, obavezni su da primenjuju odgovarajuće dokumentovane postupke lične higijene, dobre prakse i mere za sprečavanje unošenja nečistoće u objekat (skidanje/zamena radne i zaštitne odeće i obuće, pranje zaštitne odeće i obuće, dezinfekcija zaštitne obuće, pranje i dezinfekcija ruku).\nVrata toaleta u objektu ne smeju da se otvaraju direktno u prostorije u kojima se rukuje hranom.\nToaleti treba da budu direktno povezani sa kanalizacionim sistemom.\nAko je potrebno, ispunjavanje zahteva razmatra se sa nadležnim organom u okrugu u svakom pojedinačnom slučaju;\nSakupljanje, skladištenje i uklanjanje otpada i sporednih proizvoda životinjskog porekla\nSporedni proizvodi životinjskog porekla (SPŽP) i meso koje nije bezbedno za ishranu ljudi, moraju što pre da se odvoje od hrane i sakupe, uskladište i uklone na odgovarajući način u skladu sa posebnim propisima.\nTreba osigurati da se sva količina perja sakuplja u namenske posude i da se redovno uklanja iz prostora za čerupanje.\nKrv treba usmeriti direktno u namensku posudu.\nKontejneri za ovaj materijal se ne smeju se prepuniti – moraju redovno da se prazne i uklone iz proizvodnog prostora.\nSvi sporedni proizvodi moraju da se skladište na odgovarajući način do uklanjanja iz objekta.\nKontejneri za skladištenje svih SPŽP (krv, perje, glave, creva, noge, delovi koji nisu bezbedni za ishranu ljudi i dr.) mogu da budu od materijala koji može lako da se čisti, pere i dezinfikuje.\nKontejneri moraju da budu zatvoreni (dovoljan je poklopac), kako bi se izbeglo privlačenje štetočina i životinja i rasipanje sadržaja.\nPoklopci na kontejnerima koji se koriste u proizvodnom prostoru nisu neophodni.\nUčestalost sakupljanja i pražnjenja posuda iz proizvodnog prostora zavisi od količine dobijenih sporednih proizvoda, a dinamika uklanjanja iz objekta zavisi od uslova i kapaciteta skladišta.\nZaštita od štetočina može da se postigne skladištenjem u pokrivenom i zatvorenom prostoru, zaštićenom od ulaska štetočina i upotrebom posuda/kontejnera koji se dobro zatvaraju.\nMesto skladištenja SPŽP i otpadnih materijala ne treba da bude uz glavni ulaz u objekat. Ako je mesto za skladištenje van objekta, prostor treba da ima pod od čvrstog materijala i poželjno je da je natkriven. Izvod vode i crevo za pranje posuda i okoline treba da budu u blizini skladišnog prostora.\nAko proizvođač nije obezbedio sopstvene uslove za preradu, korišćenje ili uništavanje SPŽP, potrebno je da ima ugovor sa lokalnom samoupravom, odnosno sa organizacijom/službom za uklanjanje SPŽP i/ili sa objektom za preradu SPŽP.\nAko ne postoje uslovi za duže skladištenje SPŽP i drugog otpada (nedovoljan prostor, nedostatak hlađenja/zamrzavanja), uklanjanje iz objekta mora da bude češće.\nUobičajeni randman trupa iznosi približno 65% žive težine živine. To znači da oko 35% žive životinje čini perje, krv, creva, noge, glava i obresci (SPŽP), koji se moraju sakupiti i ukloniti na odgovarajući način:\n− očekuje se da će najveći deo SPŽP dobijen u klanici na gazdinstvu biti u kategoriji 3, a treba da uključi: glave, noge, perje, krv i creva,\n− materijal kategorije 2 uključuje živinu koja je uginula, a ne zaklana za ishranu ljudi,\n− materijal kategorije 3 se ne dobija u objektu za klanje živine na gazdinstvu.\nObjekat za klanje malih količina živine na gazdinstvu mora da bude čist i održavan u dobrom stanju.\nVrsta i zahtevi za opremom, variraju u zavisnosti od vrste životinja, kapaciteta i veličine prostorija.\nTamo gde je to potrebno, poželjno je da se uz opremu za pranje ruku nalazi i oprema za sanitaciju alata (sterilizator, sa vrućom vodom temperature najmanje 82 °C);\nU cilju održavanja visokog nivoa higijene i reda u objektu (prostorije i oprema), poželjno je da svaki zaposleni, po završetku rada, svoje radno mesto ostavi za sobom „čisto“.


Tintor: Novo pripremno ročište Miroslavu Aleksiću zakazano za 28. i 29. oktobar – radiosabac.com\nTintor: Novo pripremno ročište Miroslavu Aleksiću zakazano za 28. i 29. oktobar\nNakon što je današnje pripremno ročište vlasniku škole glume Miroslavu Aleksiću odloženo, novo je zakazano za 28. i 29. okotobar, izjavio je advokat Jugoslav Tintor.\nTintor, koji je pravni zastupnik glumica Milene Radulović i Ive Ilinčić, kao i dve devojke koje žele da ostanu anonimne, koji je bio u Palati pravde, izjavio je za list „Danas“ da je u sudnici rečeno da je Aleksićev branilac Zoran Jakovljević pozitivan na koronavirus i da se nalazi u Kliničko-bolničkom centru „Zvezdara“.\n„Njegov drugi branilac je u samoizolaciji, tako da nije bilo moguće održati današnje pripremno ročište“, rekao je Tintor.\nAleksić je došao u Palatu pravde u pratnji supruge Biljane Mišić i još jedne žene, a ispred zgrade ga je sačekao transparent sa natpisom „Verujemo Mileni Radulović“, glumici koja ga je prva u januaru prijavila za silovanje, kao i uzvici da je „silovatelj“.\nMiroslav Aleksić se tereti za četiri krivična dela silovanja, od toga dva u produženom trajanju i pet krivičnih dela polnog uznemiravanja, od čega su dva, takodje, kvalifikovana u produženom trajanju.\nApelacioni sud u Beogradu nedavno je ukinuo pritvor Aleksiću, koji se u njemu nalazio od januara ove godine i odredio mu kućni pritvor uz nanogicu.


