Komandant CAOC u Torehonu, general Servert sa generalom Dakićem i Filipovićem\nDatum objave: 11.06.2019 13:33 | Autor: mod\nKomandant Združenog NATO centra za vazdušne operacije (CAOC) u Torehonu (Španija), general-potpukovnik Ruben Garsia Servert (Ruben C. Garcia Servet) boravio je danas u posjeti Ministarstvu odbrane i Generalštabu Vojske Crne Gore.\nGeneral Dakić se zahvalio na podršci koju CAOC pruža u domenu nadzora i zaštite crnogorskog vazdušnog prostora. Imajući u vidu da je NATO donirao 3D radar Crnoj Gori, general Dakić je istakao da će Vazduhoplovstvu VCG trebati pomoć u cilju razvoja sopstvenih kapaciteta i sposobnosti, odnosno uvezivanja radara u NATINAMDS. On je dodao da je zahvaljujući bezrezervnoj podršci Alijanse, tokom prethodne dvije godine, Crna Gora ispunila sve zadatke u toku integracijskih procesa, čime su se stekli uslovi da se u julu formalno proglasi potpuna integrisanost Crne Gore u NATO.\nFilipović je istakao značaj Centra u Torehonu u procesu očuvanja bezbjednosti NATO integrisanog sistema protivvazdušne i protviraketne odbrane (NATINAMDS). On je izrazio zahvalnost na podršci koju CAOC pruža Crnoj Gori u sprovođenju misije zaštite vazdušnog prostora (Air Policing). Istakao je da samo koordinasanim aktivnostima nacionalnih vazduhoplovnih komandi sa NATO centrima možemo očuvati bezbjednost NATO vazdušnog prostora. Filipović je naveo da Ministarstvo odbrane planira da uputi jednog oficira VCG u CAOC u Torehonu, čime će Crna Gora dati svoj doprinos NATO komandnoj strukturi.\nGeneral Servert je čestitao dvogodišnjicu članstva Crne Gore u NATO, istakavši da naša država predstavlja značajan faktor stabilnosti Zapadnog Balkana. On je izrazio zadovoljstvo što je Crna Gora regulisala pitanje zaštite vazdušnog prostora u saradnji sa saveznicama, Italijom i Grčkom. General Servert je dodao da su očigledni rezultati koje je Ministarstvo odbrane sprovelo u oblasti obučavanja kadra, kao i modernizacije i opremanja vazduhoplovnih kapaciteta. On je istakao da se saradnja Centra u Torehonu i Vazduhoplovno-operativnog centra po pitanju Air Policing misije odvija bez većih izazova, uz uvjerenje da će se dodatno unaprijediti kada Crna Gora bude imala svog predstavnika u CAOC-u.


05:26 14 Jun 2021\nFBI uhapsio Srbina na granici sa Meksikom: Nalazi se na spisku najtraženijih terorista\nAmerički zvaničnici saopštili su da su od oktobra uhapšene četiri osobe na meksičkoj granici, čija se imena nalaze u FBI bazi podataka najtraženijih terorista, a jedan od uhapšenih je iz Srbije, otkriveno je u novom izveštaju.\nOdluka u poslednjim satima mandata: Tramp skinuo oznaku tajnosti sa dokumenata FBI\nAmerički predsednik Donald Tramp u poslednjim satima svog mandata doneo je odluku da skine oznaku tajnosti sa dokumenata u vezi sa operacijom FBI „Crossfire Hurricane“ nadzora nad njegovom predsedničkom kampanjom 2016. godine.\nAmerički zvaničnici odbrane izrazili su zabrinutost zbog mogućih insajderskih napada ili drugih vrsta pretnje iz redova bezbednosnih snaga angažovanih na obezbeđivanju inauguracije Džoa Bajdena, piše AP.\nFBI raspisao „poternicu“ za demonstrantima koji su upali u Kongres\nAmerički Federalni istražni biro raspisao je svojevrsnu „poternicu“ za demonstrantima koji su upali u Kongres 6. januara i objavio njihove fotografije.\nAmerički Federalni istražni biro uhapsio je šest osoba osumnjičenih da su planirale da, pre novembarskih predsedničkih izbora, kidnapuju guvernerku Mičigena, Grečen Vimer, i zauzmu vladine zgrade.\nAmerička softverska kompanija „Palantir“ jedna je od najtajanstvenijih na svetu. Postoji već 17 godina, do skora se nije znalo ni gde joj je sedište, a klijenti su joj CIA, FBI, NSA, policija, a američki mediji tvrde da su imali značajan udeo u hvatanju Osame Bin Ladena.\nBivši advokat FBI-ja Kevin Klajnsmit okrivljen je u Vašingtonu za falsifikovanje dokumenata i priznaće krivicu u sporazumu o priznanju sa tužiteljima koji vrše istragu o ruskom uticaju na američke izbore, objavili su američki mediji. Očekuje se da će priznati da je lažirao dokument koji je doprineo pokretanju istrage protiv Trampa i njegovog tima.


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 04.Mar.2021, 00:20\nKineska mornarica prikazala je tokom poslednjih vežbi u Žutom moru ratni brod nove generacije opremljen između ostalog i radarom koji može da detektuje stelt avione.\nReč je o unapređenom razaraču tipa 052D koji je učestvovao u vežbama u Žutom moru zajedno sa još sedam novih ratnih brodova, objavio je Kineski nacionalni radio.\nDo sada su već izgrađena tri takva ratna broda sa produženim heliodromom i sa novim radarom opsega jedan metar koji je navodno sposoban >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << da detektuje nevidljive "stelt" avione.\nBrod je opremljen sa 64 raketna lansera koji mogu da koriste različite protivbrodske, protivavionske i protivpodmorničke rakete.\nU izveštaju Global tajmsa se kaže da tehnologija radara dužeg opsega nije nova, međutim da osim tog radara kineski razarač ima i druge elektronske sisteme, kao što je AESA radarski sistem i drugi.\nPeking -- Kineska mornarica prikazala tokom vežbi u Žutom moru ratni brod nove generacije opremljen između ostalog i radarom koji može da detektuje stelt avione...Reč je o unapređenom razaraču tipa 052D koji je učestvovao u vežbama u Žutom moru zajedno sa još sedam novih ratnih brodova, objavio...


Nova strategija ili Kimov manevar | Radio Televizija BN\nNova strategija ili Kimov manevar\nLider Sjeverne Koreje Kim Džong Un konačno je progovorio o tome šta planira da donese za pregovarački sto samita sa SAD i Južnom Korejom, a AP piše da Kim zapravo manevriše kako bi imao šansu za razgovore sa Trampom na "ravnopravnoj osnovi".\nSvijet 22.04.2018 | 10:53\nAgencija ocijenjuje da nuklearni programi Sjeverne Koreje nije ništa bliži kraju nego ranije.\nKim je u petak, nakon sastanka Centralog komiteta svoje partije, predstavio novu strategiju Pjongjanga, koja predviđa okončanje nuklearnih i raketnih testova. Kim je takođe naglasio da će poligon Pungje-ri biti zatvoren, međutim, vjeruje se da je poligon već neko vrijeme van funkcije.\nSjeverna Koreja se već decenijama zalaže za koncept denuklearizacije koji nema nikakve sličnosti sa američkom definicijom denuklearizacije i obećavaju da će nastaviti sa svojim nuklearnim programom ako Vašington ne da čvrste garancije o bezbjednosti Sjeverne Koreje i ukloni svojih 30.000 vojnika sa Korejskog poluostrva, navodi AP.\nSjeverna Koreja je poslala jasnu poruku da su sada nuklearna sila i između redova poručuje da bi SAD trebalo da ih prihvate kao jednake i tako se odnose prema njima.\nSjevernokorejski lider opisao je razvoj nuklearnog oružja kao "čudesni uspjeh", a izričito je naglasio da će Sjeverna Koreja biti "odgovorna nuklearna sila" koja nikada ne bi iskoristila nuklearno oružje ukoliko ne postoje nuklearne pretnje i provokacije protiv njih.\nUprkos tome, Kimova poruka da Sjeverna Koreja želi da se fokusira na ekonomski razvoj ostavila je pozitivan utisak na međunarodnu zajednicu.\nTramp je odmah pohvalio Kimovu izjavu, napisavši na Tviteru da dobre vijesti za cio svijet dolaze iz Sjeverne Koreje, dok su i Peking i Seul takođe pohvalili izjavu.\nPremijer Japana Šinzo Abe, koji ima veoma čvrst stav prema Sjevernoj Koreji, pokušao je da da pozitivan odgovor na Kimovu izjavu, ali je naglasio da treba biti oprezan.\n"Kim Džong Un je u suštini sada rekao da je Sjeverna Koreja nuklearna sila i da će se otarasiti nuklearki kada to uradi i ostatak svijeta. Mislim da je Kimova posvećenost denuklearizaciji dosta preuveličana", rekao je istraživač saradnik Milberi instituta za međunarodne studije, Džošua Polak, za AP.


Naukom do javnih politika koje smanjuju rizik od budućih nepogoda | UNDP u Srbiji\nNaukom do javnih politika koje smanjuju rizik od budućih nepogoda\nPredstavljene Studije unapređenja zaštite od voda u slivu reke Kolubare i analiza finansijskih aspekata elementarnih nepogoda\nBeograd, 5. maj 2016 - Predstavljanjem dve nove publikacije posvećene daljem unapređenju vitalnosti lokalnih zajednica u Srbiji za odoovor u vanrednim situacijama, Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) zajedno sa svojim partnerima doprinosi daljem smanjenju rizika od budućih poplava.\nU saradnji sa Regionalnom kancelarijom UNDP-a za Evropu i Zajednicu nezavisnih država, realizovana je Analiza finansijskih aspekata elementarnih nepogoda kroz studiju slučaja katastrofalne poplave koja se dogodila 2014. godine.\nNalaze ove studije predstavila je autorka Marija Bjelić, koja je zajedno sa ko-autorom Markom Lazarevićem ustanovila odnos između investiranja u prevenciju i vrednost šteta od poplave.\nDa je bolje sprečiti nego lečiti, potvrđuju i partneri u realizaciji sveobuhvatne Studije rizika od poplava u slivu reke Kolubare, koja je pod vodstvom instituta Jaroslav Černi okupila vodeće stručnjake iz različitih ministarstava, lokalnih samouprava u slivu Kolubare, javnh preduzeća poput JVP Srbijavode i drugih zainteresovanih strana.\nStudija je realizovana zahvaljujući podršci Vlade Japana, a u partnerstvu sa Kancelarijom za upravljanje javnim ulaganjima, čiji je direktor Marko Blagojević zajedno sa Goranom Puzovićem, direktorom JVP “Srbijavode” prepoznao značaj preciznog i naučnog informisanja budućih javnih politika i investicija u ovoj oblasti.\nAko je u svetu odnos između ulaganja u prevenciju i sanaciju šteta 1:7, analize u Srbiji govore o tome da jedan dinar uložen u prevenciju uštedi između 3 i 9 dinara u sanaciji šteta kada one već nastanu.\nIrena Vojačkova-Solorano, Stalna predstavnica UNDP u Srbiji, i Stanislav Kim, regionalni specijalista UNDP-a za smanjenje rizika od katastrofa, slažu se u oceni da ove dve studije nedvsmisleno ukazuju na potrebu promene u percepciji politike prevencije. Umesto troškova - sredstva uložena u prevenciju i smanjenje rizika od nepogoda potrebno je razmeti kao investiciju - čiji prinos obezbeđuje pametan i održiv razvoj. Ovo smo već imali prilike da vidimo u praksi na nekoliko desetina novoizgrađenih bujičnih brana širom Zapadne Srbije, koje su listom uspešno odbranile lokalne zajednice u ovim opštinama od ovogodišnjih prolećnih bujica.\nAnaliza finansijskih aspekata elementarnih nepogoda dostupna je na internet stranici UNDP-a u Srbiji i to u originalnom izdanju na engleskom jeziku: http://bit.ly/24sVGwQ\nStudija rizika od poplava u slivu reke Kolubare dostupna je na zasebnoj Interent prezentaciji na adresi: http://studijakolubara.srbijavode.rs/home/\nKontakt za više informacija: Stevan Vujasinović, 011 4155 310 ili communications.rs@undp.org.


Aleksandar Vučić; Foto: FoNet/ Nenad Đorđević\nKako navode u saopštenju, nadležno tužilaštvo je dužno da ga sasluša jer je „Vučić je izneo saznanja o krivičnom delu koje se goni po službenoj dužnosti“ i da od njega zatraži dodatne informacije o krivičnom delu izazivanje panike i nereda iz člana 343 „kao i drugim krivičnim delima za koje postoji sumnja da su izvršeni“.\n„Osim javnom tužilaštvu, Vučić je dužan da i javnosti saopšti ko je, od koga, u koje vreme i u kojem iznosu dobijao sredstva i da preuzme odgovornost za to što je izgovorio. Plašimo se, međutim, da Vučić i ovog puta iznosi neistine, da ponovo zloupotrebljava režimske medije i svoju funkciju da bi napadao i difamirao one koje proglašava političkim protivnicima i da bi dodatno ugrožavao medijske slobode u Srbiji“, navodi se u saopštenju ovih udruženja.\nUkoliko je govorio neistinu, kako kažu, „Vučić je izvršio krivično delo“.\nIz Srpske napredne stranke su saopštili da su se NUNS i NDNV oglasili jer su se „sami prepoznali u notornim činjenicama koje je izrekao Vučić – da su određena medijska udruženja dobijala ogroman novac da bi učestvovala protiv njega i SNS“.\nOni dodaju i da su ova udruženja brza u saopštenjima „kada treba da napadnu i kriminalizuju Vučića i SNS“, a „već više od 60 dana prećutkuju monstruoznu kampanju bolesnih laži i uvreda protiv Vučića u Kuriru“.\nAleksandar Vučić NDNV NUNS Savamala TV Pink\n← Kaić dobio medije na sudu zbog teksta Miloša Vasića\nUNS: Novinari nisu dekor na događajima Vlade Srbije →


Mladić započeo odbranu u Hagu\nZa ratne zločine i genocid optuženi Ratko Mladić jutros je započeo svoju odbranu pred Haškim tribunalom tvrdnjama da su sarajevsko naselje Nedžarići prvo napali pripadnici specijalne jedinice Dragan Vikića.\nSkoro tri godine nakon hapšenja, (uhapšen 26. maja 2011. godine) bivši komandant Vojske Republike Srpske koji se tereti za genocid i ratne zločine u BiH, počeo je pokušaj odbrane svojih tvrdnji da nije odgovoran za zločine. Mladić je došao u sudnicu jutros i dok članovi njegovog advokatskog tima govore, pokazuje znakove nervoze, prenose agencije.\nPrvi svjedok odbrane je Mile Sladoje, bivši zamjenik komandanta Nedžarićkog bataljona čiji ranij iskaz čitaju Mladićevi advokati.\nZa prvu sedmicu odbrana je najavila 9 svjedoka. Prvu grupu čine sedmorica oficira Sarajevsko-romanijskog korpusa VRS i dvojica opštinskih funcionera iz Novog Sarajeva i Pala.\nSkoro svi svjedoci su prethodno svjedočili u dokaznom postupku odbrane bivšeg predsjednika Republike Srpske Radovana Karadžića. Tom prilikom su negirali optužbe za granatiranje i snajpersko djelovanje po Sarajevu, uključujući sve velike incidente iz optužnice, i prebacujući odgovornost na Armiju BiH tvrdeći da je sve "inscenirano" s ciljem da se krivnja svali na Srbe, prenose agencije.