U Srbiji posluje nešto više od 117.000 preduzetnika paušalaca (taksista, advokata, programera, frizera...) koji su značajni poreski obveznici, ali su suočeni sa nizom birokratskih nedorečenosti i prepreka koje ih stavljaju u nepredvidljive poslovne okolnosti.\nNeki od najupečatljivijih primera su neizvesnost u pogledu visine poreske obaveze za narednu godinu imajući u vidu da osnovica može da im bude uvećana na osnovu niza kriterijuma koji su podložni subjektivnoj proceni inspektora, kao i kašnjenje poreskih rešenja – Poreska uprava godišnje priprema čak 350.000 rešenja (akontacionih i konačnih) što neminovno dovodi do višemesečnih kašnjenja u izradi i dostavljanju.\nNa nedostatke sistema paušalnog oporezivanja NALED ukazuje kroz Sivu knjigu još od 2015, a prošle godine zajedno sa Udruženjem za razvoj preduzetništva iz Niša i uz podršku USAID-a u okviru projekta „Javno-privatni dijalog za razvoj“ pokrenuta je kampanja „Mesec paušalaca“ s ciljem da okupimo ovu grupu, predložimo najbolja rešenja i pokrenemo resorne organe na akciju.\nU Ministarstvu finansija naišli smo na otvorena vrata i formirana je radna grupa u koju su uključeni NALED i preduzetnici-paušalci i na pragu smo rešenja koje uvažava naše predloge, paušalcima znatno olakšava život, pomaže razvoju preduzetništva kao najvećeg generatora zapošljavanja, a državi ne umanjuje poreske prihode i doprinosi podsticanju poslovanja u legalnim tokovima – reforma paušala jedna je od ključnih mera Nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije.\nOsnova novog sistema biće softver i precizno definisani kriterijumi za utvrđivanje poreza. Oni koji tek pokreću biznis moći će putem web aplikacije za manje od minut da saznaju da li mogu da posluju u režimu paušalnog oporezivanja i izračunaju porez nekoliko godina unapred. Postojeći paušalci već u decembru znaće visinu obaveza za sledeću godinu, poresko rešenje (jedno umesto dva) dobijaće elektronskim putem i uplate će obavljati na jedan, a ne na četiri računa. Poreska uprava biće rasterećena izrade više od dva miliona stranica dokumentacije, a poreske inspektore moći će da preusmeri sa administrativnih poslova na teren kontrole gde su i najpotrebniji.


Konstruktivne reakcije u krizi\nTokom trajanja krize kao što je ova svako od nas oseća različite emocije, neke od njih su: uznemirenost, strah, anksioznost, frustriranost, stid, bes, depresivnost, nezadovoljstvo, tuga i slično. Sve navedene emocije se mogu klasifikovati kao neprijatne emocije, koje su odgovor na potencijalnu opasnost, neizvesnost, nelagodu, gubitak ili rizik kom smo izloženi. Ipak ove emocije ne treba sputavati, umesto toga potrebno je da se što adekvatnije suočimo sa situacijom, da prihvatimo misli i osećanja i dopustimo sebi da se svojim prirodnim tempom prilagodimo na okolnosti, jer zaista određene stvari sada radimo po prvi put. Svako od nas ima različite reakcije i načine kako se suočava sa krizom, neke više, a neke manje konstruktivne.\nKako da razlikujem konstruktivne i nekonstruktivne reakcije?\nKonstruktivne reakcije možemo da prepoznamo prema tome koliko nam one koriste da se nosimo sa teškoćama, da li nam više pomažu ili štete. Poželjno je da se trudimo da češće reagujemo konstruktivno na izazove sa kojima se suočavamo. To nije garancija, ali povećava šanse da na funkcionalniji način prevaziđemo krizu i iz nje izađemo jači i otporniji.\nKonstruktivne reakcije su povezane sa konstruktivnim razmišljanjem o situaciji i događajima koji nam se dešavaju. Konstruktivno razmišljanje u ovim okolnostima ne podrazumeva nerealni optimizam i minimiziranje potencijalne opasnosti (npr: Ma to se sigurno meni neće desiti; Dovoljno je samo čvrsto da verujem i sigurno će sve biti ok.), već podrazumeva mišljenje koje se povinuje realnosti, koje je zasnovano na logici, činjenicama i koje nas motiviše da se na zdrav način nosimo sa nepovoljnom situacijom. U cilju lakšeg prepoznavanja konstruktivnih reakcija predstavljena su neka razmišljanja, osećanja i emocije koja mogu da se jave u ovakvim situacijama:\nAnksioznost i zdrava briga su emocije koje se javljaju u situacijama gde postoji nejasna pretnja ili mogućnost da naš lični aspekt bude ugrožen. Mogućnost da se razbolimo mi ili neko nama blizak, da funkcionišemo u težim uslovima, da nam bude ugrožena finansijska stabilnost i sl. Razlika je u tome što je zdrava briga konstruktivnija reakcija, jer nas adekvatnije priprema da se nosimo sa situacijom.\nDepresivnost i tuga su emocionalne reakcije na gubitak, neuspeh ili neko nezasluženo stanje koje nas je zadesilo. Tuga je konstruktivna reakcija, povezana je sa ponašanjem koje nam pomaže da se adekvatnije nosimo sa gubitkom i nepovoljnošću.\nNekonstruktivan i konstruktivan bes su osećanja koja se javljaju u situaciji kada se neko ponaša na način koji ugrožava neku našu ličnu vrednost, kada se prema nama druga osoba ponaša neobzirno, krši pravila ili u situaciji kada nismo u mogućnosti da ostvarimo svoj cilj. Konstruktivan bes je povezan sa reakcijama koje nam pomažu da se na adekvatan način zauzmemo za sebe i izlazimo na kraj sa nezadovoljavajućim okolnostima.\nŠta ako imam nekonstruktivne reakcije?\nNije realistično da zahtevamo od sebe da u bilo kojoj kriznoj situaciji, pa i ovoj koja je posledica pandemije korona virusa, budemo potpuno racionalni i konstruktivni. Nije u redu da zahtevamo da se umesto neprijatno, osećamo „ravnodušno, da nas kriza ne dotiče“, da se umesto anksiozno osećamo ravnodušno ili mirno, a kamoli srećno. Nije realistično da zahtevamo da se neprijatne emocije izbegnu („Da ne osećam anksioznost“). Takođe, nije realistično da zahtevamo od sebe da se osećamo prenaglašeno uplašeno ili depresivno samo zato što npr. mediji opisuju da se ljudi u ovoj situaciji sad tako osećaju. Nama neće biti bolje ukoliko sebe obezvređujemo ili kritikujemo povodom toga što se osećamo kako se osećamo, niti ako po svaku cenu nastojimo da kontrolišemo naše emocije. Zapravo, ne samo da na taj način ne rešavamo problem, već produbljujemo emocionalnu patnju i umnožavamo neprijatna osećanja.\nSasvim je prirodno da osećamo šta god da se javi kao emocionalna reakcija povodom krize budući da novonastala situacija direktno ili indirektno, u manjoj ili većoj meri utiče (ili preti da će da utiče) na različite aspekte našeg funkcionisanja. Takođe, imamo izbor da reagujemo na različite načine. Da sumiramo:\nTokom psihološke krize mogu se javiti različite reakcije, a za nas je korisnije da biramo konstruktivnije načine suočavanja sa nepovoljnim situacijama.\nTeško je uvek reagovati konstruktivno, ali možemo se podsećati na to kroz osmišljavanje zašto nam je to važno i kroz preuzimanje odgovornosti za svoja ponašanja i osećanja.\nUkoliko nam je teško da se sami nosimo sa situacijom, konstruktivno je potražiti stručnu pomoć.\nVelika je verovatnoća da ćemo se bolje osećati i funkcionisati ukoliko reagujemo na način koji nas približava našim vrednostima i ciljevima. Vrednosti i ciljevi su u osnovi konstruktivnih reakcija. Ljudi imaju kapacitete za konstruktivnost i mogu da prepoznaju da u svom iskustvu već imaju mnogo konstruktivnih reakcija koje mogu da primene i u ovoj situaciji. Važno je da ih uočimo i pojačavamo jer one sačinjavaju jezgro naših snaga za prevazilaženje krize.\nTIM Centar, Program psihološke podrške za zaposlene.