Vučić: Prijatelji smo i s Turskom i s Rusijom, tako će i ostati\nM. D.\t 28. decembra 2015. 15:25\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je Srbija suverena država koja ima prijateljske odnose i sa Ruskom Federacijom i sa Turskom i da će nastaviti da vodi svoju politiku u skladu s tim.\nVučić je, odgovarajući na pitanja novinara posle sastanka sa premijerom Turske Ahmetom Davutogluom o tome kakav je njegov stav povodom sukoba te države i Rusije zbog obaranja ruskog aviona, rekao da je Srbija mala zemlja, a on običan čovek koji ne čezne da rešava velike svetske probleme.\n“Dobro znam gde nam je mesto u svetu. Imamo dobre i prijateljske odnose sa Ruskom Federacijom i sa Turskom i tako ćemo da nastavimo”, poručio je Vučić.\nOn je dodao da je Srbija srećna, ponosna i da se ne stidi što su joj prijatelji i Rusija i Turska.\n“Želeli bismo da se svi problemi između Rusije i Turske reše na najbolji mogući način. Srbija bi se tome svakako obradovala”, rekao je Vučić\nOn je poručio da će Srbija nastaviti da ima dobre odnose sa obe zemlje.\n“Srbija je suverena i nezavisna država i vodi svoju politiku, i u skladu s tim se tako i ponašamo”, zaključio je Vučić\nDogovoren srpsko-turski forum\nVučić je najavio da će Srbija i Turska osnovati Savet na najvišem nivou, koji će voditi dvojica premijera, a koji bi trebalo da pomogne još intenzuivnijoj saradnji dveju zemalja i pozvao turske investitore da ulažu u Srbiju obećavši im uvek za nijansu bolje uslove od onih koje ponude druge zemlje.\nVučić je, u izjavi za medije posle bilateralnog sastanka sa premijerom Turske Ahmetom Davutogluom, rekao da je na sastanku bilo reči o svim važnim bilateralnim i regionalnim pitanjima, kao i da su dogovoreni mehanizmi saradnje dveju zemalja koje bi trebalo da donesu napredak.\n“Osnovaćemo savet na najvišem nivou, koji će da vode dvojica premijera, iz oblasti u kojima imamo najveću i najupečatljiviju saradnju. Vodiće ih ministri iz tih oblasti, a gotovo stalno ćemo da se stastajemo”, rekao je Vučić.\nPrema njegovim rečima Turska ima takvo telo sa Bugarskom i Grčkom.\n“Imaće i sa Srbijom, jer mislimo da možemo mnogo toga da zajednički napravimo i uradimo”, rekao je Vučcić.\nVučić je rekao da Srbija želi da unapredi ekonomske odnose sa Turskom i privuče još veći broj turskih investitora, podsetivši da je vlada donela odluku da pruži subvencije za turske investirore, koji najviše dolaze u nerazvijeni deo Srbije na jugu – pčinjski, jablanički, nišavski, pirotski okrug.\nPremijer je rekao da će večeras biti održan jedan od najvećih bilateralnih biznis foruma, koji će okupiti oko 500 zvanica, odnosno 137 predstavnika turskog biznisa i oko 300 zvanica iz Srbije, a na kojem će biti reči o ulaganjima i unapređenju saradnje.\nVučić je rekao da Srbija očekuje u 2017. godinu međusobnu razmenu od više od milijardu dolara i dodao da bi veće turske investicije mogle da nas približe tom broju i tokom sledeće godine.\nOn je poručio turskim biznismenima i premijeru da Srbija može da ponudi najbolje uslove u regionu.\n“Sve što ponudi neka zemlja turskim investirorima, Srbija će za jedan dolar da ponudi više, svoje usluge i sebe kao bolje mesto za investiranje”, rekao je Vučić i naglasio da je Srbija spremna za takmičenje i konkurenciju.\nOn je čestitao turskom premijeru na odluci da se poveća minimalna zarada u Turskoj za 30 odsto, navodeći da će to da dovede još investitora u Srbiju.\n“Kad ozdravimo i ojačamo srpsku privredu, i mi ćemo to da uradimo”, rekao je Vučić navodeći da je za Srbiju velika čast što je naša zemlja druga ili treća na listi zvaničnih poseta premijera Turske.\nOn je naveo i da je broj turskih turista ove godine dostigao 57.000, da se za doček Nove godine očekuje oko 4.000 turista iz te zemlje, te da očekuje da se taj broj u sledećoj godini udvostruči.\nNavodeći da se danas razgovaralo o važnim infrastrukturnim projektima, enegetici, rudarstvu, Vučić je najavio da će sutra u Srbiju doći i predsedavajući Savetu ministara BiH Denis Zvizdić, sa kojim će on i Davutoglu posetiti Novi Pazar.\nDavutoglu: Srbija ponudila turskim investitorima dobre uslove\nPremijer Turske izjavio je da između Srbije i Turske postoje veoma važni istorijski odnosi i da je važno da se dobri bilateralni odnosi dve zemlje još više poprave.\nDavutoglu je rekao da će turskoj vladi biti čast da sa Srbijom napravi aranžman koji već ima sa Bugarskom i Grčkom, o Savetu na najvišem nivou.\n“Na nivou vlada vodićemo razgovore i sastanke u narednom periodu iz različitih oblasti i u vezi s tim očekujem Vučićevu posetu našoj zemlji. Važno je da se bilateralni odnosi dve zemlje još više poboljšaju”, istakao je Davutoglu.\nPrema njegovim rečima cilj je da se obim trgovine od 780 miliona dolara u 2014. poveća na milijardu dolara u 2016.\n“Mogućnosti koje je Srbija ponudila turskim investitorima je zaista dobra. Ovde sam došao sa 130 poslovnih ljudi iz Turske, iako je bilo veoma teško da se organizuje ovakav susret na kraju godine”, rekao je Davutoglu.\nOn je podsetio da je u Srbiju dolazio već deset puta, ali da mu je ovo prva poseta kao premijera i istakao da, bez obzira na geografsku udaljenost, ne postoje granice između suseda.\nDavutoglua dočekao srpski premijer ispred Palate Srbija\nDavutoglu je stigao ranije danas u dvodnevnu posetu Srbiji, gde ga je ispred Palate Srbija dočekao premijer Aleksandar Vučić.\nKako je planirano, Davutoglu će se tokom dvodnevne posete sastati sa predsednicom Skupštine Srbije Majom Gojković, a zatim učestovati na sprsko-turskom poslovnom forumu, na kojem će biti predstavljene mogućnosti za investiranje turskih kompanija u Srbiji.\n“Kao turski premijer uveravam vas da, sa razvojem pravnog sistema koji je kompatibilan sa slobodnom i kompetitivnom tržišnom privredom, ohrabrujemo i nastavićemo da ohrabrujemo naše firme da više investiraju u Srbiji. Međutim, naše firme koje su često i deo multinacionalnih partnerstava investiraće samo ako postoji povoljna, efikasna i fer klima za investiranje”.\nAhmet DavutogluAleksandar Vučić\nŽakun pre 2 godine\nSmiješan si, Vučiću. U Turčina nikad vjere, sam to znaš. Da su pravi prijatelji, ne bi priznali KOSOVO i glasali da Kosovo uđe u Unesko. Pravi prijatelji Srbima su jedino RUSI!


Šćepanović: U I. Sarajevu ima ljudi koji će stati uz Slaviju - Trebevic.net\nŠćepanović je istakao žaljenje zbog ispadanja Slavije iz Premijer lige te naglasio da u klupskom rukovodstvu nije bilo dovoljno interesa za njen opstanak.\n“Sigurno da mi je žao što je Slavija napustila rang najjačih i to po prvi put od ulaska u Premijer ligu BiH. Želje su jedno a mogućnosti drugo, u današnjem društvu opstaju samo finansijski bolje organizovani klubovi, Slavija je nekad to bila nažalost ne više. Niko me ne može ubjediti da u Istočnom Sarajevu nema ljudi koji bi stali uz Slaviju. Ne bi da upirem prstom ni u koga, očigledno pojedinci nisu kadri da vode klub”. istakao je Sćepanović.\nNakon dogovorenog raskida saradnje sa ovosezonskim šampionom on se dotakao i planova za narednu.\n“Što se tiče mene završio sam sa Zrinjskim posle četiri godine, rastali smo se na najbolji mogući način. Imao sam od njih par opcija za produženje ali nam se priče nisu poklapale tako da sam odlučio da potražim nešto drugo, nadam se da će to uskoro da se desi. Planovi su da i dalje igram, nadam se da ću još ostati aktivan u BiH”, rekao je za trebevic.net Vučina Šćepanović.\nOne thought on “Šćepanović: U I. Sarajevu ima ljudi koji će stati uz Slaviju”\nSvaka čast Vučko, treba pojedince otjerat i stvorit zdrav klub sa nasom djecom.


ZAVRŠNI TURNIR: Novak izgubio od Tima, nije se plasirao u finale - Opcija\n21-11-2020 Ostalo, Pocetna, Sport\nAustrijski teniser je i u završnici drugog seta imao veliku šansu da zabeleži pobedu, ali je Đoković tada u taj brejku spasio četiri meč lopte, preokrenuo rezultat i izborio treći set. Kada se ušlo u završnicu trećeg seta očekivalo se da će Novak ipak dobiti meč, jer je u ovoj sezoni dobio 14 od 15 taj brejkova.\nPosle dva mini taj brejka i vođstva od 4:1 činilo se da je to izvesno, ali je tada neobjašnjivo pao i Tim je napravio veliki prekret. Uprkos ovom porazu, Đoković ima razloga ga bude zadovoljan sezonom, jer je šesti put završio godinu kao prvi igrač sveta i sada taj rekord deli sa Pitom Samprasom.\nZahvaljujući dvema pobedama u grupi, Novak je osvojio 200 poena za ATP listu, čime se dodatno približio ostvarenju velikog cilja – da po broju nedelja provedenih na prvom mestu pretekne rekordera Rodžera Federera.\nĐoković je čestitao Dominiku Timu na današnjoj pobedi, uz reči da je imao svoje šanse.\n„Igrao sam stvarno dobro, svaki prvi servis pogodio… Ne znam da li mi se ikada ovako nešto desilo, da protivnik u taj-brejku trećeg seta odigra ovako. Svaka čast, izvrsno je odigrao“, rekao je Đoković za Sportklub.


srbijasport.net - Vesti - Prva liga Srbije - FK Jagodina rasformirana!\nPonedeljak, 22.10.2018 05:24\n12.07.2018 Jerom Drax 5635\nOno o čemu se duže vremena po fudbalskim krugovima pričalo, dobilo je ovih dana epilog. FK Jagodina bivši član prvog stepena našeg fudbala, osvajač Kupa Srbije i u tri sezone učesnik kvalifikacija za UEFA Ligu Evrope prestao je da postoji!\nVest može biti neočekivana, ali je logični splet nefudbalskih okolnosti koji su pratili ovaj klub i koji je tipičan primer naše fudbalske svakodnevnice. Klub pritisnut više milionskim dugovima, tužbama bivših fudbalera platio je ceh katastrofalnoj politici koju su vodili i i koju i dalje vode isti klupski čelnici uz pomoć Grada.\nFSS je klub suspendovao i nametnuo mu zabranu registracije igrača do izmirenja dugova, kako od toga nije bilo ništa, klub je polako ali sigurno počepo da rezultatski tone u svim kategorijama.\nOd člana Prvog fudblaskog ranga dospeo je do trećeg stepena ove sezone odnosno do Srpske lige grupa "Istok". Takodje je i u mladjim kategorijama beležen rezultatski sunovrat.\nFudbal u Jagodini igraće se ipak u trećem stepenu zahvaljujući odluci FSS da taj rang proširi na 18 klubova, kako bi se spasilo ispadanja FK Tabane 1970 filijala sad već ugašene FK Jagodine. Ovo je neophodno kako bi se ipak igrao srpskoligaški fudbal u Jagodini i kako bi pod novim imenom i novim žiro-računom formirao novi klub u Jagodini.\nFK Jagodina je osnovana 14. oktobra 1962 godine, odlukom SO Svetozarevo da se fuzionišu tri gradska kluba FK Morava, FK Jedinstvo i FK Kablovi. Klub je u 56 godina postojanja najveći domet pre odluke da se podigne na profesionalni nivo 2005. godine, imao u sezoni 1992/93 kada je bio bolji od kragujevačkog Radničkog u baražu za Drugu B Saveznu ligu FSJ. U toj ligi je proveo samo jednu sezonu, mimo te sezone klub je igrao u Srpskoj ligi i Zoni.\nOdlukom da se klub profesionalizuje počinje i munjeviti uspon koji je kulminirao igranjem u Super ligi Srbije 8. sezona (od 2008. do 2016.), osvajanjem Kupa 2012/13, igranjem kvalifikacija za Ligu Evrope. Ipak,vreme je pokazalo da ni klupski čelnici, ali ni Grad nisu dorasli takvim izazovima i umesto stvaranja ozbiljnog kluba, stvarali su se ozbiljni dugovi pa je FK Jagodina podelila sudbinu FK Obilića, Hajduka iz Kule, Mladog radnika iz Požarevca, Smedereva i mnogih drugih sredina gde su nerealne ambicije uz pomoć politike bile jače od zdravog razuma!\nPrva liga Srbije Muškarci Prva liga Srbije Jagodina Srbija Pomoravski okrug Jagodina\nPrva liga Srbije: Delegiranje sudija i službenih lica 30....\nNajteže uvek kada je naizgled sve jasno\nZemljoradnik iz Striže se rasformirao!