Svetski dan čišćenja: Novi Sad se pridružuje globalnoj ekološkoj akciji\n18. septembra 2019. 26. avgusta 2020.\nSvetski dan čišćenja (World cleanup day) ove godine biće obeležen u okviru „Kaleidoskopa kulture“, čime će Novi Sad pridružiti ovom globalnom pokretu, pokazujući da su kultura i zajedništvo i te kako deo zaštite naše okoline.\nU subotu, 21. septembra, od 10 do 13 časova, biće organizovana akcija koja obuhvata čišćenje i uređenje na potezu plaže Bećarac, a centralna tačka okupljanja je Bici oaza iza Rekorata, prostor koji su uredili aktivisti udruženja „Eko kurir“ prošle sezone uz podršku „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“ preko projekta „Nova mesta – mikrogranting“.\nSvoje snage u ovoj akciji, pored „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“ i udruženja „Eko Kurir“, udružili su i Novosadski volonterski servis, OPENS 2019, JCI Novi Sad, Aktiv NS i pozivaju sve Novosađane, koji su voljni, da im se pridruže.\n„Ideja je da udruženim snagama očistimo veoma prometne mikrolokalitete, sa ciljem da skrenemo pažnju javnosti da svi moramo više brinuti i čuvati okolinu u kojoj živimo i boravimo. Na ovaj način nova mesta žive i okupljaju različite ljude i ideje. Ne postoji skriveni cilj, svi činimo okruženje i svi možemo da utičemo da ono bude čisto i zdravo. Obezbedili smo osveženje tokom rada, sa sobom ponesite dobru energiju i radne rukavice“ rekao je Vojislav Prkosovački ispred Novosadskog volonterskog servisa.\nInformacije o akciji u Novom Sadu možete pronaći i na Facebook event-u.\nSvetski dan čišćenja (World cleanup day) je jedan od najvećih civilnih pokreta koji ujedinjuje 157 zemalja širom planete sa zajedničkim ciljem koji prevazilazi sve nacionalne, religiozne i kulturne razlike.\nIdeja i prva akcija je nastala 2008. godine u Estoniji, a danas, 11 godina kasnije, jednostavna ideja je prerasla u globalni pokret.\nPrethodni Previous post: Dizajn, omladinski teatar, prvi srpski džez festival, akcija uređenja Bećarca – šarenolika četvrta nedelja „Kaleidoskopa kulture“\nSledeći Next post: Retrospektivna izložba Interkulturalnost


25/04/2019 | 20:14 | Izvor: SRNA\nCrnogorsko Ministarstvo pravde uputilo je srpskim kolegama molbu za izručenje Svetozara Marovića radi odsluženja zatvorske kazne na koju je pravosnažno osuđen u Crnoj Gori.\nSvetozar Marović (Foto: rtcg.me)\nU saopštenju crnogorsko Ministarstvo pravde podsjeća da je takva procedura sa drugim osobama koje Crna Gora potražuje i čija se izručenja iz Srbije redovno i ažurno realizuju.\n- Ipak, okolnost da se Svetozar Marović u protekle dvije godine naočigled javnosti slobodno kretao i pojavljao na javnim mjestima na teritoriji Srbije, i pored crvene Interpolove potjernice koja je za njim raspisana, navela je Ministarstvo pravde da, ne čekajući više hapšenje Marovića, uputi i molbu za njegovo izručenje - dodaje se u saopštenju.\nIz Ministarstva navode da očekuju da će upućivanje molbe za izručenje Svetozara Marovića dodatno podstaći nadležne organe Srbije na ispunjavanje međunarodnih obaveza, odnosno hapšenje Marovića i njegovo izručenje Crnoj Gori.\nMinistarstvo pravde Crne Gore proslijedilo je nadležnim organima Srbije i zamolnicu Osnovnog suda u Kotoru, kojom je zatraženo da zatvorska kazna u trajanju od jedne godine koja je izrečena osuđenom Milošu Marović bude izvršena u Srbiji.\nZamolnica je, kako se navodi, uslijedila nakon što je Osnovnom sudu u Kotoru dostavljeno zvanično obavještenje Ministarstva unutrašnjih poslova Crne Gore da je Miloš Marović po sili zakona izgubio crnogorsko državljanstvo, budući da mu je dodijeljeno državljanstvo Srbije.\nU svijetlu te činjenice, prema važećim međunarodnim ugovorima, Srbija nije u obavezi da Crnoj Gori izruči sopstvenog državljanina koji je osuđen na zatvorsku kaznu manju od dvije godine.\nPresudom Višeg suda u Podgorici Marović je osuđen na kaznu zatvora i na novčane kazne, nakon što je prizano da je vođa kriminalne organizacije koja je opštinu Budva oštetila za više miliona evra.\nTim presudama određen je rok za plaćanje novčanih kazni i istovremeno je određeno da se, ukoliko se one ne plate, zamijene kaznom zatvora.\nMarović je osuđen na tri godine i 10 mjeseci zatvora, 100.000 evra novčane kazne i obavezan je da vrati više od milion evra državi.


Protesti zahvatili Nju Delhi: Više od 1.200 ljudi uhapšeno /video/ - Sputnjik Srbija\nProtesti zahvatili Nju Delhi: Više od 1.200 ljudi uhapšeno /video/\n09:33 20.12.2019 (osveženo 09:37 20.12.2019) Preuzmite kraći link\nOko 1.200 osoba uhapšeno je u Nju Delhiju za poslednjih 24 časa tokom protesta protiv amandmana na zakon o državljanstvu, piše list „Tajms of Indija“.\nPrema informacijama lista — uhapšeni su prebacivani na stadion „Surdžamal“ i „Radžav Gandi“, dok je jutros većina bila puštena. Među njima su lideri opozicije i mnogi drugi koji su, bez obzira na zabranu vlasti, izašli na proteste u četvrtak na ulice indijske prestonice.\nUoči ovih akcija, Vlada je naredila najvećem internet operateru da privremeno ograniči mogućnost građana da zovu, koriste mobilni internet, šalju glasovne poruke i SMS poruke. Međutim, jutros su već ovi servisi u većini regiona bili popravljeni.\nMeđutim, kritičari navode da zakon koji nema iste odredbe za muslimane — slabi indijske sekularne temelje.


OEBS obučava kosovsku policiju da istražuje trgovinu drogom | OSCE\nPočetna strana Novosti Vest i saopštenja OEBS obučava kosovsku policiju da istražuje trgovinu drogom\nObuka je bila posvećena putevima kojima se odvija trgovina drogom, finansijskim istraživanjima, zapleni imovine kao i planiranju operacija hapšenja.\n„Kosovska policija blisko nadgleda i analizira trenutne puteve kojima se odvija trgovina drogom kao i metode koje koriste kriminalna udruženja. Ovo je dovelo do značajnog povećanja u zapleni droge na Kosovu tokom proteklih pet godina,“ – istakao je John Corrigan, viši savetnik za organizovani kriminal pri Misiji OEBS-a na Kosovu.\n„Ova obuka pomoći će jačanju efikasnosti policije tako što će policajcima odreda za borbu protiv trgovine drogom predstaviti najnovije metode istrage kao i tehnike planiranja operacija hapšenja,“ – dodao je on.\nMisija OEBS-a na Kosovu ima mandat da zaštiti i unapredi ljudska i prava zajednica, demokratizaciju i razvoj sektora za javnu bezbednost. Misija organizuje naprednu i specijalizovanu obuku za organe za sprovođenje zakona.


Dinkić i u 2011. najčešće ocenjivan - Istinomer\nTim Istinomera 29. 12. 2011.\nTim „Istinomera“ je napravio listu političara koji su u 2011. bili najviše ocenjivani na našem sajtu. Budući da smo do sada ocenili više od 250 javnih funkcionera, crtu smo podvukli ispod aktera koji imaju 10 i više ocenjenih izjava u toku ove godine. Od ukupnog broja njihovih izjava izračunali smo koliko je u procentima ocenjeno pozitivno, negativno, a koliko njih „žutim“, srednjim ocenama, poput „radi se na tome“ ili „nešto između“. Na osnovu naše dosadašnje arhive možemo da zaključimo da najveći broj funkcionera ima više „crvenih“ (negativnih) nego „zelenih“ (pozitivnih) ocena.\nLogično je da je vlast ocenjivanija od opozicije, jer je njena obećanja moguće proveriti u praksi. Ali, i pojedini iz vladajuće garniture češće su govorili od drugih, pa su na našem sajtu zastupljeniji od svojih „introvertnijih“ kolega. Takođe želimo da istaknemo, da se većina izgovorenog može okarakterisati kao skup fraza ili demagogija, što se našom metodologijom ne može oceniti. Mi ocenjujemo izjave koje u sebi sadrže činjenice koje je moguće proveriti, a potom i oceniti.\nSa 39 ocenjenih izjava na prvom mestu nalazi se lider URS-a Mlađan Dinkić, do marta potpredsednik Vlade Srbije i ministar ekonomije i regionalnog razvoja. Sa samo jednom izjavom manje prati ga aktuelni ministar infrastrukture i energetike Milutin Mrkonjić, dok je na trećem mestu premijer Mirko Cvetković sa 31 izjavom. Pozivamo vas da, uvidom u tabelu, zaključite ko je, prema izjavama kojima smo se bavili u 2011, najviše vodio računa o odgovornosti za datu reč.\nMilutin Mrkonjić Mirko Cvetković Mlađan Dinkić ocene odgovornost


Kurti sa Petkovim o intenziviranju saradnje u ekonomiji, sigurnosti i borbi protiv korupcije | Kosova.info\nDom|Najnovije|Kurti sa Petkovim o intenziviranju saradnje u ekonomiji, sigurnosti i borbi protiv korupcije\nKurti sa Petkovim o intenziviranju saradnje u ekonomiji, sigurnosti i borbi protiv korupcije\nFoto kredit: Kancelarija za odnose sa javnošću kabineta premijera Republike Kosova Aljbin Kurtija.\nDelfi, 9. april 2022\nPremijer Republike Kosovo, Aljbin Kurti, sa zamjenicom premijera istovremeno ministricom inostranih poslova i dijaspore, Donikom Grvala-Švarc, održali su sastanak sa premijerom Bugarske Kiril Petkovim u okviru ekonomskog foruma koji se održava u Grčkoj u Delfiju prenosi Kosova.info.\nRazgovarano je o mogućnostima intenziviranja saradnje u ekonomskom, trgovinskom i investicionom aspektu, kao io značaju borbe protiv kriminala i korupcije za regionalnu sigurnost.\nPremijer Kurti je rekao da integracija u evropske i evroatlantske strukture ostaje glavna težnja Republike Kosovo i zatražio podršku i pomoć Bugarske u postizanju ovog cilja. Bezbednosnoj situaciji nakon ruske invazije na Ukrajinu, dok je premijer Kurti je ponovio solidarnost i podršku Kosova i njegovog naroda nacionalno-oslobodilačkoj borbi ukrajinskog naroda.\nOn je istakao uticaj i opasnost koju široke i duboke veze između Ruske Federacije i Srbije mogu predstavljati za naš region. Takva situacija čini potpunu integraciju Zapadnog Balkana u NATO i Evropsku uniju još potrebnijom, kako bi se garantovao mir i stabilnost u regionu i evropskom kontinentu, rekao je premijer Kurti./Kosova.info.\nKurti sa Dendiasom o vladavini prava, reformi pravosuđa....\nKurti prisustvovao ručku koji je priredio njegov grčki kolega Micotakis