Najvažniji trendovi u domaćoj automobilskoj industriji: Solidni prihodi u otežanim okolnostima - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tNajvažniji trendovi u domaćoj automobilskoj industriji: Solidni prihodi u otežanim okolnostima\nNajvažniji trendovi u domaćoj automobilskoj industriji: Solidni prihodi u otežanim okolnostima\nby bifadmin 23. decembra 2015.\nAutomobilska industrija u Srbiji ima tradiciju dugu skoro 75 godina i predstavlja jedan od sektora s najvećim razvojnim potencijalom za rast ukupne ekonomije. Pošle godine u ovom sektoru aktivno je poslovalo 4.093 preduzeća. Ukupni prihodi kompanija koje su predale bilanse za 2014. godinu premašili su dve milijarde evra, a drumska vozila u izvozu Srbije učestvuju sa oko 14 odsto.\nKompanija Fijat iz Kragujevca, naš jedini proizvođač automobila, zajedno s kompanijama Tigar Tajers i Jura korporacija nalazi se među 10 najvećih domaćih izvoznika. FCA Srbija je generalni distributer i uvoznik poznatih automobilskih brendova FIAT, Alfa Romeo, FIAT Professional, Jeep i Abarth. Srpska automobilska industrija je u 2014. godini upošljavala oko 36.000 radnika, a samo Fijat, koji ima 18 domaćih dobavljača, zapošljava približno 3.900 ljudi.\nPoslovanje Fijata u Kragujevacu, dolazak njegovih kooperanata, ali i drugih proizvođača delova za autoindustriju, sigurno je jadan od pokretača razvoja Srbije. Ugled ove kompanije dodatno uvećava šanse da naša zemlja optimalnije iskoristi povoljnosti bescarinskog izvoza na tržište od milijardu stanovnika. Prošle godine, u ukupnom izvozu „Fijata“ ubedljivo je dominiralo tržište Italije (80.02odsto), slede Sjedinjenje Američke Države (10.54 odsto) i Nemačka (3.84 odsto).\nAko se posmatra izvoz po mesecima, najnegativniji trend beleži se u julu i avgustu (-79.76 odsto), što je verovatno posledica godišnjih odmora, dok se u septembru trend kreće u pozitivnom smeru, čak do 421.12 odsto.\nS druge strane, relativni uspeh koji je Fiat 500L imao na srpskom tržištu predstavlja rezultat velikog broja faktora, ali je jedan od odlučujućih bila je odluka FAS-a da kupcima ponudi nešto zauzvrat. To se pokazalo ispravnim u situaciji kada je prodaja novih automobila u celom regionu zabeležila ogroman pad, a najveći u Srbiji gde je prodaja bila najniža od 2001. godine i gde se veoma primetno gubi trend porodice s dva automobila.\nStruktura autoindustrije po regionima\nZa analizu geografske strukture sektora auto industrije, teritorija Srbije podeljena je na šest regiona: Beograd, Vojvodina, Zapadna Srbija, Centralna Srbija, Istočna Srbija i Južna Srbija. Prosečna starost kompanija u sektoru je 10 godina. Ukupno 11 zastupnika registrovano je pre 10 ili više godina, dileri novih vozila u proseku posluju oko 12 godina, a dileri polovnih automobila u proseku oko šest godina.\nNa teritroiji Beograda nalazi se čak 19 od ukupno 21 zastupnika. Zastupnici koji nisu locirani u Beogradu su Auto Čačak i Fiat autmobili. Od 143 dilera novih vozila, 28,7 odsto je locirano na teritoriji Beograda. U njihovim ukupnim prihodima, kompanije sa teritorije Beograda učestvuju sa 41,6 odsto. Od ukupnog broja zaposlenih, 39,3 odsto radi u kompanijama koje su dileri novih vozila, registrovani na teritoriji Beograda. U glavnom gradu Srbije nalazi se 29.3 odsto uvoznika/dilera polovnih vozila, koji u ukupnim prihodima učestvuju sa oko 25 odsto.\nU regionu Vojvodine ne nalazi se nijedna kompanija klasifikovana kao zastupnik. Od ukupnog broja dilera novih vozila oko 27.3 odsto nalazi se u regionu Vojvodine. U ukupnim prihodima dilera novih vozila, kompanije iz ovog regiona učestvuju sa oko 20.9 odsto. Uvoznici polovnih vozila na teritoriji Vojvodine učestvuju sa oko 32.8 odsto u ukupnom broju uvoznika/dilera polovnih vozila, dok u ukupnim poslovnim prihodima kompanije iz ovog regiona učestvuju sa oko 33 odsto.\nU regionu Zapadne Srbije ne nalazi se nijedna kompanija klasifikovana kao zastupnik. Od ukupnog broja kompanija koji su dileri novih vozila, svega 9.8 odsto nalazi se u ovim regionu. Ove kompanije učestvuju sa 6.9 odsto u ukupnim prihodima sektora. Registrovano je 31 uvoznika/dilera polovnih vozila, koje učestvuju sa oko 19 odsto prihoda iz ovog regiona.\nU regionu Centralne Srbije nalaze se dve kompanije klasifikovane kao zastupnici, Auto Čačak i Fiat Automobili. Od ukupnog broja dilera novih vozila 17, 5 odsto nalazi se u regionu Centralne Srbije. Ove kompanije učestvuju sa 16.5 odsto u ukupnim prihodima dilera novih vozila. U ukupnom broju, uvoznici/dileri polovnih vozila učestvuju sa 18 odsto, dok u ukupnim prihodima svih vozila učestvuju sa oko 19 odsto.\nU regionu Istočne Srbije ne nalazi se nijedna kompanija klasifikovana kao zastupnik. Na ovoj teritoriji nalazi se svega 9 dilera novih vozila, koji su učestvovali sa oko 3 odsto prihoda svih dilera novih vozila.\nU regionu Južne Srbije ne nalazi se nijedna kompanija klasifikovana kao zastupnik.Od ukupnog broja dilera novih vozila, 15 kompanija registrovano je na teritoriji Južne Srbije i učestvovale su sa oko 10 odsto u ukupnim prihodima.\nProdaja novih vozila u Srbiji u prethodnoj godini\nPrema podacima o prodaji, u 2014. godini na teritoriji Srbije prodato je 19.688 putničkih, terenskih i lakih komercijalnih vozila. U odnosu na zabeleženu prodaju u 2013. kada je prodato oko 22.500 vozila, ova godina je donela novi pad od 13 odsto.\nNajprodavaniji brend je i dalje Škoda, koju prate Fiat uprkos padu prodaje od 34,5 odsto i Volkswagen, čija prodaje je u odnosu na prethodnu godinu uvećana za 34 odsto.\nNajveći procentualni rast prodaje u odnosu na prošlu godinu zabeležila je Toyota (53 odsto), koja sa 988 prodatih vozila zauzima 5 odsto tržišta, što je jedan od najboljih evropskih rezultata ove marke.\nNajpopularniji model tokom 2014. godine u Srbiji je Škoda Fabia (1.186 komada), koju prati Fiat 500L (1.079 komada) Dacia Sandero sa 496 i Hyundai 20 sa 436 prodatih jedinica.\nPoređenja radi, u toku prošle godine u Hrvatskoj je prodato 33.962 vozila sa prosečnim rastom prodaje od 22,1 odsto, dok je u Sloveniji za prethodnih 12 meseci prodato 60.274 vozila, što je prosečan rast od 4,6 odsto i najbolji rezulat nakon 2007. godine, kada je prodato 70.000 vozila.\nU Hrvatskoj je najpopulraniji VW sa 5.472 vozila a prate ga Opel, Škoda i Peugeot. U Sloveiniji je, takođe, najpopularniji Volkswagen sa 8.456 prodatih vozila, ispred Renaulta koji je prodao 7.815 vozila, uz kuriozitet da je ovo prvi “poraz” Renaulta na svom terenu.\nDeset najprodavanijih vozila u Srbiji u 2014.\n4. Hyundai 1.615 (-15,8% )\n5. Dacia 1.389 (+35,9% )\n10. Kia 840 (+ 5,5%)\nMilica Savić, marketing menadžer u kompaniji za istraživanje i analizu tržišta CUBE Risk Management Solutions\nSrbiji odobreno 84,8 miliona evra iz IPA programa EU za 2014.


Popović i Bekić osvojili nagrade za najbolje priče novinara o korupciji - Klix.ba\nBiH Popović i Bekić osvojili nagrade za najbolje priče novinara o korupciji\nPopović i Bekić osvojili nagrade za najbolje priče novinara o korupciji\n31.1.2013. u 17:27\nMirjana Popović iz Centra za istraživačko novinarstvo i Vladimir Bekić novinar RTRS-a dobitnici su nagrada u iznosu od po 1.500 eura za najbolje priče bh. novinara o temi korupcije koje su im danas uručene nakon svečane ceremonije završetka dvogodišnjeg projekta Fondacije Mediacentar Sarajevo i Reuters Fondacije iz Londona.\nEdukativni projekat pod nazivom "Antikorupcija i mediji u Bosni i Hercegovini" koji je finansirala Evropska unija, a realizirali ove dvije medijske kuće, imala je za cilj jačanje kapaciteta bosanskohercegovačkih medija u izvještavanju o korupciji kroz dodatno obrazovanje novinara iz cijele BiH.\nTreninge su organizirali i držali novinari-profesionalci iz Reutersa i kao i bh. novinari koji su prošli ovu vrstu treninga, a u takmičarskom dijelu priliku za učešće imalo je 40 novinara koji su završili petodnevni trening iz mnogih bh. medijskih kuća.\nNagrade je dobitnicima dodijelio Andy McGuffie, šef komunikacija i glasnogovornik Delegacije Evropske unije u BiH koji je u izjavi za Agenciju FENA naglasio da je razlog zbog koje EU podržava ovakav projekat zato što znaju da je borba protiv korupcije i netolerancija korupcije veoma važna kako bi jedinstveno evropsko tržište funkcioniralo.\n- Ukoliko ne bi bilo borbe protiv korupcija to tržište ne bi moglo funkcionirati, a vlade se ne bi mogle obraćati jedne drugima. Tako da sve zemlje koje žele postati članicama EU trebaju osigurati da javne institucije i sektor biznisa funkcionira transparentno - smatra McGuggie.\nNaglasio je da su u svemu tome mediji ključni faktor. Oni su zapravo oni koji trebaju osigurati da su institucije pouzdane, a pri tome trebaju biti 'prijatelji' građana jer upravo građani plaćaju porez i imaju pravo znati kakvu uslugu dobijaju budžetskim novcem.\nPodsjetio je da EU ulaže mnogo truda u borbu protiv korupcije ne samo u sektoru novinarstva nego i u svim javnim institucijama i snažno podržavaju Agenciju za borbu protiv korupcije, a na primjeru Hrvatske vidljivo je koliko je važno boriti se protiv korupcije jer to pokazuje u kolikoj mjeri neka zemlja želi biti dijelom EU budući da nije moguće biti članicom EU i imati visok stepen korupcije.\nDobitnici nagrada u izjavi za FENA-u su također naglasili koliko je važno baviti se istraživanjima o korupciji i pisati o tome, a tokom treninga naučili su kako pravilno čitati finansijske izvještaje, kako brojke učiniti zanimljivijima za čitaoce i mnoge druge stvari koje će im koristiti u njihovom daljnjem radu.\nBekić je podcrtao da je velika odgovornost na novinarima i to ne samo u smislu konstatiranja da ima korupcije nego i u istraživanju o toj problematici, a prilika za istraživanje je mnogo.\n- Ponekad kada radite na dugotrajnim istraživanjima zaboravite na svijet oko vas, pokušavajući takvom pričom promijeniti realnost, a najveća nagrada meni bi bila da moja priča promijeni nešto u sistemu te da zajedničkim snagama idemo ka boljem stanju - kazala je Popović za FENA-u.


Šojble: Junker nije alkoholičar - Vijesti.me\nŠojble: Junker nije alkoholičar\n"Ja takođe ponekad pijem, pa i na sastancima Evrogrupe, gdje se ponekad dogodi da uz večeru popijem čašu vina. U takvim prilikama Junker pije pivo"\nVolfgang Šojble uzeo u odbranu najizglednijeg kandidata za predsjednika Evropske komisije Žan-Kloda Junkera od optužbi britanskih medija da je "sklon alkoholu".\nJunkeru je na samitu Evropske unije u Briselu krajem prošle nedjelje potvrđena nominacija za predsjednika EK uprkos oštrom protivljenju zvaničnog Londona, koje ipak nije imalo veći uticaj budući da su od 28 čelnika država EU protiv Junkera glasali samo britanski premijer Dejvid Kameron i njegov mađarski kolega Viktor Orban, prenio je Rojters.\nJedan britanski list je uoči samita EU preneo navode neimenovanog izvora prema kojem Junker (59), bivši luksemburški premijer i višegodišnji predsjednik Evrogrupe, ima naviku da za doručak pije konjak.\n"Ja sam čaln Evrogrupe još od kraja 2009. i nikad nisam vidio da je neko, a pogotovo Junker, pijan, bilo da je to popodne, uveče, u rano ujutro ili nakon višečasovnih sastanaka do duboko u noć", rekao je njemački ministar finansija na sastanku udruženja inostranih dopisnika u Berlinu.\n"Ne kažem ni da je Žan-Klod Junker totalni antialkoholičar. Ja takođe ponekad pijem, pa i na sastancima Evrogrupe, gdje se ponekad dogodi da uz večeru popijem čašu vina. U takvim prilikama Junker pije pivo. Ali nikad ga nisam video pijanog", istakao je Šojble.\nJunkerov nasljednik na mestu predsjednika Evrogrupe Jeron Dijselblom izjavio je u jednoj emisiji na holandskoj televiziji u januaru da Junker na sastancima puši cigaretu za cigaretom i da puno pije. Junker je kasnije negirao da ima problem sa alkoholom.\n"Koliko ja znam, Jeron Dijselblom, koji dobro obavlja funkciju predsjednika Evrogrupe, izrazio je kasnije žaljenje što su njegove izjave shvaćene tako kako su shvaćene", naveo je njemački ministar finansija.\nPoslanici Evropskog parlamenta će 16. jula glasati o potvrdi nominacije Junkera za predsjednika Evropske komisije, a očekuje se da će on dobiti većinu glasova.\nŠojble je dodao kako vjeruje da će Junker biti "veoma sposoban" šef Komisije.\nVoli popit,voli zagalamit.