PUTOVANJE PROSVJETNIH RADNIKA PRIJEDORSKIH OSNOVNIH I SREDNJIH ŠKOLA U TRENTO – Agencija Lokalne Demokratije Prijedor\nPUTOVANJE PROSVJETNIH RADNIKA PRIJEDORSKIH OSNOVNIH I SREDNJIH ŠKOLA U TRENTO\nGrupa od sedamnaest prosvjetnih radnika iz prijedorskih osnovnih i srednjih škola je boravila je u Trentinu (Italija) u periodu od 08. do 11. novembra. Putovanje je imalo dva cilja, završetak obuke o Globalnom građanstvu i upoznavanje prosvjetnih radnika sa sistemom i načinom organizovanja i funkcionisanja zadruga u Trentinu.\nPutovanje se realizovalo u okviru programa razmjene obrazovnih institucijaiz Prijedora i Trenta za 2018. godinu, koga implementira Udruženje Program Prijedor uz finansijsku podršku Autonomne pokrajine Trento.\nTokom posjete prijedorski prosvjetni radnici su imali priliku da posjete prostorije gradske uprave grada Trenta i da se upoznaju na koji način gradska uprava reguliše i podstiče građanje, institucije i privatnike na selektivno odvajanje otpada i zaštitu životne sredine. Nakon prezentacije o ekološkom vaspitanju i obrazovanju u školama, upriličene u Gradskoj upravi uslijedio je obilazak dvije srednje škole u Trentu. Posjeta je imala za cilj upoznavanje sa školskim zadrugama, njihovim aktivnostima, dosadašnjim rezultatima i planovima za naredni period. Narednog dana prosvjetni radnici su upoznati sa istorijatom zadrugarstva u Trentinu, socijalnim zadrugama, udruženjima žena i mladih u zadruge. U Centru za međunarodnu saradnju aktivno su očestvovali u obuci Globalno građanstvo – Praktična primjena aktivnih metodologija kako bi se učenicima prenijele vrijednosti globalnog građanstva. Pored navedenog profesori i nastavnici iz Prijedora su imali priliku da obiđu i kulturne znamenitosti Trenta.


Evropski sistem centralnih banaka važan partner u ispunjavanju standarda EU | EurActiv Serbia\nDelegacija Evropske unije u Srbiji, Evropski sistem centralnih banaka i Narodna banka Srbije (NBS) obeležili su 6. marta uspešan završetak još jednog zajedničkog projekta namenjenog dodatnom unapređenju srpske centralne banke u procesu pristupanja Evropskoj uniji, saopštila je NBS. Evropska unija je finansirala projekat sa 800.000 evra.\nCilj projekta je kvalitetna priprema NBS za pridruživanje Evropskom sistemu centralnih banaka, po stupanju Srbije u članstvo EU.\nKako je navela NBS, tokom 18 meseci trajanja projekta ostvareni su svi planirani ciljevi, odnosno uspešno je realizovano svih dvanaest projektnih aktivnosti, u okviru deset oblasti poslovanja centralne banke.\nIstaknuto je da je realizacijom projekta "Jačanje institucionalnih kapaciteta NBS u procesu pristupanja Evropskoj uniji" centralna banka još jednom potvrdila svoju punu posvećenost kontinuiranom unapređenju svog poslovanja, ne samo kako bi odgovorila izazovima procesa pregovora sa EU, već, pre svega, radila u najboljem interesu građana i privrede Srbije.\n"S obzirom na to da je Srbija otvorila sva poglavlja za koja je NBS rukovodeća (Ekonomska i monetarna politika i Finansijske usluge) ili drugonadležna institucija (Slobodno kretanje kapitala), kao i gotovo sva poglavlja u kojima ima značajnu ulogu (jedanaest poglavlja), razmena iskustva i znanja tokom projekta važni su i na putu uspešnog zatvaranja otvorenih poglavlja", piše u saopštenju NBS.\nNa skupu povodom završetka projekta u NBS guverner Jorgovanka Tabaković je istakla da na evropskom putu Srbije posvećeno rade sve institucije i svi pojedinci zajedno, sa istim ciljem "da naši građani žive bolje, jer samo zajedno možemo da donesemo promene i jačamo ekonomije".\nOcenila je da "bez timskog i posvećenog rada, kao i političke stabilnosti, po kojoj je Srbija prepoznata, ne bi bila moguća ni transformacija naše zemlje u stabilnu i perspektivnu ekonomiju".\n"Verujem da je, i u novom globalnom kontekstu, NBS rezultatima opravdala ulogu garanta stabilnosti. Niskom inflacijom čuvamo realnu vrednost zarada naših građana i podržavamo proces konveregencije ka EU. Znatno povoljniji uslovi finansiranja, na koje smo svojim merama direktno delovali, povećavaju raspoloživi dohodak građana i privrede i podržavaju investicije, bez kojih ni naši projekti, pa ni ovaj IPA tvining projekat, ne bi imali značaj koji će imati. Srbija je na korak do investicionog rejtinga, pri čemu nivo i kvalitet stranih ulaganja u našu zemlju govori da Srbija već sada uživa ugled zemlje investicionog ranga", ocenila je Tabaković.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici je rekao da, više nego ikada pre, centralne banke moraju biti u stanju da predvide opasnosti i da reaguju brzo kako bi očuvale finansijsku i ekonomsku stabilnost.\n"U tom smislu, ključno je da centralne banke stalno rade na unapređenju svoje efikasnosti i da reaguju primenom odgovarajućih i dobro odmerenih mera. Nezavisna i efikasna centralna banka jedan je od stubova makroekonomske stabilnosti svake zemlje, naročito u EU. Naš projekat pomogao je NBS da dodatno ojača svoju ulogu u procesu evropskih integracija", rekao je Fabrici.\nProjekat "Jačanje institucionalnih kapaciteta Narodne banke Srbije u procesu pristupanja Evropskoj uniji" finansiran je iz sredstava pretpristupnih fondova Evropske unije (Instrument for Pre-Ačešion Ašistance – IPA) i sproveden je u saradnji s konzorcijumom centralnih banaka Nemačke, Hrvatske i Rumunije, uz podršku Nemačke agencije za međunarodnu saradnju (GIZ).\nPored centralnih banaka Nemačke, Rumunije i Hrvatske, u projektu su učestvovale i Evropska centralna banka, centralne banke Engleske, Austrije, Portugalije, Slovačke i Slovenije, kao i Hrvatska agencija za nadzor finansijskih usluga (Hanfa) i nemačka Savezna agencija za finansijski nadzor (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsićt – BaFin)


Dva automobila izgorela su jutros u sarajevskom Aerodromskom naselju u Ulici braće Mulić, potvrđeno je u policiji.\nPrema nezvaničnim informacijama vlasnik jednog od automobila je policajka koja radi na istraživanju auto-mafije.\nU MUP-u Kantona Saraejvo rekli su da je požar izbio u nenaseljenom delu zgradu, a tom prilikom nije bilo povređenih.\nPožar su lokalizovali vatrogasci i sprečili da se dalje proširi.\nPrema nezvaničnim informacijama požar je podmetnut, ali će više informacija biti posle veštačenja, prenosi Srpskainfo.\nPrema pisanju pojedinih portala moguće je da su požar izazvali i migranti koji su u garaži naložili vatru.


Pre skoro dve godine potpisan je međunarodni sporazum kojim je šest ekonomija Zapadnog Balkana dogovorilo liberalizaciju roming saobraćaja za svoje građane i teritorije, uključujući Srbiju, Crnu Goru, Severnu Makedoniju, BiH, Albaniju i AP Kosovo i Metohiju.\nTo znači da roming, kao obezbeđivanje telekomunikacione veze za korisnika na lokaciji izvan države u kojoj je registrovao telekomunikacijske usluge – i dalje postoji, samo je niža cena. Preciznije, potrošnja minuta i poruka za većinu korisnika ista je kao u nacionalnom saobraćaju, zapravo prvo se troši besplatni sadržaj iz paketa, a posle toga se naplaćuje potrošnja van paketa prema cenama u nacionalnom sabraćaju.\nInternet u inostranstvu po prilagođenim cenama\nKada je reč o mobilnom internetu, tu je važna primena politike primerenog korišćenja zahvaljujući kojoj se sprečavaju zloupotrebe, tako da određena količina internet paketa može da se iskoristi bez dodatne naknade, posle čega operator ima pravo da naplati usluge prenosa podataka po cenama u nacionalnom saobraćaju, uvećanim za iznos naknade za roming. Zbog toga se preporučuje da se korisnici upoznaju sa raspoloživim sadržajem internet saobraćaja u skladu sa tarifom koju koriste, pre napuštanja zemlje i po povratku.\nTakođe, to je jedan od razloga zbog kojih je korišćenje roming dodataka, i pored primene RLAH modela, najpovoljnija opcija za razgovore i surf u inostranstvu. Na primer, roming dodatak kompanije A1 Srbija od 1 GB pokriva 40 zemalja – uključujući Grčku – košta 799 rsd, što iznosi manje od jednog dinara po megabajtu, navodi se u saopštenju. Štaviše, i Telenor ima pogodnosti za mobilni internet čijih 1GB za sedam dana košta 699 dinara. Tu je i MTS sa svojim tarifnim dodacima (važe u čak 50 zemalja), pa je na korisnicima da izaberu najadekvatniju ponudu.\nŠtaviše, korisnik treba da ima na umu da u okviru paketa pojedinih operatera postoje dodatne pogodnosti za mobilni internet u romingu ukoliko imaju u planu intenzivno da budu na “mreži”, tačnije da izaberu veće pakete. Štaviše, moguće je opet se pretplatiti za pomenute pakete nakon potrošenog gigabajta. Na korisnicima je zapravo koliko i kako će da koriste internet na telefonu i da li će da ga štede s obzirom na to da prilikom odmora ili puta u zemlje EU i regiona na raspolaganju imaju i Wi-Fi u objektu u kojem su smešteni.


U proteklom periodu, koji je obeležen snažnim prodorom interneta i mobilnih uređaja u našu svakodnevicu, došlo je do vrlo dinamičnih promena u svim sferama poslovanja, a neki od najinteresantnijih procesa dešavali su se u svetu maloprodaje. Na samom početku eksplozija internet prodaje zapretila je da će potpuno eliminisati uobičajene retail objekte na koje smo navikli, zatim smo strahovali od showrooming-a, a sve su nas iznenadili najveći online trgovci Amazon, EBay i Google koji su se odlučili za otvaranje sopstvenih prodavnica.\nOve promene nisu učinile retail sasvim bezbednim od nestajanja. Savremeni kupac zahteva da mu maloprodajni objekat obezbedi potpuno iste servise koji su mu dostupni online. On želi da istražuje i poredi proizvode koristeći Wi-Fi pristup internetu dok je u prodavnici, da se na osnovu realnog utiska o proizvodu opredeli za kupovinu i da konačno kupi ili poruči željeni proizvod sa tačnom informacijom da li ga ima na stanju ili će mu biti naknadno isporučen, na lokaciju koju može izabrati po sopstvenoj želji.\nKonačno možemo konstatovati da se krug zatvorio, od koncepta koji je nastao pre otprilike 100 godina, od radnji u kojima nas je za pultom očekivao prodavac, preko supermarketa, online kupovine, došli smo do jednog integrisanog maloprodajnog modela koji u sebi objedinjuje sve dosadašnje pristupe pri čemu je tehnologija ta koja omogućava potpuno neprimetan prelazak iz jednog u drugi svet. Kupac koji je prikupio informacije online, dolazi u prodavnicu u kojoj ga očekuje nekadašnji prodavac za pultom, ovoga puta opremljen mobilnim računarom koji mu omogućava da na licu mesta daje savete i preporuke o neograničenom broju proizvoda koji se mogu naći u supermarketu.\nRetailer može podići iskustvo kupovine na viši nivo trudeći se da identifikuje prostor koji razdvaja kanale prodaje koje smo pomenuli, a Zebra kao kompanija nudi rešenja koja eliminišu te kritične tačke. Koncept koji Zebra predstavlja kao rešenje ovih problema u svom centru ima upravo krajnjeg kupca, koji iz svog ugla ne vidi kanale, za njega je sve što smo opisali ništa drugo do jedna savremena, moderna prodavnica, a otuda i naziv koji je Zebra usvojila, OneStore. Put ka konačnom cilju kupac ne započinje odlukom kroz koji će kanal prodaje nabaviti proizvod koji traži, u pitanju je fluidan proces koji može uključivati internet, društvene mreže, mobilne aplikacije ili posetu prodavnici, a ono što je najvažnije na tom putu je da se sve odvija lako i da su informacije konzistentne.\nU osnovi ovog pristupa nalaze se moderne Wi-Fi mreže koje je potrebno instalirati radi obezbeđivanja dovoljnog kapaciteta internet saobraćaja koji će generisati kako kupci, tako i prodajno osoblje. Takve robusne i sigurne bežične mreže obezbeđuju da veliki broj kupaca istovremeno pregleda video klipove koji opisuju pojedine proizvode dok se paralelno odvija edukacija prodajnog osoblja putem on line webinara.\nSledeći važan segment su mobilni računari. Nekadašnji prodavac za pultom, sada opremljen mobilnim računarom, osposobljen je da u realnom vremenu raspolaže apsolutno svim neophodnim informacijama da bi se prodaja zaključila. I ne samo to, pretvorimo ga u aktivnog učesnika u prodaji, dajmo mu mogućnost da odobrava dodatne popuste ukoliko traženi proizvod trenutno nemamo na stanju ili da samostalno formira razne stimulativne popuste za kupovinu više povezanih proizvoda.\nKonačan rezultat ovog pristupa je zadovoljan potrošač. Potrošač koji zna da ceni pristup koji jasno signalizira da je upravo on centar zbivanja u prodavnici u koju će i ubuduće rado dolaziti.\nNa kraju zgodno je napomenuti da novi pristup donosi novine i na polju isporuke odabranog proizvoda. Ukoliko kupcu ne odgovara da proizvod preuzme odmah, ponudimo mu usluge dostave ali na novi, inteligentan način. Znamo da isporuka dolazi vrlo često onda kada nam najmanje odgovara, da iziskuje čekanje i oduzima dragoceno vreme. Ukoliko potrošač u realnom vremenu ima informaciju o tome gde se nalazi paket koji očekuje, može efikasnije da organizuje svoje vreme, a to je svakako od velike važnosti. RFID tagovi i Wi-Fi mreže nude rešenje za ovaj segment usluge, koja već pomalo zalazi u domen logistike i transporta, a o tome naravno u nekom narednom nastavku.