Politika - datum: 2018-06-24 CETINJSKI ODBOR POKRETA URA PREDAO NOVU URGENCIJU UPRAVNOM SUDU Traže poništenje izbora Maje Ćetković\nCetinjski odbor Građanskog pokreta Ujedinjena reformska akcija (URA), nakon višemjesečnog ćutanja Upravnog suda povodom tužbe zbog nezakonitog izbora predsjednika parlamenta Cetinja, predao je još jednu, kako su naglasili, poslednju urgenciju, poslije koje planiraju radikalizaciju svog djelovanja u vidu okupljanja ispred Upravnog suda.\n–Više je nego očigledno, čak i pravnim laicima, da je izboru Maje Ćetković za predsjednicu Skupštine Prestonice prethodio niz neregularnosti i povreda poslovnika, pa je stoga za Građanski pokret URA potpuno neprihvatljivo ćutanje Upravnog suda dok takva skupštinska većina donosi odluke od najvitalnijeg značaja za funkcionisanje prestonice – saopštili su iz cetinjskog odbora Građanskog pokreta URA.\nOni su podsjetili da su zajedno sa ostalim opozicionim strankama sa Cetinja 15. februara 2018. godine dostavili tužbu Upravnom sudu, „uz ogroman broj nepobitnih dokaza koji ukazuju na flagrantno kršenje poslovnika prilikom izbora predsjednice Skupštine Prestonice”. Oni su nakon toga, tačnije 27.aprila, predali i urgenciju zbog sporog djelovanja i nezainteresovanosti nadležnih organa.\nPodvukli su da su iz tog razloga uputili još jednu urgenciju Upravnom sudu u nadi da će ta institucija uzeti u obzir da ishod te tužbe može imati direktan uticaj na poništenje svih donijetih odluka i rješenja o imenovanju kojih će na narednom zasjedanju Skupštine Prestonice biti oko 80.


Faktor | Crna Gora: Zatvara se granični prijelaz sa BiH na Vraćenovićima\nObjavljeno: 20.02.2020. u 15:25\nVlada Crne Gore odlučila je da zatvori granični prijelaz između te države i Bosne i Hercegovine (BiH) na Vraćenovićima radi izgradnje zajedničkog prijelaza na putu Nikšić-Bileća.\nNakon današnje sjednice Vlade direktor Komisije za granice u Ministarstvu unutrašnjih poslova Milan Paunović kazao je da je za izgradnju novog graničnog prijelaza Vraćenovići – Deleuša određen rok od godinu dana.\n-Obaveza izvođača radova je da najkasnije u roku od 90 dana završi radove, i da će prijelaz biti otvoren najkasnije do 1. juna, odnosno do početka ljetnje turističke sezone - kazao je Paunović.\nOn je pojasnio da bi građani u tom periodu trebali da koristiti druge prijelaze, jer ih između Crne Gore i BiH ima osam. Istakao je i da će intergracijom dva granična prijelaza u jedan zajednički na crnogorskoj teritoriji, raditi granične službe Crne Gore i Bosne i Hercegovine (BiH).\n-Ukoliko u jednoj kontrolnoj kabini rade policajci dvije države, jednim zaustavljanjem, unaprjeđujemo saradnju i nosimo zajedničku odgovornost za sigurnost granice. To je suština - kazao je Paunović.\nOn je kazao i da je Vlada na današnjoj sjednici usvojila tri dokumenta iz oblasti granica, kojima se daje dodatni doprinos unapređenju dobrosusjedskih odnosa sa svima u regionu.\nPaunović je istakao da je, između ostalog, usvojen je Izvještaj o vođenju pregovora na zaključivanju Sporazuma o graničnim prijelazima za pogranični saobraćaj. On je pojasnio da je riječ o pograničnom području u dubini od deset kilometara, prema jednoj od graničnih linija, jedne ili druge države.\n-Cilj je da se državljanima Crne Gore i BiH, koji žive u pograničnim područjima olakša izvršavanje svakodnevnih potreba. Predviđena je mogućnost da i ostali državljani mogu izuzetno prelaziti granicu van zvanično otvorenih prelaza na 18 lokacija ako imaju opravdane razloge - kazao je Paunović.\nOn je upozorio i da odluka predviđa zatvaranje 44 sporedna puta na granici sa BiH koji su pogodni za nezakonite prelaske. Prema njegovim riječima, Vlada Crne Gore je to uradila i sa ostalim susjedskim državama jer se obavezala da zatvori sve lokacije koji nisu granični prijelaz.\nNajviše oboljelih u Podgorici\nCrna Gora: Registrovano još 23 zaraženih koronavirusom\nU Crnoj Gori 160 pozitivnih, 40 osoba se zarazilo na sahrani u Ulcinju\nInzkova poruka bh. političarima: Nije vrijeme za populizam, vrijeme je za stručnost i činjenice


AP: Moguće je da Rusko-srpski humanitarni centar u Nišu služi kao špijunski centar na Balkanu | Južna Srbija Info\nPočetna | Društvo | Šta krije Rusko-srpski centar u Nišu?\nAP: Moguće je da Rusko-srpski humanitarni centar u Nišu služi kao špijunski centar na Balkanu\nMakedonija 08.10.2016. Beta, AP, Južna Srbija Info\nRusko-srpski humanitarni centar u Nišu podstiče pitanje da li je njegova svrha zaista pružanje pomoći u slučaju prirodnih katastrofa, piše AP. Moguće je da taj centar služi i kao vojna baza ili špijunski centar na Balkanu, piše američka agencija Asošiejted pres.\nFoto: Dimitrije Nikolić, Tanjug\nU tekstu pod nazivom "Unutar ruske 'špijunske baze' na Balkanu", AP navodi da neke zapadne nevladine organizacije i vojni analitičari veruju da su Rusi napravili "malu prerušenu bazu koja prisluškuje američke vojne interese na Balkanu", ali ne daje dokaze za te tvrdnje.\n"U komandnoj sobi nalaze se veliki ekrani za nadzor, u skladištu spasilačka oprema, a nezavršena siva betonska zgrada služi kao centar za obuku", opisuje novinar AP-a humanitarni centar koji je nedavno posetio.\nSrbija je i dalje bliska Rusiji, dok su njeni susedi sve više "nepoverljivi" prema namerama i prisustvu Rusije, posebno Bugarska, Rumunija i Mađarska. Sve zemlje oko Srbije, dodaje agencija, ili su članice NATO ili žele da budu.\n"Ako je vojna operacija, to bi bila prva baza Kremlja u Evropi izvan bivšeg Sovjetskog saveza od kolapsa Varšavskog pakta početkom devedesetih. Zvaničnici Evropske unije su rekli da ako Srbija postane članica moraće da se uključi u programe Unije za pomoć u vanrednim situacijama i da napusti ruske programe."\n"Ruski partner u centru je Ministarstvo za vanredne situacije, moćna poluvojna jedinica čije aktivnosti uključuju pomoć u katastrofama, ali obavlja poslove i za ruske bezbednosne službe", piše AP.\nZvaničnici NATO nisu želeli da daju izjavu o prirodi baze, rekavši samo da "nisu previše zabrinuti za njenu ulogu, koja god da je". Novinar AP-a navodi da je tokom posete, kako kaže, takozvanom "Rusko-srpskom humanitarnom centru" našao "malo vidljivih dokaza" da se mesto koristi za bilo šta drugo osim za borbu protiv poplava, šumskih požara ili drugih prirodnih katastrofa.\n"Fotografije na video ekranima u komandnim sobama pokazane novinarima AP-a bile su uglavnom sa nadzornih kamera postavljenih po objektu. U skladištu su bila ambulantna kola, džip 'lada niva' ruske proizvodnje, spakovani šatori, gumeni čamci i uglavnom protivpožarna oprema", piše američka agencija.\nKodirektor centra Vjačeslav Vlasenko izjavio je da je centar daleko od toga da je opremljen za špijuniranje susedne Rumunije, gde je nedavno instaliran američki antiraketni štit, ili Kosova, gde su rasporedđne mirovne snage NATO-a i gde SAD ima bazu.\n"To su samo glasine. Nije moguće promeniti ovaj centar u špijunski. Veoma je mali, od osoblja imamo samo tri srpska državljanina i pet Rusa i ništa više. Čak ni zgrada nije naša", rekao je Vlasenko.\nHrvati su, prema njegovim rečima, bez ikakvog objašnjenja odbili pomoć ruskih aviona u gašenju velikih šumskih požara na obali, a nisu hteli da prihvate ni šatore za izbeglice.\n"To je samo politika. Kažu da je Vladimir Putin loš, da Rusija želi da dominira. Politička motivacija treba da izadje iz humanitarne pomoći", rekao je Vlasenko.\n# vojska NATO Vladimir Putin RSHC Ruski humanitarni centar sektor za vanredne situacije Makedonija mirovne snage Bosna i Hercegovina Ministarstvo za vanredne situacije Rusije vojna baza Vjačeslav Vlasenko špijuniranje\nRuski bezbednjak novi direktor SRHC\nDolaze ruski vojnici u Niš?\nNiška Banja Kuršumlija Prokuplje Vladičin Han policija Vranje Tržnica JP saobraćajna nezgoda Pirot Dom zdravlja Dragana Sotirovski Niš Vlada Republike Srbije recept investicije DS Goran Cvetanović Medijana gradska opština SPC Radnički FK Darko Bulatović Južna Srbija Info poplava Zoran Perišić fudbal Skupština grada Niša košarka studenti ubistvo Aleksandar Vučić saobraćaj Koronavirus Aleksinac Preševo Leskovac Gradina SNS Beograd Klinički centar Niš Klinički centar


NACRT ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O USLOVIMA ZA UPUĆIVANJE ZAPOSLENIH NA PRIVREMENI RAD U INOSTRANSTVO I NJIHOVOJ ZAŠTITI: U inostranstvo se ne sme upućivati radnik zaposlen manje od 3 meseca, a utvrđena je i kvota od obaveznih 20 odsto zaposlenih radnika u firmama koje upućuju svoje radnike u inostranstvo\nSrbija je zemlja radne emigracije, jer se svake godine povećava broj onih koji odlaze na rad u inostranstvo. Danas je veoma teško naći dobrog građevinskog radnika, varioca, a sve je manje i stručnog medicinskog kadra. Odlaze obrazovani, mladi, ali i oni preko pedeset godina sa čak dve subspecijalizacije. Ovakvim, gotovo egzodusom kadrova, trebalo bi da se bave sve institucije, kao i socijalni partneri, čulo se na Okruglom stolu "Unapredimo položaj upućenih radnika - ka većim mogućnostima i boljoj saradnji", koji je Savez samostalnih sindikata Srbije organizovao 8. juna, a u okviru projekta "Prevazilaženje izazova u oblasti detaširanih radnika kroz saradnju socijalnih partnera iz javnog sektora".\nNa skupu su učestvovali predstavnici reprezentativnih sindikata – SSSS i UGS NEZAVISNOST, Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Inspektorata za rad, Privredne komore Srbije i medija.\nNacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o uslovima za upućivanje zaposlenih na privremeni rad u inostranstvo i njihovoj zaštiti, koji se nalazi pred Socijalno-ekonomskim savetom Srbije, nastoji da uredi ovaj prostor, da ga učini transparentnijim i da spreči zloupotrebe. Prijavljivanjem u Centralni registar omogućava se lakši pristup podacima o detaširanim radnicima i koliko se poštuju njihova prava, kada je u pitanju osiguranje. Takođe je naglašeno da se po novom Nacrtu zakona ne sme upućivati radnik u inostranstvo zaposlen manje od 3 meseca, a utvrđena je i kvota od obaveznih 20 odsto zaposlenih radnika u firmama koje upućuju svoje radnike u inostranstvo. Na taj način se izbegavaju zloupotrebe i iznajmljivanje radnika preko agencija, gde firma zapravo i nema stalno zaposlene, već ih samo iznajmljuje za određene poslove ili usluge u inostranstvu.\nIpak, veoma teško je uspostaviti dobru evidenciju. Radnici se obraćaju inspekciji rada tek kada se nešto desi, a mnogi iz straha, ukoliko je u pitanju rad "na crno" ništa ne prijavljuju. Inspekcija rada Srbije koja je i članica i Međunarodne asocijacije inspekcija rada (IALI), u kontroli upućenih radnika vodi posebne evidencione liste. U poslednje vreme utvrđen je veliki broj fiktivnih poslodavaca koji radnike šalju u inostranstvo. Ugovori o radu se sklapaju na granici ili čak u zemlji prijema. Obećani uslovi, koje poslodavci daju, najčešće nisu ispunjeni, a posebno je kritična tačka bezbednost i zdravlja na radu, gde radnici nisu prošli zdravstvene preglede ili nisu osposobljeni za rad i ne zadovoljavaju standard kada su u pitanju poslovi sa povećanim stepenom rizika. U takvim slučajevima vrši se provera delatnosti poslodavaca, odnosno da li su postupili po zakonu, a u slučaju prekršaja protiv takvih poslodavaca podnose se krivične prijave, a predviđene su novčane kazne, oduzimanje licence za rad i drugo.\nIzmena zakonodavstva, u kojima se precizira da u Aneksu ugovora o radu moraju biti sadržani i podaci o drugim novčanim naknadama, ishrani, smeštaju, a koji se nalaze u kolektivnom ugovoru ili pravilniku i najčešće nisu dostupni radnicima, takođe bi bila značajna. U inspekciji rada trebalo bi da se vodi posebna statistika za upućene radnike, odvojena od drugih nadzora.\nZato je potrebno da se organizuju seminari i radionice, u koje bi bili uključeni svi relevantni subjekti – Inspekcija rada, sindikati, poslodavačke organizacije, sa boljim upoznavanjem sa direktivama, njihovom primenom, rezultatima i odlukama Evropskog parlamenta vezanim za socijalni paket za detaširane radnike, te svakako sa primenom direktiva u zakonodavstvu pojedinih zemalja, te načinima korišćenja IMI i boljoj saradnji zemalja.\nProtokol o saradnji ministarstva za rad Srbijе i Slovačkе Rеpublikе u oblasti rada i zapošljavanja dao je određene rezultate u sprečavanju rada "na crno" i zaštiti položaja upućenih radnika iz Srbije u Slovačku. Takođe se očekuje i implementacija Sporazuma o zapošljavanju državljana Srbije u Sloveniji, kao i Memoranduma o saradnji u oblasti bezbednosti i zaštite na radu. Predstavnici sindikata su upozorili da je u primeni sličnih sporazuma koje su zaključene između Slovenije I BIH bilo dosta problema, te da bi trebalo voditi računa o ovim pitanjima.\nEvropski parlament je 29. maja okončao raspravu o upućenim (detaširanim) radnicima, koje poslodavac iz jedne zemlje šalje u drugu zemlju da rade. Dužina trajanja boravka upućenih radnika u druge zemlje može biti godinu dana, sa eventualnim produžetkom od pola godina. Takođe, detaširani radnik mora dobiti istu zaradu za isti posao kao i i radnik u zemlji prijema čime se sprečava diskriminacija i socijalni damping. I dok jedni slave ovakve odluku, gde je pobedila socijalna Evropa, postoji i mišljenje da će se pojaviti novi protekcionizam koji će sprečiti ulazak radnicima iz istočne i centralne Evrope na zapadnoevropsko tržište rada. Svakako je i razočaravajuća činjenica da socijalni paket nije predviđen za transportne radnike koji i dalje spavaju u svojim kabinama i danima provode vreme za volanom bez odmora, ugrožavajući sopstvenu I bezbednost drugih učesnika u saobraćaju.\nUčesnici skupa su naglasili da je od izuzetnog značaja saradnja institucija i socijalnih partnera, njihovo umrežavanje, razmena informacija, te mapiranje sindikata i pružanje podrške radnicima u inostranstvu da se obraćaju sindikatu u zemlji prijema i da se interesuju za svoja prava, standarde koji postoje u tim zemljama, kako po pitanju zarada, tako i uslova rada. Protokol o saradnji sa Slovačkom, kao i Sporazum sa Slovenijom, dali su određene rezultate, ali i dalje su prisutni problemi, a svakodnevno se suočavamo sa zloupotrebama.\nIzvor: Vebsajt Saveza samostalnih sindikata Srbije, 11.06.2018.