Manchester United: Lukaku će biti kažnjen zbog propuštanja treninga\n07/08/2019 u 14:52\nFudbalski klub Manchester United će kazniti Romelua Lukakua, jer je propustio trening tima bez dozvole, javili su britanski mediji.\nNavodno “nerrazzuri“ nisu odustali od Belgijanca, pa su poslali novu ponudu u visini od 73 miliona eura. No, izgleda da Manchester United ni tim iznosom nije zadovoljan i da želi još barem pet miliona.\nLukaku je u Manchester United došao u julu 2017. godine za 81 milion eura. Za “crvene đavole“ je odigrao 96 takmičarskih utakmica i postigao 42 gola. U dresu reprezentacije Belgije nastupio je 81 put uz 48 pogodaka.\nOznake #Manchester United #Romelu Lukaku\nPetodnevna akcija policije: 56 pijanih vozača za pet dana


Crnadak: BiH nastavlja angažman protiv svih oblika terorizma i radikalizma – dijalogin.tv\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak naglasio je u obraćanju na sastanku ministara vanjskih poslova zemalja članica Globalne koalicije u borbi protiv Islamske države (ISIL), koji se održava danas u Vašingtonu, da BiH nastavlja angažman i u okviru Globalne koalicije protiv svih oblika terorizma i radikalizma, posebno protiv Islamske države.\nMinistar vanjskih poslova BiH sudjeluje na sastanku na poziv američkog državnog tajnika Rexa W. Tillersona.\nSkup je organiziran s ciljem rezimiranja dosadašnjih rezultata ostvarenih zajedničkim koordiniranim aktivnostima zemalja članica Globalne koalicije te unaprjeđenja buduće suradnje kroz usuglašavanje konkretnih aktivnosti pojedinih zemalja članica Koalicije i same Koalicije.\nCrnadak je informirao sudionike konferencije da prošle godine nije zabilježen nijedan odlazak na strana ratišta iz BiH te da sve razine vlasti u BiH ostaju posvećene borbi protiv radikalizma i terorizma u BiH.\nU drugom dijelu konferencije ministar će sudjelovati na radnom ručku koji organizira državni tajnik Tillerson, a tokom konferencije imao je kratke susrete s ministrima vanjskih poslova Republike Italije, Austrije i Islamske Republike Afganistana.\nU nastavku posjete Vašingtonu, Crnadak će imati odvojene sastanke u Vijeću za nacionalnu sigurnost i Ministarstvu odbrane Sjedinjenih Američkih Država, saopćeno je iz Ministartstva vanjskih poslova BiH.\nScoitland Yard: Četvero poginulih u terorističkom napadu u Londonu


Član Grblja pojačava Partizan! • CG-Fudbal\nPočetna Najnovije Član Grblja pojačava Partizan!\nČlan Grblja pojačava Partizan!\n14 Sep 2021. 08:32\nMladi reprezentativac Crne Gore i čuvar mreže Grblja, Balša Popović (21), stigao je prije nekoliko dana u Partizan na probu. Sudeći prema utisku koji je ostavio na prijateljskom meču crno-bijelih i filijale Teleoptika (4:1), koji je odigran juče u prepodnevnim časovima, čini se da se radi o veoma perspektivnom golmanu.\nPopović je prvo poluvrijeme branio za Partizan i gotovo nije imao posla u ubjedljivoj igri i visokom vođstvu najjače selekcije, pa je odlučeno da u poluvremenu obuče dres Teleoptika kako bi ga struka bolje videla na djelu.\nIspostavilo se da je to bila dobra odluka, jer je mladi čuvar mreže pokazao u dobrom svijetlu, svjedoci tvrde, odbranio bar četiri ili pet „zicera“ prvotimcima, sprečavajući promjenu rezultata do kraja utakmice.\nTrener golmana Teleoptika Đorđe Pantiće kaže da je Popović ostavio veoma dobar utisak.\n– Istina je, Popović je bio veoma dobar na današnjem meču, ostavio je pozitivan utisak. To je profil golmana kakav bi sigurno u perspektivi odgovarao Partizanu. Dobro je građen, ima dobru visinu i hitrinu koja to prati, pravovremeno donosi dobre odluke, dobro i brani gol, ali igra nogama, no, to je moje lično mišljenje. Odluka je, naravno, na stručnom štabu prvog tima, treneru Aleksandru Stanojeviću i treneru golmana Nemanji Jovšiću, čiji će sud biti konačan – kaže Đorđe Pantić za Telegraf.\nPRETHODNOEvropska kuća fudbala je nemilosrdna: UEFA kažnjava Ajaks\nNext articleNevil: Ronaldov značaj za Mančester i čitavu ligu je ogroman!\nnatalija 14 Sep 2021. 12:21 At 12:21