Povodom nastupajućih praznika preduzimaju se intenzivirane aktivnosti svih nadležnih inspekcija na području Federacije BIH, a federalni inspektori nastavljaju vršiti pojačane inspekcijske nadzore kao podrška svim nadležnim kantonalnim inspekcijama.\nData su ovlaštenja dodatnom broju federalnih inspektora kako bi se osigurala potpuna organizacija rada i provođenje nadzora u noćnim satima, neradnim danima i vikendom.\nInspekcijski nadzori će i dalje biti usmjereni na sredine visokog epidemiološkog rizika odnosno mjesta okupljanja većeg broja ljudi, kako u zatvorenom, tako i otvorenom prostoru, naročito po pitanju mogućih organizovanja proslava koje se očekuju u ovom epidemiološki kritičnom periodu.\nU smislu provođenja inspekcijskih nadzora, Naredbama kriznih štabova je predviđena i podrška policijskih organa, kao podrška efektivnom provođenju inspekcijskih nadzora na terenu. Zajednički cilj svih odgovornih institucija je da se u cjelosti ispoštuju mjere nadležnih kriznih štabova i spriječi dalje pogoršanje epidemiološke slike na području FBIH.\n“S obzirom na ozbiljnost situacije i nivo rizika, apelujemo na građane, ali i organizatore proslava povodom nastupajućih praznika, da se u predstojećem periodu suzdrže od organizovanja i obilježavanja događaja koja uključuju veća okupljanja ljudi zbog realnog doprinosa nekontrolisanoj transmisiji virusa, kako bi spriječili nesagledive epidemiološke posljedice. Napominjemo da je zbog kolektivne sigurnosti u narednim danima naročito potrebna maksimalna odgovornost, disciplina i saradnja građana, kao i striktno poštivanje obavezujućih epidemioloških mjera, saopštio je FUZIP.\nTags\t#Banjaluka\t#Bosna i Hercegovina\t#doček Nove godine\t#Mostar\t#Sarajevo\nGorušanović Butigan: Korona nije izgovor, loši rezultati ne mogu se opravdati


Rađa se novi automobilski gigant vredan 38 milijardi dolara - 21.12.2020, Sputnik Srbija\nFijat Krajsler i francuski Pežo-Sitroen dobili su danas „zeleno svetlo“ Komisije EU za zaštitu konkurencije za spajanje vredno 38 milijardi dolara, čime će... 21.12.2020, Sputnik Srbija\n17:51 21.12.2020 (Osveženo: 16:55 24.08.2021)\n© AP Photo / Jacques BrinonPežo\nOdluka je doneta nakon što su Fijat i PSA pristali da pojačaju saradnju sa japanskim rivalom, kompanijom Tojota Motor, prenosi Si-en-bi-si.\nEvropska komisija je saopštila da će PSA proširiti sporazum sa Tojotom o mini kombijima, povećanjem kapaciteta za ova vozila japanske kompanije i smanjenjem cene za njihov transport, kao i za prevoz rezervnih delova i dodatne opreme, čime se otklanja zabrinutost u pogledu tržišne konkurencije u EU.\n„Ravnopravan pristup konkurentnom tržištu za mala dostavna komercijalna vozila važan je mnogim samozaposlenima i malim i srednjim preduzećima širom Evrope“, navela je evropska komesarka za konkurenciju Margret Vestager u saopštenju.\nFijat i PSA će takođe omogućiti rivalima pristup njihovim servisima za popravke i održavanje mini kombija kako bi pomogli novim učesnicima širenje na tržištu, dodali su iz Evropske komisije.\nUdružena kompanija Fijata i PSA, koja će se zvati Stelantis, posedovaće brendove Fijat, Džip, Dodž, Ram i Maserati, kao i Pežo, Opel i DS, prenosi Tanjug.\nDve kompanije su najavile da će 4. januara imati odvojene skupštine akcionara na kojima treba da se odobri transakcija, i da se očekuje da spajanje bude završeno do kraja prvog kvartala 2021.


Auto osiguranje - Probne dozvole do septembra po starom zakonu\nProbne dozvole do septembra po starom zakonu\nObjavljeno 31 mart 2019\nOdlaže se primena saobraćajnih propisa. Pomeren rok da bi se iskoristili aktuelni obrasci.\nPRIMENA novih propisa Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima Srbije, koji se odnose na nove vozače i izdavanje probnih vozačkih dozvola po strožem režimu, odlaže se do 2. septembra, saznaju "Novosti".\nZakonodavac je, naime, uočio da bi veliki broj obrazaca za "stare" probne vozačke dozvole ostao neiskorišćen, pa bi, ukoliko bi propisi stupili na snagu 3. aprila, kao što je prvobitno predviđeno, taj škart nepotrebno išao na teret budžeta Ministarstva unutrašnjih poslova.\nZato će do 2. septembra svi koji polože za upravljanje putničkim automobilom (to jest steknu dozvolu za kategoriju B, na koju se promena isključivo odnosi) dobijati probne vozačke dozvole po propisima koji su važili do sada. To, praktično, znači da će se probna vozačka dozvola izdavati osobama sa 17 godina, onima sa 18 ili više godina koji prvi put polaže za ovu kategoriju motornih vozila na period od godinu dana, uz nekoliko bitnih ograničenja.\nVozači sa probnom vozačkom dozvolom ne smeju da imaju nimalo alkohola u krvi, radi se o takozvanoj nultoj toleranciji. Zabranjeno im je upravljanje motornim vozilom u periodu od 23 do pet sati ujutro. Maksimalno dozvoljena brzina kretanja automobila je 90 odsto maksimalno propisane brzine na određenom putu, a maloletni novopečeni vozači vozilom mogu da upravljaju samo uz prisustvo osobe koja ima važeću vozačku dozvolu B kategorije najmanje pet godina.\nTakođe, osobama sa probnom dozvolom zabranjeno je i upravljanje vozilom i korišćenje mobilnog telefona u isto vreme, čak i uz takozvane hends fri uređaje. Po novim propisima, koji će stupiti na snagu 2. septembra, osobe koje polože vozački ispit sa 17 godina, probnu dozvolu moraju da koriste pune četiri godine, a oni stariji od 19 godina moraće da je imaju najmanje dve godine. Uvedeno je i ograničenje snage motora automobila koji voze osobe sa probnom dozvolom i ona iznosi 80 kilovata.\nPromenjena je i ranija odluka o obaveznoj godišnjoj registraciji traktora, a vlasnici ovih vozila i priključnih poljoprivrednih mašina, baš kao i mopeda, neće morati da ih registruju svake godine, već će im važiti takozvana stalna registracija. Neće morati ni da ih jednom godišnje voze na tehničke preglede sve dok ne promene adresu stanovanja, ili dok vozilo ne promeni vlasnika.\nOD SUTRA LETNjE GUME\nPrema Zakonu o bezbednosti saobraćaja, na putevima Srbije sutra prestaje obaveza korišćenja zimskih guma, koja je važila od 1. novembra prethodne godine. Tržište Srbije je dobro snabdeveno svim vrstama pneumatika, a cene se nisu bitnije menjale u odnosu na prošlu godinu.\nMontaža guma, sa balansiranjem za putnička vozila kreće se od 990 pa do 3.000 dinara za sva četiri točka.


U KANTONU SARAJEVO 7 NOVOZARAŽENIH KORONAVIRUSOM, TESTIRANE 202 OSOBE | Hayat.ba\nU KANTONU SARAJEVO 7 NOVOZARAŽENIH KORONAVIRUSOM, TESTIRANE 202 OSOBE\nNakon što je obrađeno 202 testa, u Kantonu Sarajevo je potvrđeno 7 novih slučajeva zaraze koronavirusom, od čega njih 4 ili 57,15 posto pripada porodičnim klasterima, te su u samoizolaciji od ranije, navode u današnjem izvještaju iz Zavoda za javno zdravstvo KS.\nOvo su rezultati analize provedene u protekla 24 sata‚ a od posljednjeg izvještavanja evidentiran je oporavak 16 osobe.\nU Kantonu Sarajevo trenutno je 421 osoba pozitivno na koronavirus, što i dalje predstavlja tendenciju pada ukupnog broja oboljelih od ovog zaraznog oboljenja.\nNa bolničkom liječenju, u Izolatoriju Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu, smještene su 39 osobe, među kojima su dvije osobe na respiratoru.\nU samoizolaciji se trenutno nalazi 973 osoba, na osnovu rješenja inspekcije, preporuke epidemiologa ili rješenja Ministarstva zdravstva KS.


Kvar na opremi otkriven sedmicama prije eksplozije? - Klix.ba\n21.6.2010. u 08:58\nRadnik sa naftne platforme "Deepwater Horizon" u Meksičkom zaljevu Tyrone Benton rekao je da je on prijavio curenje nafte u sigurnosnoj opremi na postrojenju nekoliko sedmica prije eksplozije kojom je izazvana najveća ekološka katastrofa u historiji SAD-a.\nPrema njegovim riječima, curenje nafte nije tada popravljeno, već je pokvarena mašina isključena i sve je zavisilo od druge takve naprave.\nBritanska naftna kompanija "British Petroleum" (BP), koja je iznajmila platformu, saopštila je da su za tu operaciju i održavanje odgovorni vlasnici postrojenja "Transocean".\n"Transocean" je sa svoje strane saopštio da je naprava uspješno testirana prije nesreće.\nSredinom aprila kada je odjeknula eksplozija na naftnoj platformi "mašina za sprečavanje izduva" nije radila. Ova naprava trebalo je da spriječi isticanje nafte iz izvora.\nOva mašina sastoji se od velikih ventila, koji bi trebalo da presijeku dovod i spriječe isticanje nafte iz glavnog izvora.\nKontrolna konzola je mozak te mašine, na kojoj ima elektronike i hidraulike i tu je Benton uočio problem.\n"Vidjeli smo curenje kod konzole i nakon toga smo obavijestili nadležne. Oni su u kontrolnoj sobi odakle mogu da isključe konzolu i uključe drugu tako da se proizvodnja ne obustavlja", rekao je Benton, prenosi BBC.\nStručnjak za naftnu proizvodnju profesor Ted Paček sa Univerziteta u Teksasu bio je iznenađen Bentonovim iskazom, ističući da je to neprihvatljivo jer ukoliko se pojavi bilo kakav dokaz da mašina za sprečavanje izduva ne funkcioniše kako treba onda je potrebno izvršiti popravku na svaki mogući način.\nBenton je naglasio da je njegov nadležni odmah poslije otkrića isticanja poslao e-mailove "BP"-u i "Transoceanu".\nOn nije znao da kaže da li je curenje kod konzole zaustavljeno prije eksplozije.\nBenton je istakao da bi popravka konzole značila privremeno obustavljanje bušenja u vrijeme kada su troškovi rada na platformi za "BP" iznosili 500 000 dolara.\nPlatforma "Deepwater Horizon" potonula je 20. aprila nakon eksplozije kod obala Louisiane.\nJedanaest radnika poginulo je kada se na platformi sredinom aprila dogodila eksplozija nakon čega je nafta počela da ističe iz oštećene cijevi na dubini od oko 1.600 metara.\nVelika naftna mrlja ocijenjena je kao najveće zagađenje naftom u historiji SAD-a.


Statistika kamatnih stopa predstavlja važan dio statistike finansijskog sektora BiH jer obezbjeđuje sveobuhvatan, detaljan i harmonizovan statistički prikaz o visini nominalnih kamatnih stopa u BiH, iskazanih na godišnjoj osnovi, predstavlja preduslov za analize monetarnog razvoja i stabilnosti finansijskog sistema. Banke u BiH formiraju aktivne i pasivne kamatne stope u skladu sa svojim poslovnim politikama, a zatezne kamatne stope se regulišu u skladu sa zakonskom regulativom.\nCentralna banka BiH kompilira i publikuje podatke o aktivnim kamatnim stopama komercijalnih banaka na date kredite i pasivnim kamatnim stopama na primljene depozite počev od 1998. godine. Od tog perioda do sada statistika kamatnih stopa je neprekidno razvijana i unapređivana u skladu s institucionalnim promjenama u finansijskom sektoru BiH.\nNa početku, od 1998. godine, statistika kamatnih stopa CBBiH je publikovala samo podatke o rasponu kamatnih stopa, od minimalnih do maksimalnih, za sve sektore.\nOd januara 2002. godine, u skladu s metodologijom preporučenom od MMF-a počelo je prikupljanje podataka o prosječnim ponderisanim kamatnim stopama na novoplasirane kratkoročne i dugoročne kredite privatnim preduzećima u KM i novoprimljene depozite po viđenju i oročene i štedne depozite stanovništva u KM, samo četiri indikatora su publikovana.\nOd septembra 2004. godine, obim indikatora je povećan na osam, a već od januara 2007. godine ova statistika je povećana na 26 indikatora, dostupna je putem linka:\nCBBiH je dalje unaprijedila statistiku kamatnih stopa u skladu s metodologijom kamatnih stopa koju primjenjuju zemlje eurozone, zasnovane na regulativama Evropske centralne banke. Ove aktivnosti su pokrenute u okviru projekta tehničke saradnje IPA 2008, koji je finansirala Evropska unija a implementiran je posredstvom Evropske centralne banke i sedam centralnih banaka eurosistema.\nKompilacija nove statistike kamatnih stopa je počela s podacima za januar 2012. godine. Objavljivanje nove statistike kamatnih stopa s pratećom metodologijom i izvještajnim obrascem je uslijedilo nakon formiranja pouzdane serije podataka od 12 mjeseci, što znači prestanak prethodnog načina izvještavanja statistike kamatnih stopa sa 26 indikatora.\nObrazac za statistiku kamatnih stopa\nMetodologija za kompilaciju i prezentaciju statistike kamatnih stopa


Saradnja Beograda i Volosa i Larise\nTanjug 20. februara 2020. 18:32\nBEOGRAD – Predstavniic Beograda i grčkih gradova Volos i Larisa razgovarali su danas o saradnji, posebno u oblasti obrazovanja.\nGradski podsekretar za obrazovanje i dečju zaštitu Igor Raičević primio je danas u Gradskoj upravi Grada Beograda delegaciju regiona Magnisija iz Grčke predvođenu zamenicom gradonačelnika Volosa i gradskom većnicom zaduženom za obrazovanje Georgijom Tokali-Buntu.\nTokali Buntu i Raičević razgovarali su o načinima uređenja sistema obrazovanja u Beogradu i grčkim gradovima Volosu i Larisi, te o mogućnostima za razmenu iskustava i međunarodnu saradnju, saopštio je gradski sekretarijat za informisanje.\n„Iskustva drugih zemalja u rukovođenju sektorom koji je jedan od najvažnijih u svakoj zemlji za nas je dragocen i radujemo se budućoj saradnji. Drago mi je da čujem da imamo puno sličnih polaznih osnova, a iz razlika možemo puno da naučimo jedni od drugih“, rekao je Raičević.\nOn je zahvalio grčkoj delegaciji na interesovanju i na svim naporima koje čine za funkcionisanje mnogobrojnih srpskih škola u Volosu, Larisi, Atini i na Kritu.


Obama: Članstvo Britanije u EU jača njen uticaj u svetu\nDejvid Kameron i Barak Obama\nAmerički predsednik Barak Obama danas je izjavio da članstvo Velike Britanije u EU jača uticaj Londona u svetu, navodeći da je ishod britanskog referenduma o ostanku u Uniji od ozbiljnog interesa za SAD koje imaju korist od toga da Britanija bude prosperitetnija putem članstva u EU.\nBritanija je najbolja kada je lider snažne Evropi, rekao je Obama novinarima u Londonu nakon što se sastao sa premijerom Dejvidom Kameronom, prenosi Rojters.\nKameron je izjavio nakon susreta da je razumno poslušati mišljenje prijatelja o referendumu.\nObama je dodao da pristup velikom tržištu kao što je EU ima ogroman efekat i da ukoliko Britanija napustiEU eventualno može doći do trgovinskog sporazuma dve zemlje, ali da će u tom slučaju Britanija biti na kraju reda za takava dogovor.\nAmerički predsednik pozvao je juče Veliku Britaniju da ostane bliska svojim saveznicima u Evropi kako bi pomogla u međunarodnoj borbi protiv terorizma.\nObama je ovaj komentar dao u članku za "Dejli telegraf", objavljen ubrzo po njegovom dolasku u zvaničnu posetu Londonu u četvrtak uveče, prenosi Rojters.\nCilj Obamine posete je da Britance ubedi da ne glasaju za izlazak iz EU na referendumu 23. juna, navodi agencija.\nObama je u članku u britanskom listu naveo da je saradnja kroz razmenu obaveštajnih podataka i borbu protiv terorizma pa do sklapanja sporazuma o stvaranju radnih mesta i ekonomskom rastu, mnogo efektivnija ako se ostvaruje širom Evrope.\nObama je u četvrtak uveče stigao na londonski Stansted aerodrom u svoju petu i verovatno poslednju posetu Britaniji u svojstvu predsednika SAD.


I I 9 Y K 46H\n8 D PJT 16G\nS M 8 E Q4W\nPredlog kriterijuma i indikatora za raspodelu drveta iz državnih šuma Srbije - III deo\nPiše: prof. dr Zdravko Popović, Šumarski fakultet Beograd\nU ovom, TREĆEM i poslednjem delu nastavka serije tekstova Predlog kriterijuma i indikatora raspodele drveta iz državnih šuma u Republici Srbiji sa razlogom podsećamo na UVOD i CILJ ovog projekta koji smo objavili u PRVOM DELU ove, veoma značajne serije…\nUvod – Raspodela drvne sirovine iz državnih šuma veoma je kompleksno pitanje jer obuhvata niz socio-ekonomskih aspekata. Cilj naše države, sadržan i u nekim od postojećih kriterijuma raspodele u javnim preduzećima, je povećanje proizvodnje i izvoza proizvoda sa visokom dodatom vrednošću. Ovo je predviđeno i Strategijom razvoja šumarstva Republike Srbije, gde se u delu koji se odnosi na drvnu industriju planira “stimulacija izvoza proizvoda sa većom dodatom vrednosti, destimulacija izvoza sirovine i stimulacija izvoza finalnih proizvoda”. Takođe, u Strategiji drvne i industrije nameštaja sa Akcionim planom, koje je donelo Ministarstvo privrede 2017. godine definisana su tri opšta cilja, od kojih je prvi „Uspostavljanje efikasnijeg modela snabdevanja drvnom sirovinom preduzeća u drvnoj i industriji nameštaja uz poštovanje principa održivosti resursa“.\nUprava za šume, koja je zadužena za realizaciju ovog cilja, tokom 2019. formirala je Radnu grupu, a u septembru 2019. godine raspisala i Konkurs za realizaciju istraživačko-razvojnog projekta: „Predlog kriterijuma i indikatora raspodele drveta iz državnih šuma u Republici Srbiji”.\nRealizaciju ovog projekta je dobio Šumarski fakultet Univerziteta u Beogradu. Njegovi rezultati bi trebali poslužiti Radnoj grupi kao polazna osnova za donošenje obavezujućeg akta kojim će se uvesti novi model snabdevanja drvnom sirovinom iz državnih šuma.\nCilj projekta – Glavni cilj istraživanja vidljiv je iz samog naziva projekta, a odnosi se na formiranje i predlaganje jasnih i sveobuhvatnih kriterijuma i indikatora za raspodelu drvne sirovine iz državnih šuma RS koji bi trebalo da uzmu u obzir sve specifičnosti domaćeg tržišta, a koji bi se, nakon usvajanja, lako mogli implementirati i uspostaviti u praksi. Takođe, uvođenjem afirmativnih kriterijuma za drvoprerađivače koji imaju viši stepen obrade i koji ostvaruju veću dodatu vrednost, uvećalo bi se učešće finalnih proizvoda u celokupnoj produkciji drvne industrije i industrije nameštaja, i na taj način ostvario već pomenuti opšti interes o maksimalnom vrednosnom iskorišćenju drveta kao jednog od ključnih nacionalnih resursa.\nDefinisanje i implementiranje ovih kriterijuma imalo bi za cilj i povećanje transparentnosti prodaje šumskih drvnih sortimenata, razvoj i izgradnju mehanizama za tržišno određivanje cena drveta, suzbijanje nezakonitih aktivnosti u sektoru šumarstva i prerade drveta, valorizaciju ekonomskih vrednosti šuma i povećanje ugleda šumarstva i prerade drveta u zemlji i inostranstvu.\n1 Predlog procedure za raspodelu sirovine\nU slučaju da se predloženi sistem raspodele usvoji, potrebno je propisati i kompletnu proceduru za njegovu realizaciju. Procedura bi mogla da započne raspisivanjem javnog poziva za raspodelu raspoložive sirovine, a preporučuje se da to bude u javnim glasilima, ali i na sajtu svakog od preduzeća. U okviru javnog poziva, javna preduzeća za gazdovanje šumama, nacionalni parkovi i ostali prodavci drveta iz državnih šuma treba da navedu ukupnu raspoloživu godišnju količinu tehničkog drveta po vrstama drveta koju nameravaju prodati sklapanjem godišnjih ugovora u narednoj godini putem sukcesivne isporuke ili na neki drugi način. Ove količine treba da budu usklađene sa godišnjim operativnim planovima za narednu godinu. U okviru javnog poziva, čije trajanje treba da bude najmanje dve sedmice, treba da se priloži unificirani prazan zahtev u elektronskoj formi koji će se razlikovati samo po zaglavljima u koje će se stavljati logoi i generalije JP ili NP. Ostale opšte uslove poziva treba da propiše UŠ i/ili JP.\nNa takav javni poziv mogu da se jave:\na) Domaći drvoprerađivači koji su već konkurisali i oni koji po prvi put konkurišu pod uslovom da i jedni i drugi poseduju sopstvene kapacitete za primarnu preradu drveta (pilanu ili pogon za izradu ljuštenog furnira), ili imaju ugovore o višegodišnjem zakupu takvih pogona;\nb) Proizvođači ploča, briketa, peleta, drvenog uglja i slično, preduzeća ili preduzetnici registrovani za korišćenje šuma, kao i trgovci ogrevnim drvetom.\nv) Ostala pravna lica, samo za višak sirovine koju im dodeljuje javno preduzeće po internim kriterijumima;\nKao osnov za svrstavanje u određenu grupu, preduzeća treba da pri konkurisanju popune ZAHTEV i uz njega prilože potrebna dokumenta tj. dokaze. ZAHTEV se podnosi za svaku vrstu drveta posebno, za tehničko drvo, a za prostorno drvo samo jedan. Takođe, ukoliko preduzeće ima veći broj proizvodnih pogona za primarnu preradu drveta na različitim mestima, za svaki pogon podnosi poseban zahtev. Isti zahtev se ne može podnositi na adrese različitih JP ili NP.\nSmatramo da ZAHTEV ne treba da bude previše komplikovan, ali mora da bude dovoljno informativan i da obuhvati sve neophodne podatke potrebne za bodovanje i rangiranje preduzeća, tj. da jasno obuhvati sve kriterijume koje smo predložili u ovom sistemu. Odnosno, potpisan i overen ZAHTEV mislimo da treba da bude ključni pravni dokument na osnovu koga će se obavljati rangiranje i podela sirovine. Zbog toga on sadrži odrednicu vezanu za krivičnu i materijalnu odgovornost onoga ko ga podnosi i potpisuje.\nDržeći se ovoga, predlažemo da se ZAHTEV sastoji od dve stranice (može se štampati obostrano), jedne koja se u potpunosti odnosi na kriterijum stepena finalizacije i druge koja je jednim delom povezana sa ovim kriterijumom a drugim delom sa ostalim kriterijumima.\nDakle, preduzeća koja konkurišu za tehničku oblovinu treba da u jednom delu ZAHTEVA zaokruže onu grupu kojoj pripadaju prema nivou finalizacije, kao i da označe tehnološke celine ili tehnološke operacije koje poseduju ili izvode u svojim pogonima unutar te grupe.\nZAHTEV treba da sadrži i drugi deo (kod štampanja on može da bude prva stranica) koji upotpunjava prethodno pomenuti ali obuhvata i podatke koji su vezani za sve druge kriterijume.\nU ZAHTEVU se moraju nalaziti svi neophodni podaci za laku raspodelu sirovine. Osim generalija o preduzeću (Ime, PIB, Lokacija, Vlasnik – ovlašćeno lice i sl.), potrebno je navesti broj radnika (ukupni i u primarnoj preradi – u proizvodnji), prosečnu neto zaradu, učešće izvoza, broj godina saradnje, da li je novi ili stari kupac i slično.\nU ZAHTEV se upisuju i prosečni normativi za proizvode, odnosno prosečna količina proizvoda izražena u komadima, m2 ili m3 po m3 trupaca iz kojih se izrađuju. Znači, ovde se prikazuju osnovni podaci o programu proizvodnje preduzeća za prvih 9 meseci tekuće godine. Ta količina se uvećava za 25% i upoređuje se sa traženom količinom sirovine za celu narednu godinu. Da bi se sprečila zloupotreba ovih podataka, normative treba proveravati i putem tabele procentualnog iskorišćenja sirovine za različite vrste drveta i različite vrste proizvoda, koja je priložena UŠ.\nMogući (predloženi) izgled formulara ZAHTEVA za tehničku oblovinu i za prostorno drvo (koji je detaljan i sveobuhvatan) prikazan je u originalnom tekstu „Predloga kriterijuma i indikatora raspodele drveta iz državnih šuma Republike Srbije“ koji je Upravi za šume, nakon završenog projekta predao Šumarski fakultet. Iz tehničkih razloga i obimnosti taj formular nije štampan u ovom izdanju.\nNakon isteka roka javnog poziva i predaje svih ZAHTEVA, i priloga (dokaza) koji idu uz njih, KOMISIJA, koju formira JP i NP, vrši bodovanje i rangiranje preduzeća, kao i izračunavanje dodeljene količine sirovine. Sugestija je da jedan član Komisije bude predstavnik (inženjer) prerade drveta koga će angažovati po Ugovoru o delu JP/NP, ili će ga delegirati UŠ, ili će ga delegirati udruženje drvoprerađivača PKS.\nSpiskovi prijavljenih preduzeća sa traženim količinama i tehničkog i ogrevnog drveta treba da budu javno objavljeni na sajtovima JP/NP.\nRang liste sa osvojenim brojem bodova i dodeljenim količinama drveta takođe treba da budu javno objavljene na veb stranicama JP/NP i arhivirane u javnu arhivu.\n2 Formiranje rang liste i raspodela drveta iz državnih šuma\nPo završenom bodovanju preduzeća, sirovina se raspoređuje u skladu sa zahtevanom količinom i osvojenim brojem bodova. FORMULA po kojoj se izračunava dodeljena količina je takođe prikazan u originalnom tekstu „Predloga kriterijuma i indikatora raspodele drveta iz državnih šuma Republike Srbije“ a mi je iz tehničkih razloga ovde nećemo štampati, ali ćemo reći da količina trupaca koju dobija preduzeće [m3] zavisi od sledećih elemenata:\n- ukupno raspoložive količine trupaca [m3];\n- broja bodova koje je sakupilo preduzeće u sistemu raspodele;\n- količina trupaca koju je preduzeće tražilo [m3];\n- sume proizvoda broja bodova i traženih količina svakog preduzeća koje je konkurisalo.\nKoliko će koje preduzeće u prikazanom sistemu raspodele dobiti sirovine zavisi prvenstveno od toga u kojoj meri ukupni zahtevi za sirovinom premašuju ponudu iste. Naravno, ako su zahtevi niži od ponude, sistem se ne mora ni primenjivati, svako preduzeće dobiće ono što je tražilo.\nU nameri da se sistem testira, kao i da se analiziraju mogući scenariji po kojima će se vršiti raspodela, izrađen je kompjuterski model za raspodelu sirovine. Ubačeni su potrebni realni podaci o zahtevanim količinama i broju bodova, sa ravnomernim učešćem velikih i malih zahteva, kao i različitom raspodelom bodova u realnom opsegu od oko 35 do 95. Pri tome, treba naglasiti da prikazana formula deli sirovinu proporcionalno dobijenim bodovima, a u skladu sa podnetim (i indikatorima potvrđenim) zahtevima. Proračun se mora uraditi u više iteracija i zbog toga se preporučuje da to radi računar. Naime, u slučaju manje razlike između zahtevane i raspoložive sirovine (npr. 10%), jedan broj najbolje plasiranih preduzeća po navedenoj formuli dobija veće količine sirovine nego što je tražilo. Program im izjednačava dobijenu količinu sa zahtevanom, a ukupan višak koji tada nastaje, u drugoj iteraciji raspoređuje na preostala preduzeća, po istom principu. Ako i tada neko od preostalih bolje plasiranih dobije više od zahtevane količine, radi se naredna iteracija, dok se sva sirovina ne rasporedi kupcima.\nSimulacije pokazuju da će u slučaju razlika između zahtevanih i raspoloživih količina trupaca, od oko 10%, veliki broj preduzeća dobiti svu traženu količinu, a niko ne bi dobio manje od 50%. Naravno, kako se razlika između navedenih količina povećava, tako je sve manji broj onih koji dobijaju sve, a veći broj onih koji ne dobijaju ni pola. Treba svakako naglasiti da po ovoj formuli ne postoji slučaj da neko preduzeće ne dobije ništa od tražene količine, odnosno da se nađe ispod „crte“ i ispadne iz raspodele.\n3 Kontrola procedure\nPredlog je da se, pre svega unutar Uprave za šume, formira inspektorat za kontrolu sprovođenja celokupne procedure raspodele sirovine iz državnih šuma Republike Srbije. Njega bi činili inspektori sa vrlo širokim ovlašćenjima koji bi imali pravo da proveravaju svu dokumentaciju i činjenice i kod prodavaca i kod kupaca ove sirovine. Deo ovih inspektora treba da ima ekonomsko obrazovanje, a deo šumarsko i drvoprerađivačko, nivoa VII1\nTakođe, preduzeća koja konkurišu za državnu sirovinu bi prilikom konkurisanja morala da prilože i Izjavu kojom unapred dozvoljavaju inspekciji JP/NP, u bilo koje vreme, proveru tačnosti priloženih dokumenata i načina korišćenja odobrene količine sirovine.\nOpšti zaključak je da je bilo krajnje vreme da se uradi ovakav projekat, odnosno da je država već odavno trebala urediti ovo područje. Naime, koga god smo posetili i sa kime god smo razgovarali, bilo da se radi o prodavcima ili kupcima, delio je isto mišljenje, a ono je sadržano u tome da se ovo područje treba mnogo jasnije definisati i preciznije urediti. Samo je jedan izuzetak od ovoga stava, a njega čini naše najveće javno preduzeće šumarstva, JP Srbijašume, čiji menadžment smatra da se to ne treba činiti.\nTokom rada na ovom projektu smo se susreli i razgovarali sa različitim ljudima, ispričali su nam različite priče, a većina njih je obično bila povezana i sa njihovim različitim interesima. Imali smo prilike da iskusimo i vrlo negativne, ali i vrlo pozitivne primere delovanja i rada u praksi. Bili smo u skoro svim krajevima Srbije, susreli smo se i sa predstavnicima malih i velikih preduzeća, čuli smo i objektivne i previše subjektivne opservacije stanja. Mnogi od njih su nam dali vrlo korisne sugestije, a mnogi to nisu učinili, jer se nisu uspeli odvojiti od preterano parcijalnog i uskog posmatranja situacije.\nUverili smo se u potpunosti da je ovo problematika koja je vrlo složena i da je nije nimalo lako urediti na zadovoljstvo svih.\nIpak, ubeđeni smo da će zvanično donošenje opštih i za sve važećih mera i kriterijuma o raspodeli sirovine iz državnih šuma Republike Srbije, što na osnovu ove studije treba da uradi Radna grupa UŠ, a formalno da usvoji Vlada RS, samo po sebi delovati antikorupcijski i antimonopolski. Ukoliko se uz ovo obezbedi i visok stepen transparentnosti u sprovođenju tih mera, rezultati će biti značajno bolji.\nOzbiljni poslovni ljudi i ozbiljna preduzeća, kojima je drvo osnovni repromaterijal, ne žele ništa drugo nego da za svoj novac dobiju sirovinu, u količini, kvalitetu i po ceni koju su dogovorili i platili. Budući da to danas često nije tako, nadamo se da će rezultati ovog projekta pomoći da se u što kraćem vremenu donese propis sa obavezujućim i opštevažećim kriterijumima i indikatorima za raspodelu sirovine iz državnih (a nadamo se i iz privatnih) šuma, i da će taj propis uspostaviti red u današnje prilično haotično stanje na tržištu domaće drvne sirovine. Ukoliko se to brzo ne učini i ne sprovede, nismo sigurni da će se kontrola nad tim tokovima više uopšte moći povratiti od strane države. Smatramo, naime, da će privatni interesi nadvladati društvene i državne, i da će šuma, kao naš prirodni i nacionalni resurs od posebnog značaja, u tom slučaju najviše trpeti.\nUz donošenje propisa o donošenju kriterijuma i indikatora za raspodelu sirovine, UŠ treba da ubrza aktivnosti i na poslovima oko informacionog sistema vezanog za ovu oblast, kao i na donošenju propisa oko minimalnih tehničkih uslova koje treba da ispune pogoni za primarnu preradu drveta.\nAutor teksta je profesor na Šumarskom fakultetu u Beogradu.\nOvaj tekst je objavljen u časopisu DRVOtehnika, broj 71, jul 2021, uz saglasnost Uprave za šume