Muzičari i festivali u regionu: "Pandemija zapravo pokazala da se bez muzike i druženja ne može živeti" Muzičari i festivali u regionu: "Pandemija zapravo pokazala da se bez muzike i druženja ne može živeti"\nNa panelu pod nazivom “Manifestacije: Od otkazivanja do otkaza”, na ovu temu govorili su Brano Jakubović iz grupe Dubioza kolektiv, Sanjin Đukić ispred EXIT i Sea Star festivala, Zoran Vulović iz Arsenal Festa u Kragujevcu, Adnan Mehmedović ispred Fresh Island festivala na Zrću, Vuk Perović iz Underhill festivala u Podgorici, Login Kočiški iz Password produkcije, te Pavle Kostadinović iz slovenačke turističke agencije Supra Travel, koja svake godine vodi desetine hiljada mladih Slovenaca po manifestacijama u regionu. Moderatorka panela bila je Ida Prester, voditeljka i članica bendova MaiKA i Lollobrigida, a ova tribina koju je pratilo oko 18.000 ljudi iz celog regiona održana je u okviru međunarodne onlajn konferencije “EXIT strategy”.\nNakon što je pandemija najteže pogodila manifestacije i turizam u celosti, brojne evropske vlade su reagovale sa merama pomoći. Od zemalja regiona, Slovenija je najviše pomogla radnike u ovom delu privrede u iznosu od 750 evra mesečno uz plaćene doprinose, a Hrvatska je pratila sa oko 600 evra. Pavle Kostadinović, promoter i direktor agencije Supra travel smatra da se radilo o ključnom potezu: “Vlada je tu jako dobro postupila i ovu meru produžila do jula, sa najavom da će mere važiti dokle god bude trajala kriza. Država pomaže i u turističkom sektoru koji je jako bitan jer je vezan za manifestacije. Svaki punoletni državljanin Slovenije dobiće i 200 evra koje može potrošiti u Sloveniji za neke turističke segmente dok maloletna lica, sva deca od jednog dana do 18 godina, dobijaju sumu od 50 evra”, objašnjava Kostadinović.\nI ministarstvo kulture Crne Gore, kako kaže Vuk Perović, umetnički direktor Underhill festivala, u prethodnom periodu obezbedio je fond od pola miliona evra, u vidu konkursa namenjenog frilenserima. “Stvorena je mogućnost da se prijave različiti projekti koji bi se mogli odvijati i tokom pandemije. Dosta je glumaca koji nemaju svoje matično pozorište i ovim fondom su pomognute i komercijalne televizije i emisije iz kulture. Sa druge strane glavni grad je, iako neformalno, rekao da će biti puna podrška svim ovim događajima kao što je i Underhill Festival i da će se, ukoliko dođe do odlaganja, truditi da neki vid finansiranja ostane”, objasnio je Perović.\nSudbina jednog od najvećih evropskih festivala kakav je EXIT, u žiži javnosti je već duže vreme. Kako ističe Sanjin Đukić, član EXIT tima iz Zagreba i direktor tamošnjeg Sea Star Festivala, iz Srbije stiže možda i najbolja vest o kojoj trenutno priča cela svetska muzičku scena. “Mogućnost da se EXIT održi u avgustu je izuzetno dobra vest za Srbiju i region, ali i celokupnu svetsku event industriju. EXIT diktira trendove i kad drugi vide da je moguće, da i jedan EXIT može da se prilagodi situaciji, to postaje ono svetlo na kraju tunela koje svi čekaju“, navodi Đukić.\nI promoteri u Makedoniji čekaju na plan otvaranja i ponovnog pokretanja industrije, što predstavlja veliki problem za sve koji se bave planiranjem i organizacijom, ističe Login Kočiški iz Password produkcije. “Imamo četiri festivala koja su na čekanju. Mi smo spremni da realizujemo festival i za sedam dana, samo da dobijemo dozvolu. Spremni smo i na manje kapacitete, samo nam je potrebna informacija da li to možemo raditi ovog leta”, kaže Kočiški.\nPrema mišljenju Zorana Vulovića, osnivača Arsenal Festa, prestavnici industrije događaja u Srbiji, celokupnu situaciju pandemije dočekali su prilično uspavani. “Ipak mislim da je ova pošast, koja nam se svima desila, ujedinila ljude. Osnovali smo udruženje promotera, do sada nismo imali nešto slično u Srbiji. Ujedinili smo se na istoj stvari, međutim po meni to nije dovoljno. Mislim da nam fale umetnici, da fali udruženje muzičara, oni su najbrojniji, u krajnjem slučaju njihov glas je najjači. Oni se najviše vide i mislim da su oni ti koji sve ovo treba da predvode”, naglasio je Vulović.\nBrojni muzičari poput grupe Dubioza kolektiv, već mesecima ne mogu da se pojave pred publikom. Njihov novi album imao je veliku turneju ispred sebe, kako ističe član najpopularnijeg benda iz regiona, Brano Jakubović. “Sve se jako dobro zakotrljalo. Većina koncerata je bila rasprodata od Praga do Moskve, čitava Engleska i dalje. I onda se desilo ovo što se desilo”, objašnjava Jakubović.\nPeriod života u karantinu, s druge strane pokazao nam je, kako kaže Adnan Mehmedović, koosnivač Fresh Island festivala u Hrvatskoj da se bez muzike i druženja ne može živeti normalno. “Svi smo uvideli da možemo i sami da se ošišamo, i da možemo i bez šopinga, ali ono bez čega ne možeš je muzika, koja se strimuje i sluša više nego ikad pre”, zaključuje Mehmedović.\nKonferencija “EXIT strategy” će periodično donositi nove panele koje publika može da gleda uživo ili u snimku na sajtu festivala ovde, a realizuje se uz podršku brojnih vodećih stranih, regionalnih i domaćih medija.\nZabava u prošlosti: Take a Break – Feel the Art