Odložen istorijski svemirski let Spejseksa | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 28.5.2020. u 07:47\nLansiranje letelice kompanije Spejseks (SpaceX) Ilona Maska (Elon Musk), koje bi označilo novo poglavlje saradnje američke svemirske agencije NASA s privatnim kompanijama u slanju astronauta u svemir, odloženo je u sredu, 27. maja, zbog lošeg vremena do vikenda kada će biti nova prilika za istorijski let, pišu svetski mediji.\n16 minuta do odbrojavanja\nLansiranje Spejseksove rakete s dvojicom astronauta NASA na istorijskom letu u orbitu odloženo je u sredu samo 16 minuta pre početka odbrojavanja zbog nepovoljnih vremenskih prilika, navodi Asošiejtid pres (Associated Press).\nKomercijalno dizajnirana i napravljena letelica je trebalo da poleti do Međunarodne svemirske stanice (MSS), čime je trebalo da počne nova era komercijalnih svemirskih letova, ukazuje AP, ističući da bi time i NASA ponovo počela da šalje u svemir američke astronaute s teritorije SAD posle skoro jedne decenije.\nAstronauti Dag Harli (Doug Hurley) i Bob Benken (Behnken) trebalo je da polete u kapsuli “Kru dregon” (Crew Dragon) uz pomoć rakete “Falkon najn” (Falcom Nine) koje je napravio Spejseks, što bi bio prvi put da privatna kompanije prevozi ljude u svemir.\nLet bi takođe bio ostvarenje sna osnivača kompanija Spejseks i proizvođača električnih automobila Tesla, ukazuje AP, dodajući da bi uspešnom misijom Mask i Spejseks ušli u ligu sa zemljama koje su dosad slale astronaute u orbitu – Rusijom, SAD i Kinom.\nPripreme za let su se, kako navodi AP, odvijale u senci korona virusa od kojeg je u SAD umrlo oko 100.000 ljudi. Iako je NASA ograničila broj ljudi u Svemirskom centru Kenedi i pozvala ljude da se ne okupljaju u blizini centra, u okolini su bili primetni nizovi parkiranih vozila.\nKiša i munje su odložile istorijsko lansiranje, pa će početak novog poglavlja svemirskog istraživanja američke agencije morati da sačeka do vikenda, piše Vašington post (The Washington Post).\nSledeće lansiranje je zakazano za subotu u 15.22 po istočnoameričkom vremenu (22.22 po srednjoevropskom vremenu) sa, kako ukazuje list, iste lansirne rampe s koje su krenuli prvi astronauti na Mesec u misiji “Apolo 11” 1969. godine. Ako tada ne bude moguće poletanje, sledeća prilika biće u nedelju.\nLet bi bio kulminacija godina rada i isplata rizične opklade NASA pod administracijom predsednika Baraka Obame (Barack) da se privatnom sektoru poveri prevoz astronauta, dok bi, dodaje Vašington post, za Spejseks to bio krešendo neverovatne odiseje koja je počela 2002. kada Mask pokrenuo svemirsku kompaniju.\nAli i s uspešnim lansiranjem, ističe američki list, misija je daleko od gotove, pošto svemirska kapsula mora da se susretne sa MSS koja se kreće oko Zemlje brzinom od skoro 28.000 kilometara na sat.\nMisija je probni let osmišljen da se ispita da li Spejseksova raketa može bezbedno prevoziti ljude, povlači Vašington tajms. Kada bude završena, NASA i Spejseks će pregledati podatke i onda doneti odluku o redovnim letovima na kojima bi do MSS i nazad išla četiri astronauta.\nMada je u sredu trebalo da bude prvo lansiranje Spejseksove letelice s posadom, ta kompanija je 2012. već postala prva privatna kompanija koja je prevezla teret do Međunarodne svemirske stanice, ukazuje agencija Frans pres (Agence France-Presse).\nKljučnih 10 minuta\nLansiranje letelice koje bi transformisalo eru svemirskih letova s posadom, odloženo je na razočaranje mnogih, između ostalih predsednika SAD Donalda Trampa (Trump) i potpredsednika Majka Pensa (Mike Pence) koji su došli u svemirski centar da prate poletanje, piše Njujork tajms (The New York Times).\nSlaba ali uporna kiša je padala ceo dan u okolini svemirskog cente, ali je posle podne prestala i nebo je počelo da se razvedrava, pa su uprkos neizvesnim vremenskim uslovima, NASA i Spejseks odlučili da krenu s pripremama za lansiranje.\nČlanovi posade Benken i Harli su ušli u kapsulu nekoliko sati ranije. U jednom trenutku kontrolor misije ih je pitao da li su spremni, na šta su odgovorili: “Spremni smo”.\nIpak, ističe Njujork tajms, 15-tak minuta pre zakazanog poletanja, zvaničnik zadužen za vreme je obavestio nadležne da se uslovi neće poboljšati u potrebnom roku.\nDa je lansiranje trebalo da bude 10 minuta kasnije, misija je mogla krenuti u sredu. Međutim, vreme poletanja se nije moglo pomeriti, jer objašnjava list, da bi kapsula mogla da se susretne s MSS, lansiranje je moralo da bude u precizno određenom trenutku.\nOdlaganje letova s Floride zbog nepovoljnih vetrova i oblaka, čak i par minuta pre odbrojavanja, nije neuobičajeno, posebno zbog brzih promena vremenskih uslova nad centralnom Floridom, ukazuje Njujork tajms. Odluka da se krene s lansiranjem ili da se ono odloži, donosi se prema pravilima sastavljenim na osnovu godina iskustva – kada vetrovi pređu određeni prag ili oblaci imaju električni naboj koji bi mogao izazvati munje, lansiranje se odlaže zato što je rizik po posadu ili teret prevelik.\nNaučna fantastika i svemirski letovi\nDo angažovanja privatne kompanije za letove u svemir došlo je posle dramatične promene u američkim svemirskim letovima nakon nesreće spejs šatla “Kolumbija” (Columbia) koji se raspao 1. februara 2003. pri ulasku u Zemljinu atmosferu, pri čemu je poginulo svih sedam astronauta, ukazuje BBC.\nPredsednik SAD Džordž Buš mlađi (George W. Bush) je 2004. najavio odlazak u penziju spejs šatla posle završetka MSS-a i razvoj nove letelice koja bi opet mogla da ponese astronaute na Mesec. Sledeće godine NASA je najavila da će završetak MSS-a otvoriti komercijalne mogućnosti za transport tereta i astronauta, zbog čega je osnovala Kancelariju za komercijalni program za posadu i teret (Commercial Crew & Cargo Program Office) čija je skraćenica Si-Tri-Pi-O (C3PO), kako se zove i robot iz serijala filmova “Ratovi zvezda” (Star Wars).\nObamina administracija je otkazala Bušove planove za povratak na Mesec u okviru programa Konstelejš (Constellation), ali je bila za nastavak komercijalizacije svemira, navodi BBC i dodaje da je NASA 2014. za partnere u prevozu astronauta izabrala Spejseks i Boing (Boeing).\nDve kompanije od tada usavršavaju i isprobavaju svoje modele, ali to, kako ukazuje BBC, nije išlo bez problema. Spejseskova raketa “Falkon najn” eksplodirala je na lansirnoj rampi 2016, dok je 2019. eksplodirala kapsula “Kru dregon” tokom testiranja ne zemlji. Boing je takođe prošle godine imao problem s tajmingom letelice bez posade zbog čega ona nije mogla da pristane na MSS.\nIpak, prošle godine je Spejseks je imao uspešno lansiranje “Kru dregona” bez posade koji je u automatizovanom procesu pristao na MSS s lutkom Ripli, po Elen Ripli (Ellen Ripley), protagonistkinjom serijala filova “Osmi putnik” (Alien).\nAmerički povratak u svemir\nAmerika se vraća u svemirsku trku slanjem astronauta s teritorije SAD u Zemljinu orbitu prvi put posle skoro 10 godina, ističe Volstrit džurnal (The Wall Street Journal).\nOd poslednje misije spejs šatla u julu 2011. SAD su se oslanjale na ruski “Sojuz” za slanje posade NASA do Međunarodne svemirske stanice, pošto je, kako navodi list, posle 30 godina upotrebe i dve katastrofalne nesreće, bilo vreme za penzionisanje šatla.\nAko Spejseksov prvi let s posadom bude uspešan, Maskova kompanija bi mogla da dobije lavovski udeo u ugovorima NASA za slanje astronauta na MSS. Spejseks će se takođe nadmetati s Rusima za slanje posada iz Evrope, Japana i drugih delova sveta, a nema sumnje, ističe Volstrit džurnal, da će Mask naći prostor i za turiste spremne da plate odlazak u svemir.\nVeliki deo napora Spejseksa je koncentrisan na njegov ambiciozan razvojni program Staršip (Starship) koji ima za cilj pravljenje opreme koja se može više puta koristiti za ulazak u orbitu i na kraju i za misije s posadom na Mesec, pa čak i na Mars, piše američki list.\nSlanje Amerikanaca u svemir na američkoj letelici značajno kasni, ocenjuje Volstrit džurnal i ističe da su SAD u civilnoj i vojnoj svemirskoj trici s Kinom koja je upravo iskoristili lansirni sistem “Long marč 5B” (Long March 5b) za slanje prototipa nove kapsule u orbitu. Spor i postojan ulazak Pekinga u svemir biće veliki međunarodni, ali i, kako ističe list, vanzemaljski izazov u sledećoj deceniji.\nDok bivši rivali sarađuju na svemirskim putovanjima, nova svemirska trka se odvija među komercijalnim kompanijama koje planiraju da pored astronauta i ljude spremne da plate vode do Međunarodne svemirske stanice, pa i dalje u svemir, ukazuje londonski Tajms (The Times).\nMada je Tramp pod Ministarstvom odbrane osnovao Svemirske snage SAD sa zadatkom da se suprotstave strateškom izazovu koji u svemiru predstavljaju Rusija i Kina, NASA smatra da MSS, na kojoj sarađuje 15 zemalja, pokazuje snagu nevojnog partnerstva, piše britanski list, dodajući da su bivši neprijatelji sada svemirski drugari čiji kosmonauti i astronauti zajedno žive i rade u orbitalnoj laboratoriji.\nDok je američkoj agenciji Rusija bila potreban za slanje astronauta u svemir poslednjih devet godina, ona će taksi usluge “Kru dregona”, među drugim mušterijama, deliti i s ruskim Roskosmosom. Takav nivo saradnje NASA nastoji da proširi za odlazak na Mesec i Mars, što je dugoročniji cilj, ukazuje britanski list i dodaje da je ovog meseca NASA predstavila Artemis sporazum (Artemis Accords) – pravila kako bi međunarodna zajednica, uključujući Rusiju i Kinu, trebalo da sarađuje u pokušajima za održivo prisustvo na Mesecu.\nS druge strane, nova svemirska trka sada se vodi između komercijalnih kompanija, ističe Tajms.\nZa putovanje u nisku Zemljinu orbitu, ugovore su dobili Spejseks i Boing, dok su za lunarne ambicije NASA u užem izboru Spejseks, Blu oridžin (Blue Origin) Džefa Bezosa (Jeff Bezos) i kompanija Dajnetiks (Dynetics). U zasebnom svetu svemirskog turizma, ističe Tajms, Spejseks je dominantna sila s planovima da ljudima spremnim da plate omogući putovanje na MSS, pa eventualno do Meseca i Marsa, dok Blu oridžin i Virdžin galaktik (Virgin Galactic) rade na obezbeđivanju suborbitalnih letova do nekoliko minuta na ivici svemira.


Otvoren Forum mladih lidera regiona u Novom Sadu | Autonomija\nOtvoren Forum mladih lidera regiona u Novom Sadu\nGeneracija mladih ima šansu i ogovornost da kreira život u regionu koji će biti lišen nepoverenja, sumnjičavosti i straha\nU Novom Sadu danas je svečano otvoren Forum mladih lidera regiona, na kojem će mladi u narednim danima učestvovati na predavanjima i duskusijama o evropskim integracijama, regionalnoj saradnji, ekonomiji, medijima i kulturi.\nForum je organizovala novosadska kancelarija Evropskog pokreta u Srbiji, a generalni sekretar tog pokreta Aleksandar Simurdić nalgasio je da generacija mladih koji učestvuju na ovoj manifestaciji ima „istorijsku šansu i ogovornost da demokratskim dijalogom, pažljivim slušanjem i argumentima kreira život u regionu koji će biti lišen nepoverenja, sumnjičavosti i straha“.\n„Strah je taj koji neretko prouzrokuje paralizu dobrih ideja i koči pokušaje uspostavljanja demokratskih odnosa i ponašanja primerenih 21. veku. Naša jezička, geografska, istorijska i dobrim delom kuturna bliskost nudi velike mogućnosti regionalne saradnje, a odziv mladih lidera pokazuje da je to moguće postići“, kazao je Simurdić.\nForum mladih lidera u Novom Sadu trajaće do 28. marta, a na njemu učestvuje oko 200 mladih iz svih zemalja Balkana.


TUNEL DRAGORAJ - Sector Security\nPočetna » TUNEL DRAGORAJ\nNakon završetka projekta implementacije Inteligentnih transparentnih sistema – ITS u tunelu Dragoraj, važno nam je napraviti osvrt i podsjetiti se svih dostignuća i pogodnosti koje će primjenom implementiranog sistema i prateće opreme biti dostupni JP „Putevi Republike Srpske“.\nNa magistralnom putnom pravcu M05 (dionica Rogolji – Mrkonić Grad) nalazi se tunel Dragoraj, u kojem smo krajem 2020. godine, zajedno sa kompanijom Planet Soft, realizovali projekat dizajna i implementacije savremene ITS tehnologije za automatizovano upravljanje saobraćajem.\nJP „Putevi Republike Srpske“ je u sklopu ovog projekta dobilo i Centar za upravljanje saobraćajem u Banjoj Luci, posredstvom kojeg će, pomoću softvera, kamera za automatsku detekciju incidenta, meteo stanice i senzora, pratiti i reagovati na sve otežavajuće okolnosti u tunelu. Učesnici u saobraćaju koji svakodnevno prolaze kroz ovaj tunel dobili su veću bezbjenost, adaptilnu svjetlosnu signalizaciju, koja ih upozorava na novonastalu situaciju, kao i adaptilnu LED rasvjetu.\nImplementirani sistem je skalabilan te ostavlja mogućnost proširanja i nadogradnje na ostale tunele koji se nalaze na putnim pravcima kojima upravlja JP „Putevi Republike Srpske“.


Javni konkurs za posao u bolnici, a odluku o izboru donosi direktor – Radnik.rs\nRadnik.rs > Priče > Javni konkurs za posao u bolnici, a odluku o izboru donosi direktor\nAutor: Ekipa sajta Radnik 18/06/2019 0 komentara\nbolnica, direktor, konkurs za posao, konkurs za psihologa, kovin, neven žikić, olga stojakov bradanji, poseban kolektivni ugovor, Rade Pajić, rade panić, sindikat, sindikat lekara i farmaceuta srbije, SNS, specijalna bolnica za psihijatrijske bolesti, Srpska napredna stranka, uslovi konkursa, zdravstvene ustanove, zoran bradanji\nDirektor zdravstvene ustanove može, u skladu sa propisima koji uređuju raspisivanje konkursa u zdravstvenim ustanovama, da odluči o tome koji kandidat će dobiti posao bez jasne procedure selekcije kandidata.\nTako je odlukom v.d. direktora posao psihologa u Specijalnoj bolnici za psihijatrijske bolesti Kovin na javnom konkursu dobila, između 12 kandidata koji su ispunjavali uslove konkursa, Olga Stojakov Bradanji, koja je u srodstvu sa predsednikom Skupštine opštine Kovin Zoranom Bradanji koji je član Srpske napredne stranke.\n„Konkurs je završen, odluku donosi direktor“\nRadnik.rs dobio je anonimnu prijavu da je Specijalna bolnica za psihijatrijske bolesti u Kovinu na sumnjiv način sprovela javni konkurs za radno mesto psihologa u toj ustanovi.\nOglas za ovo radno mesto objavljen je publikaciji Nacionalne službe za zapošljavanje 24. aprila ove godine, a uslovi navedeni u konkursu su visoko obrazovanje na studijama drugog stepena, odnosno master akademske studije (po propisu koji uređuje visoko obrazovanje od 2005. godine) ili visoko obrazovanje na osnovnim studijama u trajanju od najmanje četiri godine (po propisu koji uređuje visoko obrazovanje do 2005. godine).\nPrema odluci o izboru kandidata dostavljenoj portalu Radnik.rs, posao psihologa u Specijalnoj bolnici dobile su dve kandidatkinje. Jedna od njih je Olga Stojakov Bradanji, prema navodima iz prijave, snaja predsednika Skupštine opštine Kovin.\nU obrazloženju odluke nije navedeno na osnovu kojih kriterijuma su odabrani kandidati za radna mesta u bolnici, već samo da su konkursi raspisani.\n„Javni oglas je završen, te rešavajući po istom, doneo sam Odluku kao u izreci“, piše na kraju obrazloženja odluke o izboru kandidata, a dokument potpisuje vršilac dužnosti direktora bolnice Neven Žikić.\nRadnik.rs uputio je pitanja Specijalnoj bolnici za psihijatrijske bolesti Kovin u vezi sa spomenutim konkursom, između ostalog, koliko kandidata je ispunjavalo uslove konkursa i na koji način je izvršen odabir kandidata.\n„Ukupno 12 kandidata je konkurisalo za radno mesto psihologa. Svi kandidati su ispunjavali uslove konkursa“, piše u odgovoru predstavnika bolnice.\nMeđutim, u daljem odgovoru nije navedeno šta su bili dalji kriterijumi za izbor psihologa u bolnici (budući da su svi kandidati ispunjavali uslove iz konkursa), već u odgovoru piše da je o izboru kandidata „u skladu sa svojim zakonskim ovlašćenjima odluku doneo v.d. direktora Specijalne bolnice“.\nNa dodatna pitanja da li su sprovedeni usmeni razgovori sa prijavljenim kandidatima, kao i da li su čelnici Opštine Kovin imali uticaj na odluku direktora bolnice da odabere kandidatkinju Bradanji, Radnik.rs nije dobio odgovor.\nRadnik.rs je kontaktirao i Zorana Bradanjija koji je potvrdio da je u srodstvu sa Olgom Stojakov Bradanji. Prema njegovim navodima, iz Opštine Kovin nisu uticali na izbor kandidata za posao u bolnici. Inače, Zoran Bradanji je bio drugi kandidat na izbornoj listi Aleksandar Vučić – Brže, jače, bolje koju je podnela Srpska napredna stranka za lokalne izbore u Kovinu 2017. godine.\nKonkurs za radno mesto psihologa u specijalnoj bolnici za psihijatrijske bolesti “Kovin” objavljen u časopisu “PoslovI” 24.4.2019. godine\nKonkurs za posao u zdravstvenoj ustanovi – neuređeno pitanje\nKonkurs za posao u kovinskoj bolnici sproveden je, kako iz Specijalne bolnice navode u odgovoru, u skladu sa odredbama Posebnog kolektivnog ugovora za zdravstvene ustanove (iz 2018. godine) koji su potpisali Vlada Srbije i reprezentativni sindikati u zdravstvu.\nU ovom kolektivnom ugovoru utvrđen je samo sadržaj oglasa za posao i minimalni rok za prijavu kandidata, a nije navedeno čak ni gde se oglas objavljuje.\nTakođe piše da kandidati koji su se javili na oglas „mogu biti pozvani na razgovor radi pružanja dodatnih podataka koji mogu biti važni za odluku o prijemu“, ali, kako se može zaključiti, ovaj usmeni razgovor nije obavezan.\nDirektor, kako se navodi, „prethodno može pribaviti mišljenje rukovodioca radne jedinice u kojoj će kandidat po prijemu raditi“, što takođe sugeriše da je pribavljanje ovog mišljenja samo opcija.\n„O izboru kandidata odlučuje direktor“, piše takođe u kolektivnom ugovoru.\nDa je raspisivanje konkursa uređeno tako da direktor zdravstvene ustanove ima diskreciono pravo da bira kandidate, potvrđuje i Rade Panić, predsednik Sindikata lekara i farmaceuta Srbije.\n„Kada se zapošljava neko, trebalo bi da se oformi komisija od tri člana, a ta tri člana bi trebalo da imaju isti stepen stručne spreme kao kandidati ili viši. Takođe, trebalo bi da bude tri do šest meseci probnog rada, a nakon toga komisija bi dala svoje mišljenje i ona garantuje za tog zaposlenog. Međutim, u praksi sve je uređeno u poslednjih sedam godina tako da direktor zdravstvene ustanove ima apsolutno pravo da odlučuje o kandidatima kao da je zdravstvenu ustanovu dobio u nasleđe“, navodi Panić.\nPanić kaže da pamti jedan konkurs, u zdravstvenoj ustanovi u Valjevu, gde je direktor propisao detaljne uslove za izbor kandidata, kao što su vreme studiranja, prosek ocena na studijama, vreme čekanja „na birou za nezaposlene“ itd.\n„Na osnovu toga može da se vrši neka selekcija i pravi rang lista, ali to ne odgovara političarima i onima koji hoće da zapošljavaju preko veze“, navodi on.\nIz Ministarstva državne uprave i lokalne samoupave za Radnik.rs navode da se u zdravstvenim ustanovama još uvek ne primenjuje Zakon o zaposlenima u javnim službama kojim je raspisivanje konkursa detaljno regulisano, već Zakon o zdravstvenoj zaštiti.\nMeđutim, Zakonom o zdravstvenoj zaštiti su regulisani samo konkursi za izbor direktora zdravstvene ustanove, a konkursi za ostala radna mesta u zakonu spominju se u jednoj rečenici – „Prijem u radni odnos u zdravstvenoj ustanovi u javnoj svojini, sprovodi se na osnovu javnog oglasa, u kome su istaknuti uslovi koje kandidat mora da ispuni i način vršenja izbora kandidata“.\nMinistarstvo zdravlja nije odgovorilo na pitanja Radnik.rs da li se konkursi za popunjavanje radnih mesta u zdravstvenim ustanovama sprovode u skladu sa kolektivnim ugovorom i da li direktor zdravstvene ustanove može da donosi odluku o izboru kandidata za posao, kako je Posebnim kolektivnim ugovorom utvrđeno.